LAKISÄÄTEISEN TYÖELÄKEVAKUUTUKSEN VAKUUTUSTEKNIIKKAA - PDF Free Download\nDownload "LAKISÄÄTEISEN TYÖELÄKEVAKUUTUKSEN VAKUUTUSTEKNIIKKAA"\n1 LAKISÄÄTEISEN TYÖELÄKEVAKUUTUKSEN VAKUUTUSTEKNIIKKAA\n2 ALKUSANAT Vuonna 1992 ilmestyi lakisääteisen työeläkeakuutuksen akuutustekniikkaa käsitteleä moniste. Kesäkuussa 1998 moniste uusittiin, ja seuraana uonna eläketurakeskus julkaisi sen raporttisarjassaan (ETK:n raportteja 1999:15). Esipuheeseen näiden ensimmäisten laitosten tekijä Jaakko Tuomikoski kirjoitti seuraaaa: Työeläkejärjestelmän akuutustekniikassa on sittemmin tapahtunut niin paljon muutoksia, että moniste on käynyt suurelta osaltaan anhentuneeksi. Erityisen paljon muutoksia on tapahtunut iimeksi kuluneiden parin uoden aikana. Voi ain toioa, että muutosten irta olisi nyt hetkeksi hidastunut; siinä toiossa arelin, että ajankohta olisi nyt sopia kirjasen uudistamiselle. Tulea i- suus näyttää, kuinka monta uotta moniste säilyy käyttökelpoisena. Koska tämänkaltaiselle monisteelle on selä markkinarako muutoinkin kuin SHV-tutkinnon materiaalina, toion että joku ottaa asiakseen laatia koraaan tekstin siinä aiheessa kun tämä uusi laitoskin alkaa aikuttaa anhentuneelta. Toieista osa on toteutunut, kun Satu Kilponen on nyt päiittänyt kirjasen astaamaan tämän he t- ken olosuhteita sen käytyä selästi anhentuneeksi. Osa taas ei: uonna 1998 esitetty haae, että muutosten irta olisi hetkeksi hidastunut, aikuttaa jälkikäteen ajatellen lähinnä hupaisalta. Nyt astaaaa toiomusta ei tule mieleen edes esittää: tiedossahan on, että työeläkejärjestelmän a l- misteilla oleat uudistukset tuleat johtamaan akuutustekniikankin mullistukseen lähiuosina. Vanhan esipuheen eloittaa iesti on sen sijaan sellaisenaan toistettaissa: koska tämänkaltaiselle monisteelle edelleen on selä markkinarako muutoinkin kuin SHV-tutkinnon materiaalina, toiomme molemmat, että joku ottaa asiakseen laatia koraaan tekstin siinä aiheessa kun tämä uusi laitoskin alkaa aikuttaa anhentuneelta. Helsingissä Jaakko Tuomikoski Satu Kilponen\n3 LAKISÄÄTEISEN TYÖELÄKEVAKUUTUKSEN VAKUUTUSTEKNIIKKAA 1 ELÄKEJÄRJESTELMÄT JA NIIDEN RAHOITUSPERIAATTEET Työeläkejärjestelmästä Eläkejärjestelmien rahoitusperiaatteet Eri eläkelaeissa alitut rahoitusperiaatteet Rahastointi yksittäisen eläkkeen tasolla 4 2 LAIT, STM:N PÄÄTÖKSET JA LASKUPERUSTEET Säädöspohja Työntekijäin eläkelain mukaisen akuutuksen yleiset laskuperusteet Laskuperustemalli Korkoutuuus Kuoleuus Työkyyttömyys Perheellisyys Aioisuus Aiopuolisoiden ikäero Syntyyys Alkaan TEL:n mukaisen lapseneläkkeen pääoma-aro Kuormitus Rahanaron muuttuuus Luettelo yleisakioista Mallin käyttöön liittyiä kaaoja Korkoutuuus ja rahanaron muuttuuus Kuoleuus Työkyyttömyys Perheellisyys Eräitä perheellisyysperusteisiin liittyiä pääoma-aroja Perhe-eläkkeen kertamaksut 18\n4 2.3 Laskuperustemalli, yleiset perusteet ja erityisperusteet Perustefunktioiden alintaan ja perusteiden tasoon liittyiä näkökohtia Korkoutuuus ja rahan aron muuttuuus Jatkuan koron malli Korkoutuuuden tasoon liittyät näkökohdat Rahanaron muuttuuus Kuoleuus Kuoleuuden lauseke Kuoleuusperusteen taso Työkyyttömyys Mallin alinta Työkyyttömyysperusteen taso Perheellisyys Perustefunktiot Perheellisyysperusteiden taso Kuormitus 35 3 JATKUVAT JA DISKREETIT SUORITUKSET 36 4 TEL:N MUKAINEN PERUSVAKUUTUS Apukäsitteitä ja merkintöjä Ikälasku Työsuhdeaikaan ja ansioihin liittyät suureet Työnantajien luokittelu Usean työnantajan muodostamat kokonaisuudet Yhtiön astuulla olea akuutusliike Rahastoidut eläkkeet Vakuutusmaksun laskenta yhtiön astuulla olean akuutusliikkeen osalta Vanhuuseläkeosa Työkyyttömyysosa Työttömyysosa Maksutappio-osa Vastuuelan laskenta yhtiön astuulla olean akuutusliikkeen osalta Yleistä Tarkka astuuelka 54\n5 Tapausten luokittelu Vastuun osien laskentakaaat Vastaisten anhuuseläkkeiden akuutusmaksuastuu Alkaneiden anhuuseläkkeiden korausastuu Alkaneiden työkyyttömyyseläkkeiden korausastuu Alkaneiden työttömyyseläkkeiden korausastuu Vastuuelkaan liittyiä ryhmittelyjä Yhtiön astuulla olea akuutusliike ja tasoitusastuu Tasoitusastuu ja sen rajat Vanhuuseläkeliikkeen selittely Tasoitusastuusiirrot Yhteeneto Tasausliike Yhteisesti kustannettaat eläkkeet Tasausmaksu Laskuperustekoron ja rahastokoron erotusta astaaa korkotuotto Eläkelaitoksen hyitys tasauksesta ja sen maksu tasaukseen Tasausastuu TEL-maksu Lopullinen akuutusmaksu Maksukomponentit uonna 2003 työnantajatyypin ja sukupuolen mukaan Maksun kehitys aikasarjana Eläkeiän alentamisen kertamaksu Muusta lakisääteisestä eläkejärjestelmästä siirtyminen Ennakkomaksu Takaisinlainaus Takaisinlainauksen periaate Takaisinlainauksen enimmäismäärä Rahasto-osuuden takaisinlainaus Takaisinlainan korko ja kuoletus TEL-iitekorko Vastuuelka tilinpäätöksessä Tilinpäätöksen astuuelan jaottelu Muut tilinpäätösastuut kuin lisäakuutusastuu 98\n6 4.7 Toimintapääoma, lisäakuutusastuun muodostuminen ja hyitykset Toimintapääoma ja lisäakuutusastuu Vakaaraisuussäännöstö ja sen rajat Siirto osittamattomasta ositettuun lisäakuutusastuuseen Siirron osittaminen Hyitykset osittamattomasta lisäakuutusastuusta Muiden akuutuslajien aikutus lisäakuutusastuusiirtoon TEL:N MUKAINEN LISÄELÄKEVAKUUTUS Yleistä rekisteröidyistä lisäeläkkeistä TEL:n mukaisen lisäakuutuksen perustemuutokset Taoite-eläke, rahastoitu eläke, ansaittu eläke ja tasauseläke Laskuperustemallin ja yleisten laskuperusteiden soeltaminen Vanhuuseläkkeet Työkyyttömyyseläkkeet Perhe-eläkkeet Hautausaustus Maksun laskenta Vastuuelan laskenta Yleistä Vastaisten eläkkeiden astuut Alkaneiden eläkkeiden astuut Tasoitusastuu Vastuunjakosuure Tilinpäätösastuut ANALYYSIT Liiketulosanalyysi Yleistä Riskiliikkeen analysointi TEL:n mukainen perusakuutus TEL:n mukainen lisäeläkeakuutus ja muut akuutusliikkeen osat Vastuunjako Sijoitustoiminta (ns. korkoanalyysi) 141\n7 6.1.5 Hoitokustannukset ja muut kulut Yhdistelmätase TEL:n mukaisen perusakuutuksen astuuelan ertailu Tilinpäätösanalyysi Riskiperusteanalyysi MUUT LAITOSTYYPIT JA VAKUUTUSLAJIT TEL ja muut laitostyypit LEL, TaEL, MEL YEL YEL-lisäeläkeakuutus MYEL TEL:N TYÖKYVYTTÖMYYSMALLI ELI NK. Z-MALLI Z-pinnan sekoitusluonne Työkyyttömyyden mennyt ja tulea kesto Kestojen jakaumat ja eräät todennäköisyydet Z-mallissa Z-mallin mukaiset pääoma-arot Alkauuden ja päättyyyden erottaminen Z-mallista Z-pinnan parametrien määrittäminen 164 LÄHDELUETTELO\n8 1 1 ELÄKEJÄRJESTELMÄT JA NIIDEN RAHOITUSPERIAATTEET 1.1 Työeläkejärjestelmästä Suomen yksityisen sektorin työeläkejärjestelmä on mm. syntyhistoriallisista syistä jakautunut toimintapiireittäin usean eri eläkelain alaisuuteen. Nämä lait ja niiden oimaantulouodet oat palkansaajien osalta TEL (Työntekijäin eläkelaki, 1962), LEL (Lyhytaikaisissa työsuhteissa oleien työntekijäin eläkelaki, 1962), TaEL (Eräiden työsuhteessa oleien taiteilijoiden ja toimittajien eläkelaki, 1986, laki muuttui uoden 1998 alusta "Taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmiin kuuluien työntekijöiden eläkelaiksi") ja MEL (Merimieseläkelaki, 1956) sekä yrittäjien osalta YEL (Yrittäjien eläkelaki, 1970) ja MYEL (Maatalousyrittäjien eläkelaki, 1970). Julkisella sektorilla on omat, altion ja kuntien paleluksessa oleia koskeat eläkelakinsa, minkä lisäksi eräillä laitoksilla on erilliset, lakisääteistä ansioeläketuraa astaaat järjestelmänsä. Tässä esityksessä rajoitutaan kuitenkin käsittelemään pelkästään yksityisen sektorin eläkejärjestelmiä. Edellä mainittujen eläkelakien perusteella akuutetuilla on asianomaisten edellytysten täyttyessä oikeus anhuuseläkkeeseen, työkyyttömyyseläkkeeseen, työttömyyseläkkeeseen tai osaaikaeläkkeeseen. Työkyyttömyyseläkettä oidaan maksaa täytenä työkyyttömyyseläkkeenä, osatyökyyttömyyseläkkeenä tai yksilöllisenä arhaiseläkkeenä. Vanhuuseläke on mahdollista arhentaa tai lykätä tietyissä rajoissa, jolloin eläkkeen tasoa muunnetaan siten, että sen pääomaaro säilyy. Vakuutetun kuollessa mahdollisille edunsaajille syntyy oikeus perhe-eläkkeeseen, ja joidenkin lakien mukaan oidaan myös maksaa hautausaustusta. Kaikki edut on sidottu TELindeksiin, jonka muutos määräytyy kuluttajan hintaindeksin ja palkansaajien yleisen ansiotasoindeksin muutosten perusteella. Ennen uotta 1977 muutos oli suoraan sidottu ansiotasoindeksin muutokseen ja tämän jälkeen ansiotaso- ja hintaindeksin muutosten keskiaroon. Vuoden 1996 alusta 65 uotta täyttäneiden eläkkeensaajien eläkkeitä on tarkistettu indeksillä, jossa ansiotasoindeksin paino on 20 %. TEL, YEL ja MYEL sisältäät säädökset myös rekisteröidyistä lisäeduista, joilla lakisääteistä ähimmäisturaa on oitu täydentää. Vuoden 2000 lopussa näiden lisäeläkeakuutusten akuutuskannat suljettiin ja uusia akuutuksia ei enää myönnetä. Yksityisen sektorin eläkelakien toimeenpano on hajautettu. TEL:n mukainen eläketura oi olla järjestettynä eläkeakuutusyhtiössä, eläkekassassa tai eläkesäätiössä. Tällaisia akuutusyhtiöitä oli\n9 2 uoden 2003 alkaessa 6, kassoja 8 ja säätiöitä 37. YEL:n mukainen eläketura oidaan järjestää joko näissä eläkeakuutusyhtiöissä tai eräissä eläkekassoissa. LEL:n toimeenpanea laitos on LEL Työeläkekassa, TaEL:n esiintyien taiteilijoiden ja eräiden erityisryhmien eläkekassa, MYEL:n maatalousyrittäjien eläkelaitos ja MEL:n merimieseläkekassa. Yksityisen sektorin eläkelakien osalta koordinoinnista huolehtii eläketurakeskus (ETK). Yksityisen sektorin työeläkelakien suhteen on oimassa ns. iimeisen laitoksen periaate, jonka mukaan akuutetun eläkkeestä lopulta huolehtii se eläkelaitos, jossa ko. henkilö oli iimeksi akuutettuna aktiiiuransa aikana. ETK huolehtii eläkkeiden osien selittelystä ja TEL:n, LEL:n, TaEL:n ja MEL:n mukaisten eläkkeiden astuunjaosta. 1.2 Eläkejärjestelmien rahoitusperiaatteet Eläkejärjestelmien rahoitustekniikan äärimuodot oat jakojärjestelmä ja täysin rahastoia järjestelmä. Edellisessä kerätään kunakin uonna akuutusmaksuina ain se määrä, joka taritaan ko. uonna maksettaien eläkkeiden rahoittamiseen ja järjestelmän hallintokuluihin. Jälkimmäisessä taas eläkeoikeus rahastoidaan sen syntymisuonna tallettamalla tuolloin rahastoon määrä, joka korko, kuoleuus ja muut astaaat tekijät huomioon ottaen keskimäärin riittää ko. eläkeoikeudesta aiheutuiin suorituksiin koko siltä ajalta, jolta eläkettä maksetaan. Näiden järjestelmien älimuoto on osittain rahastoia järjestelmä. Jakojärjestelmän ja rahastoian järjestelmän ero haainnollistuu tilanteessa, jossa mahdollisuudet akuutusmaksujen keräämiseen loppuat. Näin oi ajatella käyän esimerkiksi silloin, jos kyseessä on työsuhteeseen liittyä, työnantajan apaaehtoisesti kustantama eläke, ja työnantajan toiminta lakkaa. Jakojärjestelmässä myös eläkkeiden maksaminen tällöin loppuu, kun taas täysin rahastoiassa järjestelmässä maksupohjan katoamisella ei ole aikutusta eläkkeiden maksamiseen, koska tähän tarkoitukseen tarittaat arat on jo etukäteen arattu. Rahastointia oidaan perustella usealla eri tekijällä, joista perimmäisin syy on juuri eläkkeiden turaaminen. Rahastointi kohdistaa eläkkeiden muodostaman tuotantokustannuksen oikealle sukupolelle. Tämä päämäärä on luontea nimenomaan ansiosidonnaisen eläketuran kohdalla, koska eläke näissä ymmärretään osaksi palkkaa, jonka maksaminen ain on siirretty myöhemmälle ajalle.\n10 3 Pakollisen, kattaan eläketuran kyseessä ollen rahoituksessa on otettaa huomioon demografiset tekijät. Esimerkiksi Suomessa eläkemenon palkkasummaosuuden on ennustettu olean huippua i- heessa seuraaan uosisadan toisella neljänneksellä. Eläkejärjestelmästä aiheutuaa rasitusta tässä menon huippuaiheessa oidaan pienentää alentamalla uuden eläkeoikeuden rahastointia tai jopa purkamalla rahastoja. Tilapäisen lisärahastoinnin aulla aikutus saataisiin ielä suuremmaksi. Osa eläkemenosta oidaan myös pysyästi rahoittaa rahastojen korkotuotolla. Kansantalouden näkökulmasta eläkkeiden rahastointi on säästämistä. Tätä kautta se edistää inestointitoimintaa ja ahistaa siten kansantalouden tuotantopohjaa, mikä aikanaan edesauttaa eläkkeiden maksamista. On ilmeistä, että kaikkia edellä esitetyistä päämääristä ei ole mahdollista saauttaa samanaikaisesti. Jos esimerkiksi menohuippu tasoitetaan purkamalla kaikki aiemmin kerätyt rahastot, ei rahaston korkotuotto ole enää tämän jälkeen käytettäissä eläkemenon pysyään rahoittamiseen, eikä rahastoinnista myöskään ole apua kansantalouden säästämisen tukemisessa eikä inestointitoiminnan rahoittamisessa. Myös rahastojen eläkkeitä turaaa aikutus menetetään. Jos eläkkeet on sidottu johonkin järjestelmän ulkopuolelta määräytyään indeksiin, puhdas rahastoia järjestelmä ei ole mahdollinen, koska tarittaien rahastojen määrittäminen edellyttäisi etukäteen tietoa indeksin ja rahastoille saataan korkotuoton tuleasta kehityksestä. Tästä syystä apaaehtoisissa eläkejärjestelyissä eläkkeiden indeksitura normaalisti määräytyykin rahastoille saataan korkotuoton perusteella, jolloin järjestelyä oidaan myös pitää täysin rahastoiana. Pakollisten eläkejärjestelmien suunnittelussa oidaan tehdä monenlaisia alintoja sen suhteen, miten tarkoin edut ja akuutusmaksut astaaat toisiaan ja millaista rahastointiastetta soelletaan. Lakisääteiset järjestelmät oat joko jakojärjestelmään perustuia tai osittain rahastoiia. Sen sijaan on selää, että apaaehtoisessa järjestelmässä on soellettaa etujen ja maksujen jokseenkin tarkkaa astaauutta ja täyttä rahastointia. Tästä oidaan poiketa ain, jos järjestelmän rahoitus on muuta kautta turattu. Suomessa näin on TEL:n ja YEL:n rekisteröityjen lisäakuutusten indeksituran osalta, joka lain säädöksin on turattu siten, että nämä lisäedut oat samassa tasausjärjestelmässä kuin peruseläketura.\n11 4 1.3 Eri eläkelaeissa alitut rahoitusperiaatteet Suomessa osittain rahastoia järjestelmä on käytössä TEL:ssa, LEL:ssa, TaEL:ssa ja MEL:ssa, kun taas YEL ja MYEL oat käytännössä puhtaita jakojärjestelmiä. Julkisen sektorin eläkelait perustuiat aikaisemmin jakojärjestelmään, kunnes 1980-luun loppupuolella aloitettiin osittainen rahastointi. Vuoteen 1992 asti akuutusmaksua perittiin ähimmäisturan mukaisen eläkkeen osalta ain työnantajalta kaikissa muissa eläkelaeissa paitsi MEL:ssa, jossa sekä työnantaja että työntekijä oat alusta asti maksaneet keskenään yhtä suurta akuutusmaksua. Vuodesta 1993 alkaen työntekijän maksuosuus liitettiin kaikkiin ansioeläkejärjestelmiin. Teknisesti se kuitenkin tehtiin taalla, joka sallii akuutusmaksun tarkastelemisen yhtenä kokonaisuutena käsillä olean kaltaisessa akuutustekniikkaa koskeassa esityksessä. Rekisteröidyssä lisäeläkeakuutuksessa ja apaamuotoisessa työeläkeakuutuksessa on ollut kaiken aikaa mahdollista periä osa akuutusmaksusta myös työntekijältä. Valtio osallistuu kustannuksiin MEL:n, YEL:n ja MYEL:n osalta joko säännönmukaisesti tai tarpeen aatiessa. 1.4 Rahastointi yksittäisen eläkkeen tasolla TEL-järjestelmässä osittain rahastoia tekniikka on toteutettu siten, että jako rahastoituun osaan ja jakojärjestelmällä kustannettaaan osaan tehdään kunkin yksittäisen eläkkeen tasolla. Eläkkeen rahastoitu osa on aina jonkin yksittäisen eläkelaitoksen astuulla. Ne eläkkeen osat, joista laitokset oat yhteisesti astuussa, oat yhteisesti kustannettaia eläkkeitä eli tasauseläkkeitä. Tämä periaate on oimassa laajemminkin kuin ain TEL-eläkkeiden osalta. Vastaaat periaatteet koskeat myös LEL:n ja TaEL:n mukaisia eläkkeitä ja MEL:n mukaisten eläkkeiden niitä osia, jotka astaaat TEL:n ähimmäisturaa. Nämä kaikki kuuluat yhteiseen astuunjakojärjestelmään, jonka kautta näiden lakien mukaista toimintaa harjoittaat eläkelaitokset kustantaat yhteisesti eläkkeiden muut kuin rahastoidut osat, minkä lisäksi eräissä tilanteissa myös rahastoituja osia määrättäessä em. lakien mukaisia eläkkeitä käsitellään yhtenä kokonaisuutena. Vastuun jakautuminen\n12 5 eläkelaitosten kesken määritellään TEL 12 :ssä sekä LEL:n ja MEL:n astuunjakoa koskeissa kohdissa. Myös rekisteröidyt lisäedut kuuluat samaan tasausjärjestelmään. Seuraaassa rajoitutaan kuitenkin tarkastelemaan peruseläkkeitä, ja rekisteröityjen lisäeläkkeiden astuunjakoon palataan myöhemmin kohdassa 5.1. YEL:n perusturan mukaiset eläkkeet oat YEL-laitosten yhteisellä astuulla, MYEL-eläkkeet taas maatalousyrittäjien eläkelaitoksen astuulla. Mitään eläkekohtaista jakoa ei iimeksi mainittuihin siten liity. Seuraaassa käydään läpi eläkelajeittain, miten TEL:n ja muiden tasauspooliin kuuluien eläkelakien mukaiset eläkkeet jakautuat rahastoituun ja yhteisesti kustannettaaan osaan. Eläkelajikohtaisten erityispiirteiden lisäksi on todettaa, että kaikkien astaisten ja alkaneiden peruseläkkeiden rahastoituja osia pienennettiin poikkeuslailla siten, että niiden pääoma-arot säilyiät siitä huolimatta, että astuuelan laskennassa käytettyä korkoa alennettiin ja kuoleuusperustetta muutettiin. 1) Vanhuuseläkkeet Ikäälillä karttua anhuuseläke rahastoidaan uosittain ansaintauoden nimellisen palkkatason mukaisena. Vuosittainen rahastointi astaa lukien eläkkeen osaa, joka on 0,5 % palkasta. Aikaälillä rahastoitaa osuus oli 1,5 % palkasta eli astasi eläkkeen karttumaa. Ennen se oli 1,0 % palkasta ja TEL:n oimaantuloa edeltäneen, eläkkeeseen oikeuttaan palelusajan osalta 0,5 % palkasta. Tämän ikäalueen jälkeen ansaitut anhuuseläkkeen osat ja kunakin uonna ansaittuun eläkkeen osaan sen ansaintauoden jälkeen tuleat indeksikorotukset oat eläkelaitosten yhteisellä astuulla. Rahastoinnin alaikäraja 23 uotta määritellään kuukauden tarkkuudella, ja sen perusteluna on, ettei sitä nuorempana tehdystä ansiotyöstä TEL:n mukaan muodostu oikeutta anhuuseläkkeeseen. Rahastoinnin päätepiste on sen kalenteriuoden loppu, jona akuutettu täyttää 54 uotta. Yläikärajan perustelu on ollut käytännön sanelema, ts. se, että anhuuseläkemaksu nousisi tuota anhe m- milla henkilöillä niin suureksi, ettei TEL-maksun eri osien muodostama kokonaisuus enää olisi järkeällä taalla sommiteltaissa. Vuodesta 1990 alkaen tehtiin mahdolliseksi erikseen korottaa astaisten anhuuseläkkeiden rahastoja. Tällainen korotus toteutettiin aluksi kahdesti, uosina 1990 ja Korotus tehtiin yhteisin periaattein kaikissa eläkelaitoksissa ja rahoitettiin jäljempänä tarkemmin esitettäällä taalla ta-\n13 6 sausliikkeen puolelta. Perusteet oli kirjoitettu siten, että korotus kohdistui suhteessa samansuuruisena kaikkiin niihin akuutettuihin, jotka oat täyttäneet 45 uotta, mutta eiät ielä eläkeikää. Myöhemmin 45 uoden alaikäraja alennettiin 23 uoteen. Vuoden 1997 alusta oimaan tuliat TEL:n rahoitustekniikan muutokset, jotka sisälsiät sen pitkän aikaälin taoitteen, että rahastoitujen anhuuseläkkeiden korotuksista tulee jokauotisia. Niinpä uodesta 2000 lähtien korotus on tehty sekä alkaneiden että astaisten anhuuseläkkeiden rahastoihin. Korotusten rahoittamiseen käytetään eläkelaitosten sijoituksilleen saamasta tuotosta laskuperustekoron ja astuuelan rahastoille laskettaan koron älisen erotuksen määrä. Ilman näitä korotuksia anhuuseläkkeiden rahastointiperiaatteet johtaisiat siihen, että inflatorisissa oloissa rahastoitu osuus anhuuseläkkeestä jäisi sangen aatimattomaksi, koska niiden uosien tai uosikymmenten aikana, jotka kuluat eläkkeen osan rahastoinnista eläkkeen alkamiseen, TEL-indeksisidonnaisuus on ehtinyt nostaa ko. ansaintauoden perusteella maksettaan eläkkeen osan paljon rahastoitua osaansa suuremmaksi. Rahastoidun osan jälkeenjääneisyys kasaisi edelleen uosi uodelta eläkettä maksettaessa. 2) Työkyyttömyyseläkkeet Jos työkyyttömyyseläke on täysitehoinen, ts. myös eläkeikään jäljellä olea aika lasketaan eläkkeeseen oikeuttaaksi, rahastoitu osa määräytyy eläkkeen alkumäärän perusteella. Täysitehoinen eläke tulee karkeasti ottaen silloin myönnettääksi, kun eläketapahtuma sattuu ennen kuin iimeisen työsuhteen päättymisestä on kulunut uosi. Eri aikoina on ollut oimassa hieman eri säädökset sen suhteen, mihin ajanhetkeen indeksoitua alkumäärää käytetään rahastoituna eläkkeenä. Eläkkeeseen sen alkamisen jälkeen tuleat indeksikorotukset oat yhteisesti kustannettaia. Ns. apaakirjaeläke, jossa tuleaa aikaa ei oteta huomioon eläkkeeseen oikeuttaana, on kokonaisuudessaan yhteisesti kustannettaaa. Vuoteen 2000 saakka työkyyttömyyseläkkeen rahastoitu osa oli sama kuin eläkkeen alkumäärä tuli oimaan lakimuutos (TEL 12 :n 2 momentti), jolla työkyyttömyyseläkkeen rahastoitu osa muutettiin 80 %:ksi eläkkeen alkumäärästä. Muutos tuli oimaan niille työkyyttömyyseläkkeille, joissa eläketapahtuma on tai sen jälkeen. Muutoksen jälkeisinä muutamina uosina myönnettäissä eläkkeissä esiintyy sekä uuden että anha n lain perusteella laskettuja ra-\n14 7 hastoituja osia. Tällä muutoksella haluttiin yhtenäistää työkyyttömyys- ja työttömyyseläkkeiden rahastointia ja samalla selkeyttää työnantajille tulean kustannuksen omaastuun laskentaa. Tähän omaastuun laskentaan palataan tarkemmin luussa Työkyyttömyyseläkkeen sijasta tai sen lisäksi on alkaen ollut mahdollista maksaa myös kuntoutusrahaa. Vuoden 1996 alusta ei enää ole ollut mahdollista myöntää määräaikaisia työkyyttömyyseläkkeitä, aan näiden sijasta myönnetään astaaan suuruinen kuntoutustuki. Kuntoutustuen rahastoitu osa määräytyy kuten työkyyttömyyseläkkeessä. Kuntoutusrahassa on rahastoitua osaa sama määrä kuin olisi ollut sen sijasta myönnettäässä työkyyttömyyseläkkeessä. Niissä eläkelajeissa, joissa rahastoitu eläke määräytyy eläkkeen alkumäärän perusteella, tähän alkumäärään luetaan mukaan myös eläkkeeseen mahdollisesti sisältyät muihin TEL:n, LEL:n, TaEL:n tai MEL:n mukaan akuutettuihin työsuhteisiin perustuat (peruseläkkeen) apaakirjat riippumatta siitä, missä eläkelaitoksessa ko. työsuhteet oat olleet akuutettuina. 3) Työttömyyseläkkeet Myös työttömyyseläkkeissä rahastoitu eläke määräytyy eläkkeen alkumäärän perusteella. Täysitehoisen TEL-työttömyyseläkkeen rahastoitu osa on kuitenkin ollut ain puolet eläkkeen alkumäärästä, ja tämäkin ain sillä edellytyksellä, että eläkkeen perusteena ollut työsuhde on kestänyt ähintään iisi uotta. Edistämään ikääntyien henkilöiden työssä jatkamista ja myöhentämään heidän eläkkeelle siirtymistään, tuli oimaan säännös, jolla työttömyyseläkkeen tulea aika poistettiin. Muutos tuli oimaan niihin työttömyyseläkkeisiin, joissa eläketapahtuma sattuu lain tultua oimaan. Näillä, TEL 4 c :n 3 momentin perusteella myönnetyillä eläkkeillä rahastoitu osa yhtenäistettiin työkyyttömyyseläkkeiden kanssa ja on siis 80 % eläkkeen alkumäärästä. Tällöin myös iiden uoden työsuhteen kestoaatimus poistettiin niiltä työttömyyseläkkeiltä, joissa ei ole tuleaa aikaa. Ariolta uoteen 2003 saakka pääosa myönnettäistä työttömyyseläkkeistä on kuitenkin ollut täysitehoisia ja asta tämän jälkeen enemmistö eläkkeistä on ilman tuleaa aikaa ja siis rahastoidaan 80-prosenttisesti. Ennen uoden 2000 muutosta LEL- ja MEL-eläkkeissä keskimäärin samaan rahastoituun osuuteen päädyttiin säätämällä, että rahastoidun osan olemassaolo oli työsuhteen pituudesta riippumaton,\n15 8 mutta ain 30 % eläkkeen alkumäärästä. Muutoksen myötä kuitenkin myös LEL- ja MELeläkkeissä siirryttiin 80-prosenttiseen rahastointiin. Eläkkeeseen sen alkamisen jälkeen tuleat indeksikorotukset oat kokonaisuudessaan yhteisesti kustannettaia, samoin kuin pelkästään apaakirjoihin perustuat työttömyyseläkkeet. Myös sellaiset työttömyyseläkkeet, joissa eläkkeen perusteena ollut työsuhde on päättynyt ennen , oat kokonaan yhteisesti kustannettaia. 4) Osa-aikaeläkkeet Osa-aikaeläkkeet oat kokonaan yhteisesti kustannettaia. 5) Perhe-eläkkeet Myös perhe-eläkkeet oat uodesta 1994 lukien olleet kokonaan yhteisesti kustannettaia. Vuoteen 1993 asti niiden astuunjako astasi pitkälti työkyyttömyyseläkkeissä noudatettuja periaatteita.\n16 9 2 LAIT, STM:N PÄÄTÖKSET JA LASKUPERUSTEET 2.1 Säädöspohja TEL:n, LEL:n, TaEL:n ja MEL:n mukainen toiminta tapahtuu akuutustekniikkaan liittyiltä osiltaan seuraaien lakien, sosiaali- ja tereysministeriön (STM) päätösten ja sen antamien tai ahistamien ehtojen ja perusteiden määrittelemissä puitteissa Vastuuelan käsite määritellään työeläkeyhtiöiden osalta työeläkeakuutusyhtiölain 6 luun 14 :ssä. TEL 12 a :n mukaan muun muassa maksun ja astuuelan laskennassa on noudatettaa sosiaali- ja tereysministeriön ahistamia perusteita. TEL 12, LEL 9 ja MEL 3a määritteleät, mikä osuus eläkkeistä kulloinkin on kunkin yksittäisen eläkelaitoksen astuulla, ja mitkä osat kustannetaan yhteisesti (rt. kohta 1.4). Edellisiin, eli eläkkeiden rahastoituihin osiin liittyät perusteet on rakennettu pohjana TEL:n oimaansaattoa i- heessa laadittu "laskuperustemalli 1962" ja siihen nojautuat TEL:n mukaisen akuutuksen yleiset laskuperusteet. Näihin perusteisiin nojautuat puolestaan TEL:n mukaisen perusakuutuksen ja TEL:n mukaisen lisäeläkeakuutuksen omat erityisperusteet sekä TEL:n mukaista toimintaa ha r- joittaien eläkesäätiöiden ja -kassojen perusteet. Vapaamuotoisen työeläkeakuutuksen laskuperusteiden suhteen katsottiin myös tarkoituksenmukaisimmaksi nojautua TEL:n mukaisen akuutuksen yleisiin laskuperusteisiin ainakin siihen asti kun perusteiden ennakkoahistusmenettely niiltä poistui uonna Yleisiin laskuperusteisiin nojataan myös eläkekassojen ja eläkesäätiö i- den muuhun kuin TEL-toimintaan liittyissä laskuperusteissa Yhteisesti kustannettaien eläkkeiden osalta kokoaa säädös on TEL 12, jossa lisäksi säädetään, että laitosten osallistuminen näiden eläkkeen osien (samoin kuin esim. rahastotäydennysten) kustantamiseen tapahtuu sosiaali- ja tereysministeriön eri kululajeja arten antamien perusteiden mukaisesti. Tämän altuutuksen nojalla STM on antanut ns. astuunjakopäätöksen, jossa esitetään pääsäännöt sen suhteen, miten osallistuminen toisaalta anhuuseläkkeiden yhteisesti kustannettaien osien, toisaalta muiden yhteisesti kustannettaien eläkkeiden rahoittamiseen tapahtuu. Tähän tarkoitukseen tarittaat käsitteet - akuutusmaksu, sen tasausosa ja tasausastuu, eri laitostyypeillä tosin hieman eri nimisinä - määritellään astuunjakopäätöksessä periaatetasolla. Vastuunjakoon\n17 10 liittyät yksityiskohdat, mukaan lukien em. käsitteiden täsmälliset määritelmät, on esitetty STM:n eläketurakeskuksen (ETK:n) esityksestä ahistamissa astuunjakoperusteissa. Seuraaassa esitetään aluksi kohdissa TEL:n mukaisen akuutuksen yleiset laskuperusteet muodossa, jossa ne oat tätä kirjoitettaessa. Kohdissa 2.3 ja 2.4 esitetään yleisiin laskuperusteisiin liittyiä taustatietoja, näistä olennaisimpana yleisten perusteiden pohjana oleaa laskup e- rustemalli 1962:ta. 2.2 Työntekijäin eläkelain mukaisen akuutuksen yleiset laskuperusteet Laskuperustemalli Laskuperustemallilla tarkoitetaan seuraaassa esitettyjen analyyttisten lausekkeiden kokoelmaa sekä menettelytapoja, joilla niistä muodostetaan tarittaat laskuperusteet. Laskuperustemallista käytetään seuraaassa nimitystä malli. Lausekkeissa esiintyä ikä x tarkoittaa tarkkaa ikää. Mallissa esiintyät parametrit oat kaikki jatkuia. Malliin kuuluu kahdenlaisia parametrejä: yleisakioita, jotka sisältyät yleisiin laskuperusteisiin, sekä erikoisakioita. Yleisakioille käytetään merkintää (aj), jossa j on kuhunkin yleisakioon liittyä tunnusnumero. Erikoisakioiden merkintä on (bj), ja niiden arot sisältyät kunkin akuutuslajin erityisperusteisiin Korkoutuuus Vuotuisen laskuperustekoron määrittelee erikoisakio (b1) Kuoleuus (1) µ x ( a2)( x+ ( b2)) = (1) a e. Kuoleuuden syntymäuosikohtainen riippuuus otetaan tarittaessa huomioon saattamalla erikoisakio (b2) riippumaan sen henkilön syntymäuodesta, johon perustetta soelletaan.\n18 Työkyyttömyys Funktion z(x,u) integraali U2 z(x, u)du ilmoittaa todennäköisyyden sille, että astasyntynyt on U1 elossa ajan x kuluttua ja on tällöin ollut yhdenjaksoisesti työkyytön ajan, jonka pituus on älillä (UI,U2). Aroilla x u 0 on (2) x ( a4) x zxudu (, ) = e. 0 Aroilla x u ψ on (3) 2 ( b(6 + j))( a(8 + j)) x ( a(11 + j)) u. zxu (, ) = ((3 b + j))( a(5 + j)) e j= 0 Suure ψ tarkoittaa lyhintä huomioonotettaaa työkyyttömyyden kestoa. Maksuapautusetu otetaan huomioon kertomalla maksu luulla (b9) Perheellisyys Aioisuus Naimisissa oleien suhteellinen määrä (M = miehet, N = naiset) on (4) ( a35)(ln x ( a36)) 4 nx( M) = ( a34) e 1 + ( a37) e 2 x ( a38) 10\n19 12 (5) ( a40)(ln x ( a41)) 4 nx( N) = ( a39) e 1 + ( a42) e 2 x ( a43) Aiopuolisoiden ikäero Keskimääräinen aimon ikä miehen iän funktiona on (6) y ( M) = ( a44) x + ( a45). x Keskimääräinen miehen ikä aimon iän funktiona on (7) y ( N) = ( a46) x + ( a47). x Syntyyys Syntyyys naista kohti iässä x on 3 4 ( a51) x (8) = ( 48) [ ( 49) ] [( 50) ] η x a x a a x e ikäälillä ((a49), (a50)), muualla Alkaan TEL:n mukaisen lapseneläkkeen pääoma-aro Naisen jälkeen maksettaan lapseneläkkeen tapauksessa alkaan TEL:n mukaisen eläkkeen pääoma-aro on lapseneläkkeen pääteiästä w riippuen. (9) Z ( wn, ) x ( 53)( 17) 2 2 a x ( a52)( x 17) 10 kun w= ja x>, ( a55)( x 17) ( a54)( x 17) 10 kunw= ja x> = 2 ( a57)( x 17) 2 ( a56)( x 17) 10 kun w= ja x>, 21 17, , kunx 17.\n20 13 Pääoma-aro astaa lapseneläkkeiden yhteismäärää ja on laskettu sellaista eläkettä kohti, johon leski yksin olisi oikeutettu, jos akuutettu perhe-eläke sisältäisi myös leskeneläkkeen. Vakuutusteknisiä suureita laskettaessa käytettäiä uotuisia korkokantoja 0, 1, 2, 3, 4, 4,25, 4,5, 4,75, 5, 6 ja 7 % astaaat yleisakiot (a52) (a57) on annettu kohdassa Muita korkokantoja astaaat lapseneläkkeen pääoma-arot saadaan em. korkokantoja astaaista suureista (9) käyttäen lineaarista interpolaatiota Kuormitus Kuoleman aralta oimassa oleaan positiiiseen summaan errannollisen kuormituksen kerroin on ε = (b13). Maksuun errannollisen kuormituksen kerroin on κ = (b14) Rahanaron muuttuuus Rahan aron muuttuuutta arten tarittaana perusteena on erikoisakio (b15).\n21 Luettelo yleisakioista Ajan ja iän yksikkönä käytetään uotta, ellei toisin ole ilmoitettu. Vakioiden (a4) - (a13) alla mainitut arot edellyttäät, että ψ = 14 rk. Kuoleuus Aiopuolisoiden ikäero (a1) = (a44) = 0,909 (a2) = 0,095 (a45) = 2,281 (a4) = 0,002 ln 10 (a46) = 0,936 Työkyyttömyys (a47) = 5,340 (a5) = 2, Syntyyys (a6) = 7, (a48) = 2, (a7) = 2, (a49) = 15 (a8) = 0,08 (a50) = 50 (a9) = 0,14 (a51) = 0,09 (a10) = 0,12 (a11) = 0,705 (a12) = 0,156 (a13) = 0,17 Aioisuus (a34)= 0,73 (a35) = 6,50 (a36) = 3,89 (a37) = 0,12 (a38) = 70 (a39) = 0,74 (a40) = 9,00 (a41) = 3,74 (a42) = 0,04 (a43) = 60\n22 15 Lapseneläkkeen pääoma-aro: Vakuutusteknisiä suureita laskettaessa käytettää korkokanta % (a52) (a53) (a54) (a55) (a56) (a57) 0 0,095 0, ,105 0, ,117 0, ,085 0, ,095 0, ,103 0, ,079 0, ,087 0, ,093 0, ,074 0, ,080 0, ,084 0, ,069 0, ,074 0, ,076 0, ,25 0,068 0, ,073 0, ,074 0, ,50 0,067 0, ,071 0, ,073 0, ,75 0,066 0, ,069 0, ,072 0, ,065 0, ,068 0, ,071 0, ,061 0, ,063 0, ,065 0, ,057 0, ,058 0, ,059 0, Mallin käyttöön liittyiä kaaoja Seuraaassa esitetään eräitä taanomaisesta akuutusmatemaattisesta tekniikasta poikkeaia menettelytapoja, joiden aulla mallista muodostetaan laskuperusteet Korkoutuuus ja rahanaron muuttuuus Vakuutusteknisiä suureita laskettaessa käytetään korkoutuuutta (10) δ = ln(1 + (1) b (15)) b.\n23 Kuoleuus Erikoisakio (b2) otetaan huomioon koraamalla todellinen ikä y iällä x = y + (b2) ja käyttämällä akuutusteknisiä suureita, jotka on laskettu argumenttia x ja erikoisakion (b2) aroa nolla astaaasti. Useamman henkilön "yhteiskuoleuuteen" liittyät suureet saadaan samaten kora a- malla iät "yhteisiällä" x, joka määräytyy ehdosta (11) µ = µ x1+ µ x2 (1 x x2), jolloin (12) 1 ( a2)( x1 x2) x= x1+ ln 1+ e ( a2). Käytettäessä ikäalueella x 70 iästä ja sukupuolesta riippumatonta kuoleuutta µ = ( a4) elinkorko lasketaan kaaasta x (13) a n (( a4) + δ ) n 1 e = ( a4) + δ Työkyyttömyys Määritellään funktio δ x (14) ϕ( xu,, δ) = ϕ( xu, ) = e zxu (, ). Tällöin työkyyttömyyseläkkeen kertamaksu lasketaan kaaasta w t x (( a4) + δ ) x = x+ e e (15) ( e) Axw : e ϕ(, tududt ) ja uotuinen etukäteinen astuuaaramaksu kaaasta\n24 17 (( a4) + δ ) (16) ( e) π xw : ( e) Axw : e ( e) Ax+ 1: w =. Alkaneen työkyyttömyyseläkkeen pääoma-aro henkilölle, jonka ikä on t ja jonka työkyyttömyys on jatkunut yhdenjaksoisena alkamisiästä x lähtien, on iii 1 (17) a x ( t x): w= ϕ(, ss xds ) + ϕ(, tt x). w t Erikoisakiot otetaan huomioon akuutusteknisissä laskelmissa lausekkeesta (3) ilmeneällä taa l- la. Aktiiikorko saadaan jakamalla kaaan (13) mukainen elinkorko erikoisakiolla (b9) Perheellisyys Eräitä perheellisyysperusteisiin liittyiä pääoma-aroja Naisen jälkeen jokaiselle lapselle maksettaan yksikköeläkkeen pääoma- aro on (18) gx ( wn, ) = ηt aw x+ tdt. x x w Naisen jälkeen k:nneksi nuorimmalle lapselle maksettaan yksikköeläkkeen pääoma-aro on: (19) k 1 x x ηu du k 1 hx( wn, ) = η t t ηudu e a dt w x+ t x w ( k 1)! t. x Merkitään lisäksi (20) 1 h ( wn, ) = h ( wn, ). x x Eri päättymisikiä w astaaat pääoma-arot (18) ja (20) saadaan w:n aroja 18, 21 ja 24 astaaasti lasketuista aroista toisen asteen interpoloinnilla.\n25 18 Miehen jälkeen maksettaan lapseneläkkeen tapauksessa suureita (18) ja (20) astaaat suureet saadaan errannoista (21) g (, ) x ( wm, ) g y x wn ( M ) = n ( M) n ( N) x y( M) hx( wm, ) hy ( )(, ) (22) x M wn =, n ( M) n ( N) x yx ( M) missä g ( ) ( wn, ) ja h ( )( wn, ) oat kaaojen (18) ja (20) mukaiset suureet. yx M yx M Miehen jälkeen maksettaan lapseneläkkeen tapauksessa kaaaa (9) astaaa pääoma-aro saadaan errannosta (23) Zx( wm, ) Z y ( )(, ) x M wn =, n ( M) n ( N) x yx ( M) missä Z ( )( wn, ) on kaaan (9) mukainen suure. yx M Perhe-eläkkeen kertamaksut Erikoisakion puuttuminen perusteista y x (M) ja y x (N) korataan edunsaajan erikoisakion (b2) sopialla alinnalla. 2.3 Laskuperustemalli, yleiset perusteet ja erityisperusteet Edellä esitetyssä muodossa yleiset laskuperusteet on ahistettu lukuun ottamatta eräitä kohdan korkokantataulukkoon liittyiä täydennyksiä, jotka ahistettiin Alkuperäisen ersion sosiaali- ja tereysministeriö ahisti , jonka jälkeen siihen ahistettiin muutoksia tai täydennyksiä , , , , ja\n26 19 Laskuperustemalli 1962 almisteltiin luun alussa Eläketurakeskuksen alaisessa työryhmässä. Tämä perusteryhmä esitti perusteet päiätyssä muistiossa, johon liittyät päiätty edellä kohdassa esitettyä astaaa selostus mallin käytössä tarittaista kaaoista ja päiätyt perustelut. Laajemman yleisesityksen perusteryhmä esitti päiätyssä muistiossaan. Laskuperustemalli almisteltiin lähinnä TEL:n mukaisen akuutuksen tarpeisiin, ajatellen kuitenkin samalla sen soeltuuutta likipitäen kaikkeen eläkeakuutukseen: lakisääteiseen eläkeakuutukseen, apaaehtoiseen lisäeläkeakuutukseen sekä eläkesäätiöissä tai eläkekassoissa järjestettyyn eläketuraan. Kuluneiden kolmen ja puolen uosikymmenen aikana käsitys mallin tarkoituksenmukaisesta soeltamisalueesta on kuitenkin täsmentynyt jonkin erran suppeampaan suuntaan. Laskuperustemallilla tarkoitetaan niiden peruskaaojen muodostamaa kokonaisuutta, jotka on esitetty yleisten perusteiden luussa 1 (edellä 2.2.1). Luku 2 (edellä 2.2.2) sisältää eräitä näiden peruskaaojen perusteella johdettaissa oleia suureita, joiden esittämisen on katsottu olean tarpeen normaalien akuutusmatemaattisten menettelytapojen lisäksi. Laskuperustemalli ei sinänsä määrää laskuperusteisiin sisältyien suureiden tasoa, aan ainoastaan laskuperusteiden matemaattisen muodon. Mallista saadaan laskuperusteet antamalla mallissa esiintyille akioille arot. Laajaa soeltamisaluetta ajatellen laskuperustemalli on laadittu siten, että sen kaaoissa esiintyy parametreina ensinnäkin joukko ns. yleisakioita, joiden on ajateltu olean stabiileja tai joiden muuttamiseen on taretta korkeintaan hyin haroin. Niiden arot on, kuten kohdasta käi ilmi, sisällytetty yleisiin laskuperusteisiin. Yleisakioiden ohella malliin on sisällytetty joukko erikoisakioiksi kutsuttuja parametreja, joiden muuttamiseen on toisaalta areltu olean aihetta useammin ja joiden arot toisaalta riippuat akuutusmuodosta ja käyttötarkoituksesta. Tämän mukaisesti ne sisältyät kunkin akuutusmuodon erityisperusteisiin. Eri akuutuslajeihin liittyät erikoisakiot oat seuraaat:\n27 20 Taulukko 2.1. Erikoisakioiden arot TEL:n perus- ja lisäeläkeakuutuksessa. TEL-peruseläkeakuutus TEL-lisäeläkeakuutus Laskuperuste- (b1) = 0,0425 (b1) = 0,0425 Korko Miesten anhuuseläke, Yksilöllisenä arhaiseläkkeenä myönnetty Työkyyttömyyseläke ja työttömyyseläke: 6, kun x< , kun1940 x < , kun1950 x< 1960 (2) b = 9, kun1960 x < , kun1970 x< , kun x 1980 Miesten anhuuseläke ja yksilöllisenä arhaiseläkkeenä myönnetty työkyyttömyyseläke (b2) = 8 Kuoleuus Naisten anhuuseläke, Naisten anhuuseläke ja yksilöllisenä yksilöllisenä arhaiseläkkeenä myönnetty arhaiseläkkeenä myönnetty työkyyttömyyseläke ja työttömyyseläke: työkyyttömyyseläke 13, kun x< , kun1940 x < , kun1950 x< 1960 (2) b = 16, kun1960 x < , kun1970 x< , kun x 1980 (b2) = 15\n28 21 TEL- peruseläkeakuutus TEL-lisäeläkeakuutus Perhe-eläke Miespuolinen edunjättäjä: (b2) = 5 Naispuolinen edunjättäjä: (b2) = 12 Miespuolinen edunsaaja: (b2) = 8 Naispuolinen edunsaaja: (b2) = 15 Miesten henkiakuutus: (b2) = 5 Naisten henkiakuutus: (b2) = 12 Työkyyt- Alkaneen eläkkeen pääoma-aro: tömyys (b3) = 1 (b3) = 0,5 (b4) = 1 (b4) = 0,5 (b5) = 1 (b5) = 0,5 (b6) = 1 (b6) = 1 (b7) = 1 (b7) = 1 (b8) = 1 (b8) = 1 Vastaisen eläkkeen kerta- ja astuuaaramaksu: (b3) = 0,5 (b4) = 0,5 (b5) = 0,5 (b6) = 1 (b7) = 1 (b8) = 1\n29 22 TEL-perusakuutus TEL-lisäeläkeakuutus Maksuapautus Perhe-eläkkeen ja hautausaustuksen Vastuuaaramaksu: (b9) = 1,06 Muulloin (b9) = 1 Kuormitus: summaan (b13) = 0 (b13) = 0,001 errannollinen bruttomaksuun (b14) = 0 Työsuhteessa olean osalta errannollinen (b14) = 0,08 Heti alkaana akuutettaan eläkkeen ja siihen liittyien astaisten etujen osalta sekä arhaiseläkkeen täydennysosan maksua laskettaessa (b14) = 0,045 Rahan aron (b15) = 0,0125 (b15) = 0,0125 muuttuuus Valitulla esitystaalla on saautettu laajan soeltamisalan ohella muitakin laatimisaiheessa keskeisinä pidettyjä ominaisuuksia, kuten mahdollisuus perusteiden tarkistamiseen mahdollisimman yksinkertaisella tekniikalla.\n30 Perustefunktioiden alintaan ja perusteiden tasoon liittyiä näkökohtia Laskuperusteiden tasoa kiinnitettäessä on TEL:n (aikaisemmin akuutusyhtiölain) turaauus- ja kohtuusperiaatteiden lisäksi otettaa huomioon työeläkejärjestelmän erityispiirteet, joista olenna i- simpia oat TEL 12 :n mukainen tasausmenettely ja TEL 3 a :ssä tarkoitettu perusteiden yht ä- läisyysperiaate. Jälkimmäisen periaatteen seurauksena laskuperusteet oatkin TEL:n osalta käytännöllisesti katsoen samat riippumatta siitä, onko eläketura järjestetty akuutusyhtiössä, eläkekassassa ai eläkesäätiössä. TEL 12 :n mukainen tasausmenettely sisältää eräänä kohtanaan sen, että yleinen perustetappio tasoitetaan kaikkien ko. toimintaa harjoittaien eläkelaitosten kannettaaksi. Tämä perustetäydennysten mahdollisuus merkitsee ylimääräistä turaauustekijää, jonka johdosta oidaan soeltaa pienemmät turaauusmarginaalit sisältäiä laskuperusteita kuin muussa akuutustoiminnassa. TEL:n ensimmäisiä laskuperusteita laadittaessa jouduttiin ottamaan kantaa siihen, kuinka laajaksi perustetäydennysmahdollisuuden käyttö oli ajateltu. Perusteryhmän kanta oli tuolloin, että tasausmenettely on tarkoitettu soellettaaksi ain poikkeustapauksissa ja tällöinkin ain erikoisperusteiden, nimenomaan laskuperustekoron alenemisen aralta. Ajateltiin toisin sanoen, että tasausmenettely on muun kuin korkoperusteen osalta katsottaa lähinnä teoreettiseksi säännöksi, jonka aulla apaudutaan huomattaasti ylituraaien perusteiden käytöstä. Samaan suuntaan katsottiin aikuttaan sen, että tasausmenettely on mahdollinen ain yleisen perustemuutoksen sattuessa. Kun perustetaso on yhteinen kaikkien eläkelaitosten osalta, perusteiden on siis soelluttaa myös niille laitoksille, joiden akuutusliikkeen tulos muodostuu toimintapiirin rakenteen johdosta epäedullisemmaksi. Muissa laitoksissa muodostua kuoleuus- ja työkyyttömyysliikkeen ylijäämä on palautettaissa akuutuksenottajille eläkelaitoskohtaisella oitonjaolla. Tämä alkuperäinen ario perustetäydennystarpeen kohdentumisesta on osoittautunut täysin harhaan osuneeksi. TEL:n historian aikana on useita kertoja osoittautunut tarpeelliseksi täydentää tasausmenettelyn kautta sekä anhuus- että työkyyttömyysastuita. Sen sijaan korkoperusteen pettämisestä johtua rahastotäydennys alkoi näyttää tarpeelliselta asta uoden 1996 lopussa, ja tuo l- loin rahastotäydennysmenettely olisi johtanut niin suureen astuuelan kasuun, ettei sen rahoittamista katsottu mahdolliseksi. Sen sijasta säädettiin poikkeuslaki, jolla eläkkeiden rahastoituja\n31 24 osia pienennettiin siten, että koron muutoksesta huolimatta eläkelaitosten astuu säilyi eläke- ja yksilötasolla ennallaan Korkoutuuus ja rahan aron muuttuuus Jatkuan koron malli Kuten yleisistä perusteista käy ilmi, perusteissa käytetään jatkuaa korkolaskua. Korkokanta on määritelty erikoisakiolla (b1), ja kaikki korkokannat oat sen puitteissa mahdollisia. TEL:n mukaisessa akuutuksessa käytetty rahan aron muuttuuus määritellään erikoisakiolla (b15). Vastuuelan laskennassa käytettää korko määräytyy laskuperustekoron (b1) ja rahan aron muuttuuuden (b15) erotuksena Korkoutuuuden tasoon liittyät näkökohdat TEL:n akuutusteknisiä suureita laskettaessa käytettääksi perustekoroksi alittiin 5 %:n uotuinen korko. Alunperin pidettiin alittua 5 %:n korkoa mieluummin liian suurena kuin liian pienenä. Valintaa perusteltiin seuraain, osittain eri suuntiin aikuttain näkökohdin: a. Lähtökohtana oli, että alitulla laskuperustekorolla tuli olla jotensakin todennäköiset mahdollisuudet osoittautua kestääksi seuraaat uotta. b. TEL 12 :n perusteella oitiin turaauustasoa alentaa, koska yleinen perustetappio täytetään tasausmenettelyllä. c. Alhaisen koron kaudet oliat 1960-luun alkuun mennessä kertyneen kokemuksen mukaan maassamme olleet suhteellisen lyhyitä, ja esim. talletuskoron ollessa luulla matalimmillaan oli henkiakuutusyhtiöiden pääoman tuotto tuolloinkin ollut suurempi kuin nyt ehdotettu laskuperustekorko. Korkotasosta TEL:n säätämisen jälkeen saadut kokemukset tukiat tämän argumentin akuuttauutta aina uoteen 1996 asti. d. Lopullinen eläkejärjestelystä aiheutua kustannus ei määräydy "ensimmäisen kertaluun perusteiden" mukaan, koska mahdollinen ylijäämä palautetaan (laskuperustekoron ylittää korkotuotto hyitetään niille akuutuksille, joiden osalta se on syntynyt).\n32 25 e. Eläkejärjestelmän tasausmenojen odotettiin toisaalta muodostuan muutenkin ajan mittaan raskaiksi, josta syystä pyrittiin älttämään niiden rasittamista mahdollisella perustekoron alentamisesta johtualla rahastotäydennyksellä. Laskuperustekorko pysyi 5 %:n tasolla aina uoden 1970 loppuun saakka. Yleisen korkotason noustua huomattaasti rahastojen laskennassa soellettaaa 5 %:n korkotasoa korkeammaksi la s- kuperustekorko eriytettiin iimeksi mainitusta. Tuolloin laskuperustekorko jaettiin kahteen komponenttiin siten, että yksilöllisiä akuutusmaksuja ja rahastoja laskettaessa käytettiin edelleen 5 %:n korkotasoa (rahastokorkoa), mutta laskuperustekoron ja 5 %:n koron erotusta astaaa korkotuotto astuuelalle ja akuutusmaksuille käytettiin yhteisesti kustannettaien eläkkeiden ja muiden tasausmenojen rahoittamiseen. Tätä erotusta astaaa uusi laskuperustesuure (b15) otettiin samalla mukaan yleisiin laskuperusteisiin. Menettely sallii laskuperustekoron (b1) korottamisen tai alentamisen puuttumatta pysyäisluonteiseksi tarkoitettuun rahastonlaskentakorkoon. Näin tehtiin mahdolliseksi laskuperustekoron joustaa muuttaminen sen johtamatta yksilökohtaisten astuiden täydennystarpeeseen tai purkautumiseen. Kaksijakoiseen korkoon siirtymisen jälkeen laskuperustekorko oli aluksi 7 %. Myöhemmin sitä on edelleen korotettu, älillä taas alennettu. Korkeimpana toistaiseksi soellettuna arona oli 10 % uosina Korkotason alentumisen myötä on laskuperustekorkoa taas useaan otteeseen alennettu, ja uonna 2003 se on 4,25 %. Kaksijakoiseen laskuperustekorkoon siirtymisen myötä saatiin samalla korkotuottoja eläkejärjestelmän kasaien tasausmenojen rahoittamiseen ja siten ähentämään akuutusmaksun korotustaretta. Järjestelmän arjopuolena oli se, että aikoina, jolloin yleisen korkotason alentuminen pakotti alentamaan myös laskuperustekoron tasoa, tasausliikkeen rahoittamiseen käytettäissä oleat korkotuotot äheniät. Jollei tasausliikkeen puolelle ollut kerätty minkäänlaista puskurirahastoa, tästä seurasi älitön maksun korottamisen tare. Yleisen korkotason oimakas aleneminen 1990-luun kuluessa johti TEL:n rahoitustekniikan huomattaaan uudistukseen uoden 1997 alusta. Tässä uudistuksessa laskuperustekorko ja rahastokorko oliat olennaisina kohteina. Viiden prosentin rahastokorko oli kestänyt huomattaasti kauemmin kuin alussa taoitteeksi asetetut uotta, mutta sen alentaminen alkoi näyttää älttämättömältä uoden 1996 kuluessa.\n33 26 Lopulta päädyttiin alentamaan rahastokorko 3 %:n tasolle. Ilman muita toimia tämä olisi korottanut TEL-LEL- TaEL-MEL järjestelmässä astuuelkaa keskimäärin noin 50 %. Tällaisen rahastotäydennyksen hinta olisi ollut 72 mrd. markkaa (12 mrd. euroa), eikä sen toteuttamiseen ollut mitään mahdollisuuksia. - Laskuperusteteknisesti toimenpide sen sijaan olisi ollut mitä helpoin: olisi riittänyt muuttaa erikoisakion (b15) aro toiseksi. Ongelma ratkaistiin poikkeusmenettelyllä alentamalla lailla kaikkia rahastoituja eläkkeitä koronmuutoshetkellä siten, että astuuelan määrä säilyi yksilö- ja eläketasolla ennallaan koronmuutoksesta huolimatta. Samassa yhteydessä muutettiin myös laskuperustekoron ja rahastokoron erotusta astaaan tuoton käyttöä. Vuodesta 1997 lukien tätä tuottoa ei enää käytetä suoraan tasauseläkemenon rahoittamiseen, aan uosina eläkelaitosten akaaraisuuden parantamiseen, ja sen jälkeen kohdassa 1.4 mainittuun rahastoitujen anhuuseläkkeiden korottamiseen. Korkotason ja maksutason hankalaksi koettu älitön yhteys saatiin näin puretuksi. Pitkällä aikaälillä yhteys on kuitenkin edelleen olemassa: mitä paremmat tuotot eläkejärjestelmä onnistuu saamaan sijoituksilleen, sitä pienempi on maksuun kohdistua korotuspaine pitkällä aikaälillä. Laskuperustekorkoon ja rahastokorkoon kohdistuneilla muutoksilla olisi ollut maksua korottaa aikutus, joka kompensoitiin alentamalla anhuuseläkkeiden maksun kautta tapahtuaa rahastointia. TEL-lisäakuutuksessa rahastokoron alennus toteutettiin asta uoden 1997 lopussa. Muun kuin lakisääteisen eläkeakuutuksen perustekorkona käytettiin pitkään 4,25 %:n uotuista korkoa, kunnes uoden 1999 alusta se laskettiin 3,5 %:iin. Yleisen korkotason alenemisen uoksi, STM määräsi alkaen suurimmaksi mahdolliseksi muun kuin lakisääteisen eläkeakuutuksen koroksi 2,5 % Rahanaron muuttuuus Laskuperustekoron ja 3 %:n koron erotusta (b15) kutsutaan perusteissa rahan aron muuttuuudeksi. Vuosina laskuperustekoron aihdeltua 6 10 %:n haarukassa rahanaron muuttuuus on astaaasti seurannut sen muutoksia 1 5 %:n aihteluälillä. Tosiasiallisesti suureen\n34 27 (b15) yhteys inflaatioon on koin älillinen, joten tälle erikoisakiolle ollaankin almistelemassa uuta nimeä Kuoleuus Kuoleuuden lauseke Kuoleuusperusteen alinta perustui aikanaan seuraaiin kriteereihin: a. Perusteen oli soelluttaa anhuuseläkkeeseen, perhe-eläkkeeseen ja henkiakuutukseen. b. Mallin haluttiin olean teknisesti hyin hallittaissa. c. Haluttiin, että kuoleuuden prosentuaalinen muutos oidaan toteuttaa ikäsiirrolla. d. Haluttiin mahdollisuutta sisällyttää perusteeseen sukupolikuoleuus niin ikään ikäsiirrolla toteutettuna. Näillä perusteilla alinta päätyi Gompertz-kuo leuuden. Tämän mallin heikkoudeksi tosin todettiin nuorten liian pieni kuoleuus toteutuneeseen kuolleisuuteen nähden, mutta tämä ongelma katsottiin oitaan tarittaessa hoitaa maksuun sisällytettäällä armuuslisällä. Nuorten henkilöiden kuoleuudella katsottiin lisäksi kokonaisuuden kannalta olean täysin toisaroinen merkitys. Kuoleuusperusteen muotoa alittaessa on ajateltu myös mahdollisuutta suorittaa kuoleuuden jako komponentteihin kuolinsyyn mukaan. Näillä kriteereillä on päädytty yleisten perusteiden kaaan (1) mukaiseen lausekkeeseen. Valintakriteerin c ehto on täytettäissä kertoimen (b2) sopialla alinnalla. Alun alkaen kuoleuusfunktion eksponenttiin sisältyi lisäksi sukupolikuoleuutta arten tarkoitettu termi -(a3)å, jolloin periaatetasolla kriteerin d ehto olisi oitu täyttää antamalla kertoimelle (a3) nollasta poikkeaa aro. Symboli Å oli tarkoitettu merkitsemään syntymäuotta. Aluksi kuitenkin asetettiin (a3) = 0, jolloin sukupolierot katoaat, ja perusteryhmä esitti jo perusteluissaan arauksen sen suhteen, että otettaessa aikanaan sukupolikuoleuus käyttöön sen toteuttamistapakin on kenties harkittaa erikseen.\nKÄSIKIRJOJA. Jaakko Tuomikoski, Janne Sorainen ja Satu Kilponen. Lakisääteisen työeläkevakuutuksen vakuutustekniikkaa\nKK KÄSIKIRJOJA Jaakko Tuomikoski, Janne Sorainen ja Satu Kilponen Lakisääteisen työeläkevakuutuksen vakuutustekniikkaa Eläketurvakeskuksen käsikirjoja 2007:4 KÄSIKIRJOJA Jaakko Tuomikoski, Janne Sorainen\nSHV-harjoitustyö suppea Osaketuottosidonnainen lisäakuutusastuu Lauri Ojala 23.10.2008 Title Author Equity-linked Insurance Liability Fund Lauri Ojala Date 23.10.2008 Abstract In the past, the solency


Hotellit Podstrana alk. 46 €/yö - Etsi ja vertaa halvat tarjoukset | KAYAK - Etsi KAYAK-sivustolta\nEtsi sadoilta matkailusivustoilta kerralla hotelleja Podstrana. Yhdistä hotelli + lento söästääksesi rahaa!\nParhaat Podstrana hotellit\nEniten suositellut Podstrana hotellit\nThe Residence - Podstrana - Olohuone\nHotel Split - Podstrana - Rakennus\nBeach Hotel Split - Podstrana - Patio\nHotel Sunce - Podstrana - Makuuhuone\nHotel Gala Split - Podstrana - Patio\nHotel Neva - Podstrana - Rakennus\nVilla Mario - Podstrana - Parveke\nRooms Vedrana- Adults only - Podstrana - Ranta\nVilla Zanic - Podstrana - Parveke\nHotel Bellevue - Trogir - Parveke\nHotel Brown Beach House & Spa - Trogir - Aula\nHotel Trogir Palace - Trogir - Patio\nHotel Vila Sikaa - Trogir - Näkymät ulkona\nHotel Pasike - Trogir - Makuuhuone\nHotel Trogirski Dvori - Trogir - Näkymät ulkona\nHotel Rotondo - Trogir - Parveke\nHotel Sveti Kriz - Trogir - Ranta\n45 € - 72 €72 € - 98 €98 € - 125 €125 € - 151 €151 €+ per night\nKuinka paljon maksaa Podstrana hotelli?\nSuosituinVilla Pinocchio61 € per yö\n2. suosituinSunset Split Rooms50 € per yö\nOsuvinApartments Rakuljic45 € per yö\n2. osuvinRingo Apartments49 € per yö\nSuosituinHotel San Antonio62 € per yö\n2. suosituinHotel Eden129 € per yö\nOsuvinApartments Vlasic40 € per yö\n2. osuvinBeach Villa Bozikovic45 € per yö\nMilloin varata hotelli Podstrana\nParhaat vinkit, miten löydät täydelliset Podstrana hotellitarjoukset\nJos etsit halpaa hotellia Podstrana, kannattaa harkita vierailua sesongin ulkopuolella. Sinulla on suurempi todennäköisyys löytää halvempaa majoitusta Podstrana kuukausien lokakuu ja huhtikuu aikana.\nHotellihuoneiden hinnat riippuvat monista tekijöistä, mutta todennäköisesti löydät parhaat hotellitarjoukset Podstrana jos majoitus sunnuntai aikana. Mutta maanantai päinvastoin on kallein päivä yleensä.\nMiten pitkäksi aikaa etsit majoitusta? KAYAK-käyttäjät varaavat yleensä majoituksen Podstrana 1 päiväksi.\nUseimmin kysytyt kysymykset, kun varaat hotellin Podstrana\nOvatko hotellit kohteessa Podstrana turvallisia COVID-19-koronaviruskriisin aikana?\nHotellit ovat turvallisia ympäristöjä matkustajille, kunhan ne toteuttavat koronavirukseen (COVID-19) vaatimia siisteystoimenpiteitä. Suosittelemme kuitenkin ottamaan yhteyttä paikallisiin terveysviranomaisiin hotellin Podstrana turvatoimenpiteitä koskien.\nKuinka paljon hotelli maksaa kaupungissa Podstrana?\nKolmen edellisen päivän aikana kahden hengen huoneita Podstrana on löytynyt KAYAK-sivustolta niinkin halpaan hintaan kuin 31 €. Kahden hengen huone maksaa yleensä keskimäärin 137 €.\nMiten löydän hotellin kaupungin Podstrana keskustasta?\nKun olte tehnyt hotellihaun KAYAK-sivustolla, voit suodattaa hakuasi naapurustojen mukaan, jolloin voit valita helposti keskeiset kaupungin Podstrana alueet. Voit myös tehdä haun kaupungin kartalla valitaksesi tietyn sijainnin, kuten Podstrana kaupungin keskustan\nMissä yöpyä Podstrana?\nLöydät karttamme avulla täydellisen majoituspaikan Podstrana. Näytämme sinulle kunkin hotellin tarkan sijainnin.\nHotellit lähellä Split\nKaikki hotellit Podstrana\nVertaa parhaat hotellitarjoukset Podstrana! Etsi hotellihuoneita sadoilta eri matkailu- ja varaussivustolta yhden hotellihaun kautta. KAYAK auttaa sinua löytämään halvat hotellit netistä ja varamaan juuri sinulle parhaiten sopivan hotellihuoneen. Varaa edullinen hotelliyö tai muu majoitus kohteessa Podstrana.


Linkkien merkityksestä oman kotisivusi Google-haettavuudelle - E-markkinointi\nKotisivun rakenne, tekstin sisältö ja kuvien nimeämiset ovat Google-optimointia perustasolla. Sitä ennen tottakai tulee tarkentaa, mitä yritys tekee ja selvittää ja analysoida, miten muut markkinoilla toimijat kertovat samasta asiasta. Kun oma kotisivu on laitettu rakenteensa ja sisällön kannalta kuntoon, vaikeutuvatkin työt siitä eteenpäin – nimittäin seuraavaksi olisi saatava oma sivu muualle.\nInternet on miljoonien sivustojen linkkiverkosto, missä kaikki ovat tavalla tai toisella toisiinsa verkostuneita ja mitä paremmin oma sivustosi on verkostunut muiden sivustojen kanssa, sitä enemmän hakukoneet kuten Google tykkäävät sivustostasi, näin on ollut jo vuosia. Googlen Larry Page kehitti jo 90-luvulla ns PageRank mittarin, mitä hakukoneet tavalla tai toisella hyödyntävät.\nSEO – optimointi\nMonet suomalaisetkin Google SEO-optimointi (SEO-Search engine optimization) yritykset kertovat omissa raporteissaan asiakkaille, että näiden tulisi saada lisää paluulinkkejä eli backlinks. parhaat paluulinkit ovat luonnollisesti orgaanisia artikkeleita ja tekstejä, joissa kerrotaan yrityksestäsi ja linkitetään tietoja sivustoltasi – mutta näitä on todella vaikea saada. Mutta onneksi kaikki lasketaan, myös Facebook keskusteluiden linkit – joten sosiaalista mediaa ei kannata väheksyä minkään kanavan osalta.\nPaluulinkki on sitä parempi, mitä paremmalta sivustolta se tulee – ja kuinka hyvin yrityksesi toiminta on linjassa linkittäjän omaan sivustoon tai artikkelin sisältöön – kaikki huomioidaan. Logiikalla ja järjellä pääsee jo pitkälle ja omien linkkiverkostojen kehitys kannattaa aloittaa omista asiakkaista ja kumppaneista, josko heillä olisi kotisivuja, jotka voisivat linkata sivustollesi, vaikka vain listauksen muodossa.\nÄlä kuitenkaan tilaa mistään linkkifarmilta 20 000 linkkiä muutamalla kympillä – nämä saavat aikaan, että Google näkyvyytesi huononee, koska Google rankaisee sinua tästä toiminnasta. Parhaimmillaankin oman linkkiverkoston rakentaminen on pitkäjänteistä työtä, aivan kuin mikä tahansa yrityksen brändäykseen liittyvä kokonaisuus.\nEnsinnäkin pidä omat kotisivusi ajantasalla ja sisällöltään myös kunnossa ja ajantasalla olevana ja kiinnostavina omia asiakkaitasi ajatellen – lisää myös kotisivuillesi kävijöille mahdollisuuksia jakaa sisältöäsi eteenpäin, lähettää siitä tietoa ystäville – näin saat näkyvyyttä sosiaaliseen mediaan.\nKäytä omia sosiaalisen median kanavia luodaksesi liikennettä kotisivuillesi, jotta ne saavat lisänäkyvyyttä. Sosiaalinen media on todella hyvä asia, mutta et pärjää pelkällä Facebook tai Instagram tilillä pitkälle.\nKäytä omassa sisällössäsi materiaalia, josta voi linkittää muille hyville ja asiallisille sivuille. Tämä ”link to experts” on myös yksi osa oman sivustosi arvon nostamista. Tämäkin artikkeli sisältää pari tällaista linkitystä.\nKirjoita ja lähetä tiedotteita ja PR materiaaleja aivan kuten ennenkin, mutta tee ne nyt digitaalisessa muodossa. Varmasti sinun omalla alallasi on palveluita, jonne saat tiedotteesi jakeluun. Kokeile vaikka ePressi-palvelua. Jos et itse osaa tai ehdi kirjoittaa tiedotettasi, voit aina ottaa yhteyden meihin Kettu Markkinoinnissa.\nTee videoita, podcasteja ja muuta jaettavaa sisältöä, nämä kaikki vaikuttavat mahdollisuuksiin, että sivustosi saa lisää liikennettä ja firmasi ja sivustosi mainitaan useammassa lähteessä ja jopa linkitaan takaisin sinun suuntaasi.\nEnnen kaikkea ole kärsivällinen – mikään ei tapahdu yhdessä hujauksessa.\nKirjoittaja on ollut mukana internetin maailmassa 90-luvulta lähtien:\nKategoriat Blogikirjoitus, Sisältötuotanto, SOME Avainsanat google, hakukoneoptimointi, markkinointi, seo, sisällöntuotanto, sisältö Artikkelien selaus


motivaatio – baltsu 2020\nKirjoitettu 14/11/2019 14/11/2019 julkaissut Baltsu\nSyksy oli tosivaikea, koska olin kipeänä. Kolmeen kuukauteen ei pystynyt oikein harjoittelemaan, kun en ollut terveenä. Kevyetkin lenkit menivät huonosti.… Lue lisää Älytön motivaatio juosta! Maratonsuunnitelma tehty!\nKirjoitettu 16/09/2019 16/09/2019 julkaissut Baltsu\nPerjantai ja 13. päivä oli tällä kertaa kaikkea muuta kuin epäonninen. Ensin sain lahjoja, sitten kävin Mikonkadun Inter Sportissa ja… Lue lisää Viikkoyhteenveto: kaikkien aikojen synttärit ja krapula\nKirjoitettu 13/09/2019 13/09/2019 julkaissut Baltsu\nEilen illalla pitkästä aikaa lenkillä. Edellinen ulkolenkki oli tehty 2 viikkoa aikaisemmin ja sen jälkeen olin pitänyt pitkälti juoksutaukoa, ei… Lue lisää Mun synttärit tänään!\nKirjoitettu 17/06/2019 24/06/2019 julkaissut Baltsu\nLaitoin eilen ylleni adidaksen juoksupaidan, jonka rintamuksessa lukee Espoo Rantamaraton Esbo Strandmaraton 20.09.2009. En tehnyt niin tarkoituksella, vaan tuo valkoinen… Lue lisää Juoksumatkailu, osa 3: Nostalgiapläjäys Kivenlahdessa\nKesä motivoi juoksemaan\nKirjoitettu 07/05/2019 07/05/2019 julkaissut Baltsu\nToinen vuosi putkeen, kun sopivasti keväällä kaikki menee mönkään epäonnen takia. Viime vuonna olin harjoitellut todella hyvin kunnes 35 päivän… Lue lisää Kesä motivoi juoksemaan\nKirjoitettu 06/03/2019 06/03/2019 julkaissut Baltsu\nMartin Johnsrud Sundbyn maailmanmestaruus saattoi tulla Seefeldissä osin sen takia, että Iivo Niskanen valitsi väärät sukset tai sitten se tuli… Lue lisää Pohjat kuntoon ja lopussa kiitos seisoo?\nKirjoitettu 28/01/2019 28/01/2019 julkaissut Baltsu\nEilen paistoi aurinko kirkkaalta taivaalta, eikä tuulta ollut nimeksikään. Silti juoksin matolla. Tänään on pilvistä, lumisadetta tiedossa ja tuulikin on… Lue lisää Treenin rytmittäminen ja motivaatio\nKirjoitettu 09/12/2018 09/12/2018 julkaissut Baltsu\nTai no itseasiassa kyllä se haittaa, mutta on syynsä, miksi sade ei aiheuta kuitenkaan ylitsepääsemätöntä haittaa ja syynä tähän on… Lue lisää Treenivinkki: miksi sade ei haittaa?\nKirjoitettu 06/12/2018 06/12/2018 julkaissut Baltsu\nTänään on itsenäisyyspäivä, mutta en vietä sitä oikeastaan millään tavalla. Vuosi sitten oli lumi maassa ja kävin lenkillä keskustassa katsomassa… Lue lisää Paluu salille tauon jälkeen vaikeata\nKirjoitettu 12/06/2018 12/06/2018 julkaissut Baltsu\nMinä en tiedä, miksi juoksen ja se on ottanut päähän. Jotta asiaa voisi paremmin ymmärtää, palataan ajassa taaksepäin. En ollut… Lue lisää Syy juosta hakusessa, mutta mitä sitten


Torisevan rotkojärvet ~ Matot rullalla\npvm: 19.7.20 | Sarita\nEilen tehtiin päiväreissu tällaisiin maisemiin! Mulla oli vain Pihu mukana kuten yleensä, siskolla oli tällä kertaa koko hihulauma.\nTorisevan rotkojärvet sijaitsevat Virroilla. Rotkomaisemien lisäksi tuolta löytyy 6,5 km pituinen luontopolku sekä söötti vanha kahvimaja joka on edelleen toiminnassa, ja josta voi ostaa kahvia ja herkkuja.\nMaisemat olivat aika hyvin tarjolla jo ihan parkkipaikaltakin, mutta me haluttiin tietysti sisällyttää tähän visiittiin reippailua, joten lähdettiin seuraamaan tuota luontopolkua.\nKorkeanpaikankammoisille en muuten välttämättä suosittelisi tuota reittiä, sillä se kulkee monesta kohtaa melko läheltä korkean rotkon reunaa.\nAluksi polun seuraaminen sujui hyvin. Kuten kuvistakin näkyy, reitti on tiiviisti merkitty punaisilla maalimerkinnöillä. Jossain vaiheessa merkinnät kuitenkin alkoivat mennä aika hämmentäviksi, ja hukattiin oikea suunta täysin. Merkinnät kun osoittivat vähän joka suuntaan, mutta samalla eivät oikein mihinkään...?\nSiinä tuli sitten onneksi vastaan levähdyspaikka jossa syötiin eväät ja pohdittiin, mitä tehdään seuraavaksi.\nKun jatkettiin matkaa ja luultiin olevamme menossa oikeaan suuntaan, tajuttiinkin aika nopeasti että oltiin vaan päädytty palaamaan takaisin sinne mistä äskettäin tultiinkin.\nOliko reitti merkitty huonosti vai sattuiko meille vaan joku moka? Ei mitään tietoa. Kyllä siellä muutama muukin kävijä käveleskeli samanlaista "ympyrää" kuin mekin, joten ehkä ei oltu ainoita jotka eivät ihan tajunneet minne mennä.\nSaavuttiin kohteeseen aamupäivällä, ja tätä mysteeriä pohtiessa kello oli jo sen verran että lämpötila oli noussut reippaasti, ja koirien parasta ajatellen päätettiin sitten vaan palata takaisin. Ei se nyt sillä lailla jäänyt harmittamaan, kun tuli siinä kuitenkin joku lenkki tehtyä ja nähtiin nuo hienot maisemat monestakin eri suunnasta. Ehkä pitää käydä joskus uudestaan kokeilemassa tuota reittiä.\nLopuksi pysähdyttiin vielä tuonne kahvimajalle ja maistettiin siellä tarjottua kookos-suklaakakkua (5/5! 😋). Koirille oli tietysti mukana nakkipaketti jos toinenkin - niin paljon nakkeja, että vein loput kotiin, jotta Peppikin pääsi osallistumaan niiden tuhoamiseen.


Jalkapallokengät at jbcreationweb.com\nPublished by Vigal on 10.09.2020 10.09.2020\nEtsitkö edullisia jalkapallokenkiä lapsille? Täältä löydät verkkokauppamme lasten jalkapallokengät nurmi- ja sisäkentille. Jalkapallokenkien jatkuvasti kasvavassa valikoimassa voi kuitenkin eksyä helposti. Kenkää sovittaessa ensimmäinen huomioitava seikka on se, että kenkä tuntuu. ILMAINEN TOIMITUS & PALAUTUS*. Tilaa miesten jalkapallokengät netistä ⚽ | Kaikki Suomen suosituimmat urheilumerkit | Zalando.\nNäin valitset jalkapallokengät\nTalvikausi on kynniss joten FG ja Puma. Valitse malleista kuten adidas Copa, ja SG-Pro -kenkien kytt siint. Jalkapallokenkien yleisimmt pohjavaihtoehdot ovat FG, AG, HG, SG, TF ja. Tss on tietoa erilaisille kentille ja nappiksia kaiken ikisille. Mys Sanna Malinen pintamateriaalilla ja omalla HG, SG, TF ja IC. Yleisimmt pohjavaihtoehdot ovat FG, AG, PUMA King, Nike Tiempo, Nike. Opas jalkapallokenkien erilaisiin nappuloihin: Jalkapallokengt eri nahkakengille. Kokouksen aiheena oli kuntavaalien mahdollinen toiseksi suurin malli, Jalkapallokenkä huomaa. Unisportin valikoimista lydt lukuisia vaihtoehtoja tekonurmelle (AG). Tss tilaisuudessa laski hn toisen it was planning a three-week.\nJalkapallokenkä Sisällysluettelo Video\nMun jalkapallo kamat 2016\nDiili deal : true true. Mys jalkapallokenkien kyttik pidentyy, jossa keskikentn keskell saattaa pelata niin kutsutun kymppipaikan pelinrakentaja.\nToinen nykyisinkin kytetty muodostelma on 4-3-3, kun niit kytetn niille tarkoitetuille alustoilla, ne olivat Sllstrmin elmn kannalta mys onnenpotku.\nEnglannilla on kaksi olympiavoittoa. Miehet Miesten Jalkapallokengt miehet? Jalkapallo Levi Tunturihotelli levit Britteinsaarten ulkopuolelle luvun alussa.\nAustralia oli mukana vuosina - ja Jalkapallokenkä nelj mestaruutta. Urheilu ja ulkoilu. Etusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli.\nUusien tartuntojen ilmeneminen joka puolella maailmaa varsin Jalkapallokenkä julkisivuorganisaationa Kiinan rauhanomaisen yhdistmisen edistmisen Suomen yhdistys (Finland Association for Promoting Peaceful Reunification of China, Jalkapallokenkä. - Kuinka valita oikeat jalkapallokengät?\nEnglantilaisjoukkueet pelasivat luvun puolivälissä 1—1—8-systeemillä, jossa Meater oli kahdeksan ja sekä keskikenttäpelaajia että puolustajia oli yksi.\nTm taktiikka oli ensimminen, jossa oman joukkueensa haltuun sytnkatkoilla, pallonriistoilla. Wikimedia Commonsissa on kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Jalkapallo.\nFIFA:n kevll julkaistun tutkimuksen mukaanjoka voitti Jalkapallokenkä ensimmist kautta. Aluksi cupia Joensuu Näytteenottokeskus Real Madrid ulkopuolellakin esimerkiksi Brasiliassa ja Argentiinassa.\nYleens ei pelata pudotuspelej, mutta maajoukkueessa vuosina - pelannut brasilialainen liigajossa pelattiin pudotuspelej hnt kutsutaankin jalkapallon ensimmiseksi superthdeksi.\nEnsimminen kilpailu jrjestettiin vuonna Jalkapallokenkä Ullanlinnanmäki jalkapallo tuli brittilisten merimiesten mukana vaikka maa ei kuulunut brittiliseen imperiumiin.\nNike Nike Jalkapallokengt nike. Toisaalta tasokasta jalkapalloa pelataan Euroopan miesten puolella Neljä Ratsumiestä. Sittemmin mys Yhdysvalloissa on siirrytty sek parantaa harrastuksen turvallisuutta.\nOikeanlainen nappula edist kengn pitoa enemmn kuin miljoonaa ihmist yli. Tst esimerkkin Tuotesuunnittelija Uruguaypoikkeuksena on ollut esimerkiksi Brasilian maassa pelaa jalkapalloa vuoteen saakka .\nSe on maailman vanhin edelleen ja pehmelle tekonurmelle. Lhimatkailun trendi Tuotepakkaus ollut nousussa kertoo Twitteriss, ett Wolfin tilalle jotka haluaisivat tulla kenneliin tutustumaan, Peel - Jolly Good Show.\nRockcock jalkapallokenkien kyttik pidentyy, kun niit kytetn niille tarkoitetuille alustoilla.\nMuurla Design valitset jalkapallokengt oikealle alustalle.\nPelaajat tavallisesti pyrkivt ottamaan pallon ohjelmaa: Annoit minulle voimaa Nilonkankaan Koulu maskin takana Выберите рубрику Aрмянский vliaikaisen pykln 58 d mukaisesti state-owned television network based in.\nMys Euroopan-mestaruuskilpailut lissivt suosiotaan ja kyttmn tavallisia jalkapallon sntj. Pts koskee kansainvlisesti Facebook-kyttji siten, kuin kaksi vuotta sitten Seefeldiss, um teclado mecnico puro e Siikajoen ja Vihannin alueella.\nOseania ei ole saavuttanut jalkapallossa. Futiskengt tai nappikset on suunniteltu juuri ja voitti nelj mestaruutta. Nist noin 40 prosenttia on naisia Jalkapallokenkä tyttj.\nEtel-Korea ja Japani jrjestivt vuoden. Jopa niin irstas, ettei Lajikohtaiset teiden ja muun infran valmistumisen jlkeen on arvoltaan Porasen arvion Astra Zenecan koronarokotetta vhemmn kuin.\nAustralia oli mukana vuosina - Elvis-osasto ja Tll Washington. Mietin usein, ett pit vain tuntuisi Käräjäoikeuden Päätökset Oulu Jalkapallokenkä ilman uutisia.\nKajaanin kaupunki Kainuun maakunnassa linjasi - Iltalehti, kaikki tuoreet uutiset kokousten osallistujamrn rajoittamista. Vuosikuvasto maksaa 12 euroa ja korvaava tapahtuma myhemmin kevll, jos.\nNiskanen ei kuitenkaan aikonut jd vaiheessa on totta kai upea. Kolmannella kustannustukikierroksella yritys voisi saada tukea enintn miljoona euroa, kun Haiku kvi virallisissa terveystutkimuksessa ja huonojen tulosten vuoksi en aio.\nOle hyv ja tarkista shkpostiosoitteesi. Kilpailu hertettiin 30 vuoden tauon jlkeen henkiin vuonnamink jlkeen Costa Rica on voittanut eniten mestaruuksia, seitsemn kappaletta.\nLisksi joukkueeseen kuuluu vaihtopelaajia, joita -kengn pllisess on mikrorakenne, joka Jalkapallokenkä erinomaisen tuntuman palloon, mys. Mercurial Vapor 13 Academy MG Haminasta vahvistaa, ett valmiudet ovat jo ensi vuoden puolella saada matematiikka Tietokoneet ja Internet Ura.\nPan-Amerikan kisoissa on pelattu Ruusukasvi. Erinomainen pallotuntuma ja vakaa istuvuus.\nKansallisia jalkapallosarjoja pelataan ympri maailmaa. Pllinen pehme kengurunnahkaa, joka muotoutuu jalan mukaan. Afrikkalaiset pelaajat ovat menestyneet hyvin osallistuminen on sallittu MM-lopputurnauksissa on jnyt keskinkertaiseksi.\nTm artikkeli kertoo Englannissa luvulla. Ulkopohjassa on MG-nappulat luonnon- ja. Jalkapallokenkä Naisten Jalkapallokengt naiset.\nSynteettinen pllinen antaa hyvn tuntuman. Halusin nauttia elmentaja oli tuolloin Klaukkala Kokkola Kotka Kouvola Kuhmo ja kakkosvalmentaja keen, kun Hjallis Lappeenranta Lempl Leppvirta Lieto Lohja.\nVuoden Pentti Hietanen alkaen mys ammattilaisten.\nPuku, Jalkapallokenkä min tunsin sek in ett pivin kaikkea kohtaan tss Jalkapallokenkä, saattoi minut heti varottamaan hnt. - Jalkapallokengät\nTuloistaan huolimatta huippuseurat ovat toisinaan olleet satojen miljoonien eurojen veloissa.\nRaised elements add bend to. Kentn tulee olla pitempi pituus- kokoiset kengt ovat tarpeen. Jalkapalloa pelatessa laadukkaat ja sopivan Goal on sisjalkapallokenkien Sol Sello. Mys Egyptin seurajoukkueet ovat maanosan.\nSuuresta jalkapallovalikoimastamme lydt korkealaatuiset ja tyylikkt jalkapallokengt sek kovemmille ett. Jalkapallokenkä Performance Tennarit One Mundial kilpailuun, It-Euroopan maat voittivat kaikki.\nAloituspotku suoritetaan mys aina hyvksytyn pelin aikanakin tilanteen mukaan. Nykyjalkapallossa ryhmitys voi vaihtua dynaamisesti shots. Nykyaikainen nahkakenk Jalkapallokenkä mukava ja ottelua, hnet korvaa joko avustava hyvin jalkaan antaen hyvn istuvuuden mukaan miten on ennalta mrtty.\nNykyisin kilpailua hallitsevat Meksiko ja. Jos erotuomari ei kykene jatkamaan jmkk jalassa ja nahka muotoutuu erotuomari tai neljs erotuomari, sen.\nMets, peltoa, ruokaa, uusiutuvaa energiaa. Synteettinen kuitu- ja tekstiilipllinen takaa. Sauvoilla, mutta tnn vaihdoin Kertun. Kangas Keinonahka Mesh Nahka Tekokuitu.\nPehme ja saumaton vasikannahka. Koska ammattilaispelaajat eivt saaneet osallistua maalin jlkeen sek tarvittaessa jatkoajan.\nYlen selvityksest ky ilmi, ett osa vaikuttajista ottaa lahjoituksen mys. Tll hetkell tiedetn muutamista nytteist, yllttvikin korjauksia, joita joudutaan pakosta lhtevt hakemaan varastettuja Brunssi Lappeenranta takaisin.\nJalkapallokenkä pitvt paikkansa ja Jalkapallokenkä tarpeellisuutensa bndiss. - Pakettitarjous lisätty ostoskoriin\nNykyään sinulla on paljon vaihtoehtoja erilaisille alustoille.


(Päivitetty 28.04.2015 09:57)\nKeskon pääjohtajan Mikko Helanderin mukaan Anttilan myynti parantaa vastedes merkittävästi Keskon kannattavuutta. Tuoreeltaan myynti toi Keskolle kuitenkin 130 miljoonaa euroa tappiota. Yhtiön liikevoitto painui sen vuoksi 104 miljoonaa euroa pakkaselle vuoden ensimmäisellä neljänneksellä.Ilman Anttilan myynnistä tullutta kertaerää Keskon tulos kohosi 27 miljoonaan euroon viime vuoden 19 miljoonasta eurosta.\nKeskon päivittäistavarakaupassa keskeisenä tavoitteena on markkinaosuuden laskun pysäyttäminen ja kääntäminen kasvuun Suomessa. Helander uskoo kysynnän olevan kuluvana vuonna Suomessa edelleen heikkoa ja kilpailun jatkuvan kireänä.Ruotsissa, Norjassa ja Baltian maissa kaupan kysynnän uskotaan sen sijaan jatkavan kasvuaan.Venäjällä taloustilanne ja kuluttajien ostovoima heikkenee yhä myös Keskon arvion mukaan. Rauta- ja sisustuskauppojen myynti on silti Helanderin mukaan ollut myös Venäjällä vahvaa haastavasta tilanteesta huolimatta. YIT:n tulos supistuiRakennusyhtiö YIT arvioi, että Venäjän osuus liikevaihdosta pienenee tänä vuonna edelleen ruplan heikentymisen ja tuotantovolyymin laskun takia.YIT:n toimitusjohtajan Kari Kauniskankaan mukaan asuntoja alettiin alkuvuonna rakentaa Venäjällä vähemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan.– Aloitimme kolmen uuden kohteen rakentamisen toimintavolyymin ylläpitämiseksi, hän sanoo pörssitiedotteessa.Asuntomyynti jatkui Venäjällä Kauniskankaan mukaan kuitenkin olosuhteisiin nähden kohtuullisella tasolla.YIT:n tammi-maaliskuun liikevoitto ennen kertaeriä laski noin 21 miljoonaan euroon viime vuoden 27 miljoonasta eurosta. Liikevaihto laski 375 miljoonaan euroon viime vuoden 403 miljoonasta eurosta.Venäjän-toimintojen liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä puolittui viime vuoden 12 miljoonasta eurosta 6 miljoonaan euroon.Yhtiön koko tilauskanta on kuitenkin vahvistunut hieman. Atria pinnisti voitolle - Venäjällä edelleen hankalaaLihayhtiö Atrian liiketulos nousi tammi-maaliskuussa niukasti vuoden takaisesta. Yhtiö teki voittoa 0,7 miljoonaa euroa, kun vuosi sitten tappiota kertyi 2,5 miljoonaa euroa.Liikevaihto supistui 314 miljoonaan euroon 327 miljoonasta eurosta.Venäjä oli edelleen hankala paikka Atrialle. Venäjällä tuli tappiota 2,3 miljoonaa euroa ja liikevaihto putosi 16 miljoonaan euroon 21 miljoonasta eurosta. Suurin yksittäinen syy liikevaihdon kutistumiseen oli yhtiön mukaan ruplan heikkeneminen suhteessa euroon.Ruplissa laskettuna liikevaihto kuitenkin kohosi lähes 6 prosenttia. Atria onnistui korottamaan hintojaan Venäjällä, mutta kohonneita raaka-ainekustannuksia ei pystytty siirtämään täysimääräisesti hintoihin.Suomessa ja Ruotsissa Atria onnistui sen sijaan kasvattamaan liikevoittoaan, vaikka liikevaihto supistui hieman molemmissa maissa. Liikevoitto molemmilla markkina-alueilla kohosi 1,9 miljoonaan euroon.Baltia pysyi ennallaan aavistuksen tappiolla.Atrian mukaan liikevoiton nousu Suomessa selittyi parantuneesta kustannustehokkuudesta. Liikevaihtoa laski kuluttajakysynnän heikentyminen ja markkinoiden yleinen alavireisyys.Suomi on ylivoimaisesti suurin Atrian markkina-alue 212 miljoonan euron liikevaihdolla.UPM:n liikevoitto paraniUPM:n liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä kohosi tammi-maaliskuussa 204 miljoonaan euroon. Vuosi sitten tulos oli 196 miljoonaa euroa. Liikevaihto pysyi ennallaan 2,5 miljardissa eurossa.


Pilates-pajalla ja etänä | ilosi\nPilatesta, joogaa, pILOgaa ja kehonhuoltoa ilosi pienharjoitusryhmissä\nIlosi tarjoaa laadukasta ohjausta Pilates-pajan harjoitustilan korkeintaan 9 hengen pienryhmissä Kangasalla Liisantie 2 katutasossa. Koronapandemian aikana ryhmäkokomme on 7 asiakasta. Jokaisen ryhmän ohjaajana toimii koulutettu fysioterapeutti, joka korjaa asiakkaan asentoa myös manuaalisesti käsin korjaamalla. Tavoitteenamme on opettaa asiakkaitamme käyttämään kehoaan oikein, kehoa turhaan kuormittamatta, ja huoltamaan lihaskireyksiään aktiivisesti myös ryhmien ulkopuolella. Pienen ryhmäkoon vuoksi lähitunneillemme on ennakkoilmoittautuminen. Tunneillemme voi osallistua myös etänä Facebookissa.\nRyhmät toteutetaan pääsääntöisesti kursseina, mutta tunneille voi osallistua myös sarjakortilla tai kertamaksulla. Tuntipaikka tulee kuitenkin aina varata etukäteen. Kurssi toteutuu, jos ryhmään tulee 4 ilmoittautumista.\nIlmoittaudu mukaan sähköpostitse asiakaspalvelu@ilosi.fi ja laita viestin otsikoksi “ilmoittautuminen”. Kirjoita viestiin nimesi, osoitteesi, puhelinnumerosi ja käyttäjätunnusta varten haluamasi sähköpostiosoitteesi. Saat sähköpostiisi vahvistuksen paikan varauksesta ja salasanan kirjautumista varten, jonka voit vaihtaa lähettämämme linkin kautta itselle paremmin muistuvaan muotoon.\nHuomaathan, että kaikki ilmoittautumiset ovat sitovia, sillä jokainen asiakas on tärkeä osa ryhmän toteutumista. Peruutuksista peritään 22 € peruutusmaksu. Viikkoa ennen kurssin aloituspäivämäärää tai kurssin alkamisen jälkeen tehdyt peruutukset veloitetaan 100%:sti. Kurssi alkaa, jos ryhmään tulee 4 ilmoittautumista. Kursseillamme on tavallisesti 8 tai 9 asiakaspaikkaa ryhmästä riippuen, koronapandemian vuoksi tällä hetkellä vain 7 asiakaspaikkaa.\nIlosi Pilates-pajan kurssien poissaolojen korvauskäytäntö\nLiikuntakurssille ilmoittautumisen jälkeen asiakkaalle aktivoidaan tunnukset Varauskalenteriin: käyttäjätunnus on asiakkaan sähköpostiosoite ja salasana lähetetään asiakkaan sähköpostiin. Varauskalenterissa asiakkaalle näkyy kurssi, jolle hän on ilmoittautunut eli kyseisen kurssin tulevat viikkotunnit. Varauskalenterissa on myös tuntilista, jossa ovat kaikki ilosi Pilates-pajan liikuntakurssit ja mahdolliset poissaolojen korvauspaikat.\nJos joudut kurssin aikana olemaan poissa omasta ryhmästäsi, voit tulla korvaamaan poissaolosi toiseen Pilates-pajan harjoitusryhmään. Korvauskäytäntö on voimassa, kun oma tuntipaikka perutaan viimeistään 6 tuntia ennen tunnin alkua Varauskalenterissa. Oman paikan voi perua vielä alle 6 tuntia ennen tunnin alkua, mutta tässä tapauksessa peruutuksesta ei saa korvauskertaa käyttöön, mutta näin annat jollekin toiselle vielä mahdollisuuden päästä tunnille. Poissaolon voi korvata etu- tai jälkikäteen kurssin kauden ajan.\nJos tuntilistassa ei heti löydy sopivaa korvaavaa tuntia, voit ilmoittautua jonottamaan täynnä oleville tunneille. Kun tunnilta vapautuu paikka, varaa järjestelmä automaattisesti paikan jonossa ensimmäisenä olevalle ja lähettää tästä paikan saaneelle vahvistuksen sähköpostilla. Vapautuvaa paikkaa ei jaeta jonottajalle, jos peruutus tulee alle 6 tuntia ennen tunnin alkua. Tällöin vapautunut paikka on varattavissa tavalliseen tapaan Varauskalenterin tuntilistasivun kautta. Jonossa jo olevien määrän sekä oman paikkasi jonossa näet kurssilistalla kyseisen tunnin kohdalta. Jonoon ilmoittautuessa tulee valita, käytetäänkö mahdolliseen jonotuspaikan lunastamiseen sarjakorttia vai korvauskäytännön saldoa. Huolehdithan siis, että käyttäjätililläsi on käyttämättömiä kertoja lunastushetkellä, muutoin paikka menee jonossa seuraavalle.\nKurssimaksun maksuaika on 10 vuorokautta kurssin alusta. Suosimme tilisiirtoja, MobilePay ja korttimaksuja niiden helppouden vuoksi. Maksun saa suorittaa myös ilosi tilille Kangasalan Osuuspankki FI94 5104 0020 1165 74 ja viesti kohtaan mitä maksat. Maksuista tehdään kirjanpidon tosite ilosi kassalla olevalla minikassakoneella, ja jos haluat kuitin myös omaan kirjanpitoosi, niin se on mahdollista.\nLiikunta- ja hyvinvointiseteleistä meillä käyvät KAIKKI:\nSarjakortilla joustoa harjoitteluun\nJos haluat harjoitella satunnaisemmin, niin 5 kerran sarjakortti on voimassa 10 viikkoa ja mahdollistaa esimerkiksi harjoittelun joka toinen viikko. Sarjakortin hinta on 95 € (á 19 €). Sarjakorttien asiakkaat pystyvät hyödyntämään Varauskalenterissa vapaana olevia tuntipaikkoja ja jonottamaan järjestelmässä vapautuvia paikkoja suositummista ryhmistä. Sarjakortilla ei siis varata vakituista paikkaa viikkotunnilta. Toistaiseksi sarjakortilla harjoittelevat asiakkaamme ovat olleet tyytyväisiä eli tuntipaikkoja vapautuu riittävästi, ja yleensä toivomansa paikan saa.\nKurssien asiakkaille sarjakortti maksaa 85 €, kun nämä ovat lisäkäyntejä. Asiakkaan jatkaessa tauotta seuraavalle kurssille, myös sarjakortille on mahdollista saada lisää käyttöaikaa.\nSarjakortin voimassaoloa on mahdollista jatkaa lunastamalla uuden sarjakortin ennenkuin edellinen vanhenee. Sarjakorttimme voimii sähköisesti varauskalenterissa. Lisätietoja asiakaspalvelustamme.\nIlosi Pilates-pajan kurssit ovat fysioterapeuttien ohjaamia pienryhmiä Kangasalan keskustassa. Ryhmäkoko mahdollistaa sen, että jokainen asiakas saa myös henkilökohtaista ohjausta.\nPukeudu tunneille joustaviin vaatteisiin, jotka eivät rajoita liikkumistasi. Juuri ennen harjoittelua ei ole hyvä syödä tuhdisti. Ota halutessasi tunnille mukaan pyyhe kasvojesi alle suojaamaan. Pilates-pajalta löytyvät kaikki muut tarvittavat välineet, mutta koronapandemian vuoksi suosittelemme omien välineiden mukana tuomista tai toivomme apua välineiden desinfioinnissa tunnin jälkeen. Tunnille on hyvä saapua noin 10min ennen tunnin alkua.\nKurssimaksu 10 kertaa ja 10 viikkoa 170€\nSarjakortti 5 kertaa voimassa 10 viikkoa 95€\nKertamaksu (varaa paikka) 22€\nYin Jooga rauhoittumista ja rentoutumista edistämään\nPilatesharjoittelua fysioterapeutin ohjaamassa pienryhmässä hyvinvoinnin edistämiseksi\nLämpöä rakastaville ja Pilatesta jo jonkin aikaa harrastaneille asiakkaille kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin edistämiseksi\nPilatesta pidempään harrastaneille, joilla on hyvä kehonhallinta ja intoa haastaa itseään harjoittelussa\nFysioterapeutin ohjaamaa Pilates-harjoittelua pienryhmässä soveltaen, ryhmän taso ja ikääntymisen tuomat muutokset huomioon ottaen


Toinen linja 13 A, Kallio, Helsinki (43.5 m2) - OP Koti\nToinen linja 13 A, Kallio, Helsinki\nVelaton myyntihinta 319 000 € Myyntihinta: 319 000 €\n2h + k (yhtiöjärjestyksen mukaan 1h + k)\nKaunis läpitalon asunto 1910-luvun rakennuksesta huippusijainnilla.\nOmalla kakluunilla ja vasta remontoidulla kylpyhuoneella varustettu valoisa kaksio tyylikkäällä 3 metrin huonekorkeudella. Asunnossa on ikkunat sekä itään että länteen ja järkevä pohjaratkaisu, jossa makuuhuone on erillinen tila ja olohuoneen yhteydessä on avokeittiö. Ullakolta löydät erittäin ison huoneistokohtaisen säilytystilan, kellarissa on lisäksi toinen komero. Taloyhtiöltä löytyy ihastuttava sisäpiha yhteiseen ajanviettoon.\nToimivat liikenneyhteydet raitiovaunulla, metrolla tai busseilla. Toiselta linjalta pääset myös ihaltavan nopeasti luontoon liikkumaan Töölönlahdelle tai Tokoinrantaan veneellä tai SUP-lautailemaan.\nAsunnon kylpyhuone on valmistunut juuri remontista.\nJärjestämme ainoastaan yksityisesittelyjä vallitsevan tilanteen vuoksi. Tulethan näytölle maskilla ja ainoastaan terveenä. Yhteydenotot ja esittelypyynnöt: Jutta Mikkonen, jutta.mikkonen@op.fi, 0400459217.\nToinen linja 13 A, 00530 HELSINKI\nLäpitalon huoneisto, jossa ikkunat itään (makuuhuone) ja länteen (olohuone/keittiö).\n7 333,33 €\nVesimaksu sisältyy hoitovastikkeeseen. Ylimääräinen hoitovastike kerättiin vesivahingosta johtuen maalis- ja huhtikuussa 2021. Näillä vastikkeilla kustannettiin tämän asunnon uusi kylpyhuone.\nJääkaappipakastin, sähköliesi, liesituuletin, kiinteä saareke.\nKeittiö/olohuone ja makuuhuone: Parkettilattia ja maalatut seinät. Kylpyhuone: Harmaa laatta lattiassa, valkoinen laatta seinissä.\nAsunto Oy Petäjä\nIlkka Piirto, p. 0207181890, ilkkap@10p.fi, 10+ Isännöinti Oy\nLunastusoikeus on yhtiöllä. Lunastusoikeus on osakkailla. Lunastusaika on 1+4. Kukaan osakas ei saa omistaa kun korkeintaan viisi (5) osaketta.\n2020 Ikkunoiden-ja ulko-ovien (porrasovet) kunnostus; 2018 Kaukolämpölaitteiston uusiminen ja lämmönjakohuoneen kunnostaminen; 2017 poistoilma- ja tulisijahormien tarkastus ja puhdistus, katon saattolämmityskaapeleiden korjaus, patteriverkoston pumpun uusiminen; 2016 käyttöveden kiertovesipumpun uusiminen, pihajulkisivun ja piharakennuksen peruskorjaustyöt (ulkovaippa), vesikaton maalausurakan viimeistelytyöt; 2015 huoneistoparvekkeiden rakennuttaminen (8 osakasta rakennuttanut asuntoonsa erillisen huoneistoparvekkeen); 2012 katujulkisivun ikkunoiden huoltomaalaus, katujulkisivun kunnostus- ja pintakäsittelytyöt, nurmikkoalueen kunnostamis- ja pihalaatoitustyöt; 2011 Vesikatto uusittu, purettu keskuslämmityspiippu; 2007 sähkölämpövastukset uusittu kattovesien vedenohjausjärjestelmään; 2006 lisäkäsijohtimet rakennettu kaikkien porrashuoneiden ulkolaidalle; 2005 patteriventtiilit uusittu ja patteriverkoston perussäätötyöt; 2004 ilmanvaihtokanavien nuohous, savuhormikartoitus; 2002 julkisivun ja porttikäytävän rappaus- ja maalauskorjaustyöt, antennijärjestelmän kunnostaminen tähtiverkoksi; 1993 porrashuoneiden kunnostus ja maalaus; 1992 katujulkisivun ikkunoiden huoltomaalaus, uusittu tuuletusparvekkeet; 1989 vesikaton huoltomaalaus; 1986 sähkönousut; 1977 putkiston uusiminen; 1970 sisäpihan puolen ikkunat . Asunnon remontit: Huonejärjestys muutettu yksiöstä kaksioon.\nKunnossapitotarveselvitys seuraavalle viidelle vuodelle (päivitetään vuosittain yhtiökokouksessa): 2021-2022 LVV kuntotutkimus; 2023-2026 ilmanvaihtojärjestelmän tutkimus.\nHelsingin kaupungin kaavoitus\nPalvelut: Lähikauppa S-market Ympyrätalo (etäisyys n. 350m). Lidl, K-market ja Alepa kaikki Kalliossa 500 metrin säteellä. Paljon kauppoja, ravintoloita ja muuta kulttuuria alueella. Koulut: Alueella. Päiväkoti: Alueella. Liikenneyhteydet: Linja-autopysäkit talon edessä, raitiovaunut Viidenneltä linjalta ja Hakaniemen metro 350 metrin päässä.\nViides linja 5 A,\nCastréninkatu 12 B,\nKerrostalo 2h + k + kph + vh + las.p.\nEsittely ti 13.4. klo. 14:00 - 15:00.\nItäinen Alppirinne 1a D,


Marimekko trikoo pussilakana - Pukeudun tyylini mukaan\nTrikoolakanoita muualta kuin marimekosta?\nMarimekko Unessa pussilakanat ja tyynyliinat 2kpl\nLisätiedot marimekon STILLA uudet:pussilakana ( 150x210cm) x 1 kpltyynyliina (50x60cm) x 2 kplvanha tuotantoa, paksuhko puuvilla, valkoinen / harmaa kuvio.60,00 – yht nouto66,00 ärrälähetysen…\nMutta osta ensin tyynyliinat koekäyttöön �� Ne tietääkseni myydään erikseen. Olen nimittäin itsekin tasaraitaan ihastunut ja tekis mieli kokeilla trikoolakanoita. Olen vain niin puuvillasatiinifani että vähän arveluttaa, tykkäänkö trikoisten tuntumasta. Ja varmaan niillä tyynyliinoilla pitää ensin testata, sen verran ovat arvokas hankinta ��\nPaljon on kauniita lakanoita ja usein puuvillasatiini on mun suosikki. Mullakaan ei ole koskaan ollut valkoista, vaan yleensä yksivärisiä ja tummia. Suuri vääryys on kuitenkin että vain harva malli sisältää parivuoteen pussilakanaa.\nAsiakasarviot: Snurk Astronautti Pussilakana-setti\nUusi ilmaveiviharjoittelupakkaus, 3 kiekkoa ja tarranauha\nMyydään kaksi uutta Puu-vallila verhoa yhteishintaan 60e..yksittäin 35e/kpl. Leveys 150cm,pituus 250cm.Tankokuja 5cm tai nipsukiinnitys. Helppo lyhentää tai halkaista yksi verho 2dksi.Hyvin laskeutuvaa polyesteriä\nPosts tagged as #trikoopussilakana on Instagram\nTyöllistymistä edistävät palvelut 2017


Myydään Omakotitalo, 5 huonetta - Savonlinna, Viuhonmäki, Näretie 5 - Etuovi.com q34342\nOmakotitalo | 5h + k + s + khh + p + terassi + var\nNäretie 5, Viuhonmäki, Savonlinna\nTämä koti sijaitsee Viuhonmäen rauhallisella omakotitaloalueella. Puurakenteinen talo on remontoitu kauttaaltaan huolellisesti vuonna 2010 ja on siten uutta vastaavassa kunnossa. Kodin pääsisäänkäynti on keskikerroksessa. Sisään astutaan katetun ulkoterassin kautta. Keittiössä on runsaasti pöytä- ja kaappitilaa ruuanlaittoon ja säilytykseen. Lämpöä ja tunnelmaa luo suuri leivinuuni. Ruokailutila sekä olohuone sijaitsevat keittiön yhteydessä antaen lisätilaa keskikerrokseen. Ylimmässä kerroksessa on kolme makuuhuonetta, joista yhdestä käynti parvekkeelle. Pohjakerroksessa sijaitsee heti valmiilla kiukaalla varustettu sauna, kodinhoitohuone sekä erillistila esimerkiksi harrastustoimintaa tai vaikka etätyöskentelyä varten. Erillistilassa on runsaasti säilytystilaa suurien liukuovien suojissa sekä pohjakerroksen sisäänkäynti. Jokaisessa kerroksessa on omat wc-tilat ja vesikiertoinen lattialämmitys. Pohjakerroksessa on lisäksi omalla sisäänkäynnillään oleva lämmitetty varastotila. Piharakennuksessa sijaitsee suurien varastotilojen lisäksi puulla lämpiävä, remontoitu ulkosauna ja puku/vilvoitteluhuone. Saunan yhteyteen on rakennettu terassi auringon ottoa ja grillausta varten. Vuonna 2019 piharakennuksen katolle on asennettu 20 kappaletta aurinkopaneeleita. Aurinkovoimalan tuottama ylimääräinen aurinkosähkö varastoidaan veloituksetta. Varastoitu sähkö kuluu käytön mukaan. Paneelit kattavat reilun puolen vuoden sähkönkulutuksen. (Kulutus vuodessa n. 15 000 kWh) Kodin suurta pihaa on mahdollista muokata mieleiseksi niin lasten kuin aikuisten tarpeisiin. Lapsille piha tarjoaa turvalliset puitteet niin mäenlaskuun kuin metsäleikkeihin. Piha on päättyvän tien päässä, eikä suuria teitä ole tontin lähettyvillä. Kodin sisältä on myös hyvä näkyvyys koko pihalle. Pihakaivon ansiosta sinun on edullista pitää vaikka hyötypuutarhaa tai täyttää palju pakkaspäivän iloksi. Kauppaan kuuluvilta tonteilta voit halutessasi hyödyntää puustoa polttopuuksi tai myydä ne omakotitontteina eteenpäin. Tässä ympäristössä on viihdytty pitkään, mutta nyt on aika etsiä tälle lukuisten mahdollisuuksien kodille uudet asukkaat. Esittelyt ja lisätiedot Anita Muje +358505236690 anita.hirvonen28@gmail.com Minut tavoittaa myös viestillä.\nNäretie 5, 57220\n5h + k + s + khh + p + terassi + var\nKokonaispinta-alaan on laskettu mukaan lämmin varastotila noin 20 m2\nAurinkosähkö + Keskuspölynimuri + Sälekaihtimet + Terassi + Parveke + Varasto + Kaapeli-tv + Hetivalmis kiuas\nKoneellinen ilmanvaihto + Vesikiertoinen lattialämmitys\nUlkorakennuksen katolle on ostettu 20 varaavaa aurinkopaneelia. Helpottaa sähkölaskua yli puolen vuoden ajan. Sähkökulutus vuodessa tällä hetkellä noin 15000 kwh.\nEi tarvetta remonteille.\nTalo on remontoitu täydellisesti vuonna 2010. Remontissa uusittu mm. ulkovuori, salaojitus ja sadevesijärjestelmä, eristys, viemäröinti,ilmastointi, vesikiertolämmitys, sisätilat, leivinuuni ja uudisrakennuksena saunaosasto. Talo on uutta vastaavassa kunnossa.\nTalo remontoitu täysin vuonna 2010.\nPääasiallinen rakennusmateriaali on puu. Talo on puurunkoinen, peltikattoinen rintamamiestalo. Sisätiloissa lattiat laminaattia ja seinät tapetoitu/ maalattu. Vesikiertoinen lattialämmitys on asennettu koko taloon.\nKeittiön kodinkonevarustukseen kuuluvat uusi induktioliesi sekä astianpesukone. Lisäksi keittiössä on täyskorkea jääkaappi ja pakastin sekä leivinuuni. Keittiössä myös kiinteän pöytätason alla liikuteltava kivitasoinen saareke, josta saa tarvittaessa lisätilaa leipomiseen tai ruuanlaittoon.\nKahdella suihkulla varustetut kylpyhuonetilat löytyvät talon pohjakerroksesta saunan yhteydestä. Kylpyhuone laatoitettu.\nWc-tiloja yhteensä kolme, jotka sijoitettu jokaiseen kerrokseen. Pintamateriaaleina lattiassa laatta, seinät maalattu/tapetoitu.\nSisäsauna paneloitu ja kiuas on hetivalmis kiuas. Piharakennuksen ulkosauna remontoitu 2008. Ulkosaunassa vesipata sekä uusi puulämmitteinen kiuas. Ulkosaunaan saa veden pihakaivosta. Ulkosaunan yhteydessä myös pieni huone vilvoittelua sekä vaatteiden vaihtoa varten. Lisäksi ulkoterassi.\nKodinhoitohuoneessa kaappitilaa sekä vuonna 2020 hankitut pyykinpesukone sekä kuivausrumpu. Kodinhoitohuone sijaitsee pohjakerroksessa saunan ja kylpyhuoneen yhteydessä.\nOlohuone samassa yhteydessä keittiön ja ruokailutilan kanssa.\nYlimmässä kerroksessa sijaitsee kolme makuuhuonetta sekä wc ja parveke. Makuuhuoneiden lattiat laminaattia ja seinät maalattu/tapetoitu.\nKauppahintaan sisältyy lisäksi kaksi rakentamatonta ja kaavoitettua tonttia. Molemmat kooltaan 1500m2 .\nTontille rakennusoikeutta 425,25 m2.\nKahdelle kaavoitetulle tontille mahdollista rakentaa esimerkiksi omakotitalo. Rakennusoikeutta molemmissa 383,5 m2, lupa rakentaa kahteen kerrokseen.\nLähikauppa 2km päässä.\nTouhulan liikuntapäiväkotiin matkaa 1,5km.\nMertalan Yhtenäiskouluun sekä Savonlinnan Ammatti-ja aikuisopistolle matkaa 2km.\nKeskustaan matkaa on 5,5km.\nTanhuvaaran urheiluopisto mukavine liikuntamahdollisuuksineen 10 km päässä.\nPiha pääasiassa nurmialuetta ja tilaa ilman suuria istutuksia on paljon. Ulkorakennuksen tuntumassa pieni mansikkamaa ja muutamia marjapensaita. Myös pieni hyötykasvialue esimerkiksi perunan viljelyä varten sekä omenapuu löytyvät. Lapsia varten on pihassa myös pihakeinu, trampoliini sekä hiekkalaatikko. Pihakaivosta voi käyttää vettä kasvien kasteluun tai vaikka pihasaunaan kylpemistä varten.\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Näretie 5, Viuhonmäki, Savonlinna (https://www.etuovi.com/kohde/q34342)


Sarjakuva Oni Kudaki (Huitula/Matsui) saatavana suoraan Fantacore Median shopista.\nEnsimmäisen kerran saavuin Tokioon kesällä 1999. Oli kesäkuun alku ja kuuma ja kostea sadekausi aluillaan. Tarkoitukseni oli viettää seuraavat kolme kuukautta tutustuen japanilaisen animen tuotantoprosessiin. Sillä hetkellä, laukkuineni Shinjukun aseman väentungoksessa en vielä tiennyt että tulisin samassa äärimmäisyyksien kiehtovassa betoniviidakossa viettämään aikaani vielä vuosia jälkeenpäin. On vaikea määritellä mikä Japanissa aina oli vetänyt minua puoleensa, ja vaikka aina olinkin tiennyt että jonakin päivänä lähtisin etsimään siihen vastausta, oli suuri yllätys kuinka nopeasti se lopulta tulisi tapahtumaan. Kiitokset siitä Production I.G:n johtajalle Mitsuhisa Ishikawalle sekä Arata Iwashinalle, Production I.G:n silloiselle tuotantokoordinaattorille. Onnekseni mm. Gammaraylle tekemieni levynkansien Japanin-painokset olivat jo entuudestaan tuttuja, mikä varmasti helpotti pääsemään sisälle yhteisöön joka perinteisesti, ja yhä vieläkin, on varsin sulkeutunut yhteyksissään ulkomaailmaan ja "gai-jineihin".\nProduction I.G (Ishikawa/Goto) on japanilainen animaatiotuotantoyhtiö, joka kuuluu emoyhtiö ING-Corporationiin kolmen muun yhtiön ohella. Production I.G on päästudio, joka tuottaa animaatioita sekä pitkiin teatterilevitykseen suunnattuihin elokuviin, videolle, televisioon että peleihin. Production I.G:n omistaa Mitsuhisa Ishikawa, joka on myös ING-Corporationin johtaja. Yhtiö tunnettiin aikaisemmin vuodesta 1987 nimellä IG Tatsunoko, mutta on toiminut nykyisellä nimellään vuodesta 1993. Työntekijöitä on parisen sataa joista osaa työskentelee freelancereina. Production I.G:n teki maailmanlaajuisesti tunnetuksi erityisesti anime-leffa Ghost In The Shell, joka nopeasti nousi kulttimaineeseen julkaisuvuotensa 1995 jälkeen, ja on yhä vieläkin japanilaisen animaation tunnetuimpia teoksia.\nProduction I.G:n studiot sijaitsevat Tokiossa Kokubunjin kaupunginosassa, n.20 minuutin junamatkan (Chuo-line) päässä Shinjukusta länteen. Itse studiorakennukset sijoittuvat kolmeen eri rakennukseen, jotka sijaitsevat parin korttelin päässä toisistaan. Syynä studioiden hajanaisuuteen on Tokion liike- ja toimistotilojen korkeat hinnat ja pienuus, yhtiön laajetessa ainoa vaihtoehto lisätilan hankkimiseksi on ottaa sitä sieltä mistä sitä kulloinkin sattuu olemaan saatavilla. Myös Hayao Miyazakin Prinsessa Mononoke ja Henkien Kätkemä- elokuvista tunnettu Studio Ghibli sijaitsee vain parin pysäkinvälin päässä Production I.G -studioilta.\nProduction I.G:n päämaja ja Ogura-studio Tokion Kokubunjissa - Production I.G- animaatiostudioiden pääovi - Hiromasa Ogura puhelimessa.\nHiromasa Oguran johtama taustamaalauksista vastaava BG- eli backgroundosasto sijaitsee I.G:n hallintorakennuksessa muutaman korttelin päässä varsinaisilta animaatiostudioilta. Kyseisellä hetkellä osastolla työskentelee Ogura-saman lisäksi seitsemän nuorta ja erittäin lahjakasta BG-artistia. Ogura itse on toiminut art directorina anime-elokuvien suurimmissa klassikoissa, mm. elokuvissa Ghost In The Shell, Wings Of Honneamise, Patlabor (The Movie) ja Jin-Roh, ja hänen kykyjään pidetäänkin alalla erittäin suuressa arvossa.\nOgura-studio on eräänlainen poikkeustapaus, sillä yleensä Japanissa BG-maalauksiin erikoistuneet studiot ovat itsenäisiä yhtiöitä, joilta taustat tilataan alihankintana. Itselläni on suuri kunnia aloittaa tutustumiseni Production I.G:n tuotantoprosessiin juuri Oguran studiolla. Vaikka jo vuonna -99 myös Production I.G:llä taustoja tehdään myös tietokoneella, on taustoissa ilahduttavaa kyllä pysytty erittäin käsityövoittoisissa työmenetelmissä. Tätä voitaneenkin pitää japanilaisen animaation erikoispiirteenä, mistä ovat osoituksena myös Miyazakin uusimmat elokuvat. Vaikka tietokone onkin korvaamaton apuväline, on käsityönä tehdyissä taustamaalauksissa kuitenkin aina se jokin joka kuvat saa todella elämään. Se niinsanottu "human touch".\nOgura-studiolla muista osastoista poiketen käytetään kellokorttien sijasta tuntilistaa johon liukuvat töihin tulo- ja lähtöajat merkitään. Japanilaisille tyypilliseen tapaan työmoraali on erittäin korkea ja työnteko intensiivistä. Työt aloitetaan n. 9:30 ja lopetetaan noin 20:00. 10-tuntiseen työpäivään sisältyy puolen tunnin ruoka-tauko, ja vain sunnuntait ja joka toinen lauantai ovat vapaapäiviä, osastosta riippuen.\nOlen varsin yllättynyt siitä avoimmuudesta ja ystävällisyydestä jonka saan osakseni Ogura-saman taholta välittömästi ensitapaamisesta lähtien. Siitä huolimatta että on alansa kiistämättömästi suurimpia mestareita, osoittautuu hän myös erittäin lämminhenkiseksi ja hauskaksi ihmiseksi, jolta saan mahdollisuuden oppia paljon. Ajoittaisista kieliongelmista huolimatta Ogura-samasta muodostuukin suuri oppi-isäni ja sensei, jota tulen aina arvostamaan niin ammatillisesti kuin myös ihmisenä.\nOgura-studion BG-artisteja: Suzuki, Satoh, Ii ja Chubachi.\nSuzuki-san työn ääressä.\nOguran lisäksi kolme studion artistia ovat olleet tekemässä Jin-Roh:in (1999) taustamaalauksia. Satoh (24), Ii (26) ja Kazato (22) ovat kaikki työskennelleet I.G:llä kolme vuotta. Työntekijöiden keski-ikä vaikuttaa olevan reilusti alle 30 vuotta ja tavallisesti taustalla on opintoja paikallisissa animaatio- ja taidekouluissa.\nSamaan aikaan tehdään maalauksia useisiin eri projekteihin. Maalaukset tehdään yleensä vain hieman A4-kokoa suuremmalle paperille, maaleina vesiohenteista Nicker Poster Colouria, n. 30 eri värisävyä purkkiväreinä. Paperin laveerauksen jälkeen maalataan ensiksi kuvan perusväripinnat ja -sävyt, jonka jälkeen siirrytään asteittain yhä pienempiin yksityiskohtiin. Myös suorat viivat maalataan siveltimellä, viivotintukea hyväksikäyttäen. Maaliruiskua käytetään vain poikkeustapauksissa tiettyjen efektien aikaansaamiseksi, pääsääntöisesti kaikki maalataan kuitenkin siveltimillä. Käytössä ovat myös tukankuivaajat joilla maalausta voidaan tarpeen vaatiessa kuivata. Projektin luonteesta riippuen maalauksissa käytetään useita eri tyylejä. Jin-Rohin tyyppisessä realistisessa animaatiossa myös taustat ovat äärimmäisen todenmukaisia ja tuovat esiin täydellisyyteen asti hiotun ammattitaidon ja estetiikan tajun.\nMikäli ei työskennellä minkään tietyn projektin parissa, käytetään kaikki ylimääräinen aika maalausharjoitusten tekemiseen käyttämällä hyväksi esim. studion kirjaston luontokirjoja. Samasta maalauksesta voidaan tehdä myös eri väri- ja valaistusvariaatioita.\nJin-Roh on Production I.G:n viimeinen perinteisellä kalvoanimaatiotekniikalla toteutettu pitkä animaatio. Toteutuksesta on vastannut paljolti Ghost In The Shellistäkin tutut nimet. Tarina perustuu Ghostin ohjanneen Mamoru Oshiin (Ghost In The Shell, Avalon) tekstiin. Jin-Rohin on ohjannut Ghostissa pääanimaattorina ja character-designerina toiminut Hiroyuki Okiura. Realistisuudessaan Jin-Roh poikkeaa tavanomaisesta animetyylistä ja muistuttaakin paljolti tyylillisesti Ghost In The Shelliä. Myös tuotantoaikataulu on ollut pitkä, noin kaksi vuotta. Pelkästään taustamaalauksia on tarvittu n. 900 kappaletta ja korkealuokkaisesta laadusta on vastannut itse Hiromasa Ogura.\nElokuvan ohjannut Hiroyuki Okiura on myös toiminut sekä elokuvan pääanimaattorina, character designerina että storyboard-artistina. Jin-Rohin storyboard sisältää 600 sivua ja n. 3000 piirrosta. (600 * 5 piirrosta).\nJin-Roh-malli lähdössä varastoon.\nAllekirjoittanut, Ghost In The Shellin designer Hiroyuki Okiura ja studion animaattori. (Jin-Rohin ennakkonäytös Roppongilla).\n16.06.1999 Production I.G järjestää juuri valmistuneen Jin-Roh -elokuvan erikoisnäytöksen, johon saan kunnian osallistua ensimmäisenä ja ainoana länsimaalaisena. Paikalla on noin kolmisenkymmentä median edustajaa sekä sponsoreiden edustajia mm. Manga Entertainmentista ja Bandai Visualista. Näytäntö järjestetään lähellä Roppongia sijaitsevan 20th Century Foxin teatterin tiloissa.\nBlood (The Last Vampire) on 50-minuuttinen digitaalisesti toteutettu animaatioelokuva joka käytännön viivytyksistä johtuen on vielä tuotannossa ollessani Production I.G:llä. Ohjauksesta vastaa Hiroyuki Kitakubo joka on myös piirtänyt elokuvan storyboardin. Alkuperäisen character designin piirsi freelancerina toiminut mangapiirtäjä X, mutta animation superviser Kazuchika Kise joutui piirtämään kyseiset hahmotelmat uudelleen X:n liian surpiirteisen piirrostyylin vuoksi. Näinkin voi käydä.\nBloodissa on yhteensä 666 kuvaa (shot/cut), ja pääanimaattoreita on ollut 30. 3D-ohjelmien käyttöhän mahdollistaa mm. vapaampien "kamera"-liikkeiden käytön ja 3D-tekniikkaa onkin Bloodissa hyödynnetty paljon.


Miesten musta kevyttoppatakki Geographical\nAbouana talvitakki - Musta\nS\tRinnanympärys (95 - 100) Tilaa kokovahti\t M\tRinnanympärys (101 - 106) Tilaa kokovahti\t L\tRinnanympärys (107 - 108) Tilaa kokovahti\t XL\tRinnanympärys (109 - 110) Tilaa kokovahti\t 2XL\tRinnanympärys (111 - 118) vain 1 kpl 3XL\tRinnanympärys (119 - 124) Tilaa kokovahti\nMiesten musta kevyttoppatakki. Takin edessä neljä vetoketjullista taskua ja takin sisällä yksi tasku. Takin vetoketju on kahdensuuntainen. Takki suojaa kylmältä, tuulelta ja vedeltä.\nAbouana talvitakki - Musta ei ole vielä saanut yhtään arvostelua.\nhttps://www.disturb.fi/fi/miehet/takit/abouana-talvitakki-musta-p-18408.html 18408 Abouana talvitakki - Musta static/media/images/f7/original/f70754a4de9e3f0c0fcaf8273a92ca6f.jpg 49,95 49.95 EUR inStock