62 €- Lennot Manchester, Englanti | Expedia.fi\nManchester – matkaopasManchester – hotellitManchester – autonvuokrausManchester – lomapaketit\nHalvimmat lennot kohteeseen Manchester\nHinnat olivat saatavilla viimeisten 7 päivän aikana alkaen 62 € yhdensuuntaisille lennoille ja 130 € menopaluulennoille kyseisenä ajanjaksona. Hinnat ja saatavuus voivat muuttua. Lisäehtoja sovelletaan.\nto 7.10. - to 14.10.\nto 2.12. - ti 7.12.\nla 9.10. - ti 12.10.\nto 28.10. - su 31.10.\nLisätietoja – Manchester\nManchester sijaitsee Luoteis-Englannissa Lancashiren kreivikunnassa. Kaupungin metropolialueella asuu noin kaksi ja puoli miljoonaa asukasta, ja Manchester taisteleekin Englannin kakkoskaupungin tittelistä Birminghamin kanssa. Kaupunki on tunnettu maailman ensimmäisenä teollistuneena kaupunkina, mutta kaupunki tarjoaa paljon muutakin kuin teollisen vallankumouksen hedelmiä. Finnair lennättää suomalaiset matkustajat kolmessa tunnissa suoraan Helsinki-Vantaalta Manchesteriin. Välilaskullisia lentoja tarjoaa muun muassa SAS, jonka siivillä suomalaiset voivat lentää paikan päälle Tukholman, Kööpenhaminan tai Oslon kautta.\nManchesterin kansainvälinen lentoasema palvelee noin kahtakymmentä miljoonaa matkustajaa vuosittain ja on yksi Ison-Britannian vilkkaimmista lentoasemista. Vajaan viidentoista kilometrin päässä Manchesterin keskustasta sijaitseva lentoasema koostuu kolmesta matkustajaterminaalista sekä rahtiterminaalista. Finnairin lennot laskeutuvat yleensä terminaaliin 1, mutta oma tulo- ja lähtöterminaali kannattaa aina tarkistaa ennen matkaa. Välilaskulliset vaihtoehdot kestävät luonnollisesti muutaman tunnin suoria lentoja pidempään, mutta voivat olla edullisempia.\nManchesteriin suuntautuvien lentojen hinnoissa ei ole suuria vuodenajoista johtuvia vaihteluita. Lentoja varatessa kannattaa kuitenkin kiinnittää huomiota lentopäiviin, sillä viikonloput ja juhlapyhät ovat monesti kalleimpia matkustusajankohtia. Manchesterissa sataa suhteellisen tasaisesti ympäri vuoden, joskin keväällä sataa hieman muuta vuotta vähemmän ja syksyllä puolestaan enemmän. Päivälämpötilat nousevat Atlantin vaikutuksesta kesälläkin vain harvoin tukahduttaviin hellelukemiin, joten kaupunki sopii hyvin kesäkohteeksi. Talvikaan ei ole erityisen kylmä, mutta lunta voi sataa talvella muutamana päivänä kuukaudessa.\nReilun puolen miljoonan asukkaan Manchester on itsessään suhteellisen pieni, mutta koko metropolialue mukaan laskettuna todellinen kosmopoliittinen suurkaupunki. Kaupungin joka kulmassa voi aistia teollisen vallankumouksen jäljet – se käy erityisen hyvin ilmi kaupungin lukuisista punatiilisistä rakennuksista. Kaupunki tarjoaa kuitenkin paljon muutakin, aina kansainvälisestä ruokakulttuurista jalkapalloon.\nLentäminen Suomesta Manchesteriin\nSuomesta pääsee Manchesteriin helposti vuoden ympäri. Iso-Britannia on yksi niistä harvoista EU-maista, jotka eivät kuulu Schengen-alueeseen. Se tarkoittaa matkustajan kannalta sitä, että lentoasemalla on kuljettava passintarkastuspisteen läpi. Matkustusasiakirjana hyväksytään passi ja poliisin myöntämä kuvallinen henkilökortti. Ison-Britannian rahayksikkö on punta.\nLennot Manchesterin kansainväliselle lentoasemalle\nManchesterin kansainvälinen lentoasema on Ison-Britannian kolmanneksi vilkkain lentoasema. Sieltä on suoria lentoja lukuisiin kohteisiin ympäri maailman. Lentoasema palvelee vuosittain noin 20 miljoonaa matkustajaa.\nLentoasema sijaitsee vajaan 15 km:n päässä Manchesterin keskustasta lounaaseen. Monet linja-autoreitit pysähtyvät lentoasemalla, ja ainakin linjat 43, 44 ja 105 vievät matkustajat suoraan Manchesterin keskustaan. Lisäksi tarjolla on muita linja-autoyhteyksiä moniin muihin paikkoihin metropolialueella, kuten esimerkiksi Stockportiin. Lentoaseman juna-asema sijaitsee terminaalien 1 ja 2 välissä. Asemalta on Skylink-hihnakuljetinyhteys itse terminaaleihin. Northern Railin tai TransPennine Expressin liikennöimät junat yhdistävät lentoaseman paitsi Manchesterin Piccadilly-asemaan myös moniin muihin paikkoihin Pohjois-Englannissa sekä jopa Edinburghiin asti. Suunnitelmissa on lisätä tulevaisuudessa junayhteyksiä ja tarjota esimerkiksi suoria yhteyksiä Lontooseen ja Birminghamiin. Myös Metrolink-raitiovaunu pysähtyy lentoasemalla. Se vie matkustajat ensin Cornbrookin asemalle, josta on mahdollista ottaa toinen raitiovaunu keskustaan Piccadillyn asemalle tai moniin muihin paikkoihin metropolialueella. Taksin ottamista voi harkita, mutta kannattaa muistaa, että Englannissa taksien hinnat ovat suhteellisen korkeat. Lentoasema sijaitsee noin 20 minuutin ajomatkan päässä Manchesterin keskustasta M56-moottoritien varrella, joten autonvuokraajat pääsevät helposti perille kaupunkiin ja muualle.\nAvaa Expedian sivu selaimessasi ja varaa lennot Manchesteriin jo tänään. Varaa samalla hotellihuone kaupungin keskustasta tai vaikka jonkin kanavan läheisyydestä. Jos haluat tutustua matkallasi Pohjois-Englannin maaseutuun, voit myös varata huoneen jostain pienemmästä kylästä, varata auton ja lähteä lomallasi todelliselle tutkimusmatkalle!\nOletko matkalla kaupunkiin Manchester? Löydä kaupungin Manchester parhaat hotellit, lomakohteet ja autovuokraamot Expedian matkaoppaiden avulla!\nSuosittuja lentoja kohteeseen Manchester\nSamanlaisia kohteita kuin Manchester\nLabranda Blue Bay Resort - All InclusiveLopesan Costa Meloneras Resort & Spa Molo HotelLontoo – All inclusive-hotellitVuokatti – hotellitForenom Hostel Helsinki PitäjänmäkiApex Grassmarket HotelMediterranean PalaceLontoo – hotellitLontoo – 5 tähden hotellit\nPalanga – lomatJaamerenkatedraali TromsoOld Trafford ManchesterNational Football Museum Manchester City CentreManchesterin Katedraali Manchester City CentreNorwich – lomatLontoo – lomatAntananarivo – lomatBurj Khalifa Downtown DubaiKasvitieteellinen Puutarha St PetersburgFilerimosCastlefield Roman Fort ManchesterWawelin Linna Krakow City CentrePort Isaac – lomat


Juha Valtanen:n sivu - Tapiola 1960-luvulla\nJäsenen Juha Valtanen Apps-sovellukset (1)\nJuha Valtanen:n ystävät\nJuha Valtanen:n ryhmät\nJäsenen Juha Valtanen keskustelut\nAloitti tämän keskustelun. Viimeisin vastaus jäseneltä Martti "Mara" Alkio Touko 23, 2014.\nAloitti tämän keskustelun. Viimeisin vastaus jäseneltä Juha Valtanen Touko 22, 2010.\nJuha Valtanen's tapahtumat\nDOWN SOUND TAPIOLA. 50-VUOTISBILEET\n20. lokakuu 2018 koko päivän – Paikka avoin, mahd, Täffä, Dipoli, ym.\nDown Sound 50-vuotisbileet\n20. lokakuu 2018 18:00 - 21. lokakuu 2018 03:00 – Ravintola Kaarti\nJuha Valtanen:n sivu\nMäntyviita 3c ; Hakamäki 2a\nJuha Valtanen:n kuvat\n5. toukokuu 2011 kello 23:03 Meri Kajanne sanoi...\nSain mukavan puhelun Salosen (nyk. Kanninen) Jaanalta alkuviikosta. Ovat keksineet Elomaan Killen ja Hakasen Eeron kanssa että olisi aika luokkakokoukselle ja pyysivät minua neljänneksi asiaa miettimään. Me tavataan ensimmäisen kerran jo ensi viikolla ja yritetään jo siihen mennessä tavoittaa mahdollisimman monta ihmistä tai ainakin löytää yhteystiedot.Kyseessä on siis 5B/1970. Jos sinua tapaaminen (mahd. vasta syksyllä) kiinnostaa,niin laitatko ainakin siinä tapauksessa viestiä. Ja jos tapailet sen luokan porukkaa,niin voitko laittaa viestiä/ tietoa eteenpäin.\nTerveisin Meri (Kajanne)\n20. marraskuu 2010 kello 16:26 Liisa Ryytty sanoi...\nMikä oli se vuosi, kun Räkälä paloi? 1975? 1976?\n2. kesäkuu 2010 kello 13:39 Jarmo Kankaanpää sanoi...\nTerve, ex-luokkatoveri (n. -67-69). Olet laittanut esille paljon tulipalokuvia. Alan miehenä voisit avata aiheesta foorumikeskustelun, sillä monilla on varmaan muistoja noista sekä partiomajan palosta. Muita kuvien paloja en itse nähnyt, mutta tennishallin paloa hiihdin katsomaan suoraan koulusta - pahviseinistä tullut kellertävä savu näkyi kauas. Hallihan sijaitsi itse asiassa Hakalehdossa, nyt jo entisen verotoimiston kieppeillä, ja isäni kävi siellä toisinaan pelaamassa.\n31. tammikuu 2010 kello 20:35 Timi kilpeläinen sanoi...\nTää oli traktoritehtaan pikkukundi, kun asuin SuFiKassa, Hyvän näköinen iso systeri.\nSeuraavan kerran tapasin Intin judo kilpailussa Pansiossa. Pikku Juha oli kasvanut niin, että mursi ensimmäiseltä vastustajalta käden. Muita ei tatamille ilmestynyt.\nTraktori tehdas on legendaarinen paikka siihen liittyy paljon asioita. Kaikkea ei voi paljastaa edes nyt.\n18. joulukuu 2009 kello 09:15 Esa Kivivuori sanoi...\nLisäsin nimen - kiitos. Kamerakerho sai uuden kokoustilan Tapiolan koululta, joten tervetlua ihmeessä mukaan kuvataiteen luokkaan\njoka toisena maanantaina alkaen 11.1.2010 kello 18.00 - 21.00.\n17. joulukuu 2009 kello 21:33 Esa Kivivuori sanoi...\nSähköposti kertoi, että olet kommentoinut rippikouluun lähtö -kuvaa. Näyttää kuitenkin siltä, että viesti on jäänyt bittien maailmaan, koska en löydä sitä viesteistä tai kommenteista ym. Laittaisitko tekstin uudestaan ?


25.3.2019 klo 18.52\nKaupunginhallitus allekirjoitti Espoon kaupungin vuoden 2018 tilinpäätöksen ja merkitsi tiedoksi raportit strategisten ICT linjausten ja strategisten hankintalinjausten toteuttamisesta 2018. Valtuusto käsittelee tilinpäätöksen tarkastuslautakunnan käsittelyn jälkeen.\nKaupunginhallitus päätti ehdottaa valtuustolle, että se hyväksyy toimenpideohjelman lapsiperheköyhyyden vähentämiseksi vuosille 2019 - 2021. Ohjelma lisää tietoisuutta ja ymmärrystä lapsiperheköyhyydestä ja sisältää toimenpiteitä, joilla pystytään vähentämään ja ennaltaehkäisemään lapsiperheköyhyyttä sekä kavennetaan espoolaisten terveys- ja hyvinvointieroja. Kaupunginhallitus pitää tärkeänä kohtuuhintaisten asuntojen määrän lisäämistä Espoossa.\nKaupunginhallitus päätti ehdottaa valtuustolle Kaskenkaatajan asemakaavan muutoksen hyväksymistä Tapiolassa. Kaskenkaataja on valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä ja osa Tapiolan alkuperäistä miljöötä. Asemakaavan muutoksen tavoitteena on säilyttää Kaskenkaatajan kaupunkirakenne sekä suojella alueella olevat kulttuurihistoriallisesti, rakennustaiteellisesti ja kaupunkikuvallisesti arvokkaat rakennukset. Kaavatasolla osoitetaan kortteleiden katuyhteydet sekä autopaikkojen sijoittelu.\nKaupunginhallitus päätti Suurpelto IV:n ja Suurpelto V:n asemakaavaehdotusten jatkokehittämiselle seuraavat lähtökohdat: Alue asemakaavoitetaan vaiheittain yhteistyössä maanomistajien kanssa ottaen huomioon kaupunkirakenteen painopisteissä tapahtuneet muutokset sekä joukkoliikennejärjestelmän kehittämismahdollisuudet. Ensimmäisenä vaiheena asemakaavoitetaan alueen keskeisimmät kokoojakadut ja muut yleiset alueet, joiden toteuttaminen on edellytyksenä alueiden asuinrakentamiselle, toteutuksen vaiheistamiselle ja joukkoliikennelinjaston kehittämiselle. Alueiden kehittämisessä on huomioitava alkuperäiset korkeat kaupunkikuvalliset tavoitteet, palveluiden kytkeytyminen osaksi kaupunkirakennetta sekä rakentamisen sovittaminen kulttuurimaisemaan. Alueen suunnitteluratkaisuissa otetaan huomioon kadunvarsipysäköinti.\nKaupunginhallitus päätti esittää valtuustolle Kalajärven koulun, päiväkodin ja nuorisotilan uudisrakennuksen ja peruskorjauksen hankesuunnitelman hyväksymistä. Hankesuunnitelmassa liikuntatilan kokoa on kasvatettu ja päiväkoti suunniteltu 12 ryhmäisenä.\nKaupunginhallitus päätti kehottaa kaupunkitekniikan keskusta yhdessä HSY vesihuollon kanssa käynnistämään pikaisesti huhtikuun 2019 aikana toimet vesihuollon toteuttamiseksi Mustanpurontien asuinalueelle ja valmistelemaan siihen vaadittavat muut päätökset ja mahdollisesti tarvittavat määrärahaesitykset. Kaupunginhallitus myös valtuutti teknisen toimen johtajan tekemään Espoon kaupungin nimissä Helsingin hallinto-oikeudelle valituksen Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen hallintopakkopäätöksestä ja uhkasakon asettamisesta. Ely-keskus on hallintopakkopäätöksellään määrännyt kaupungin toteuttamaan Mustanpurontien alueelle vedenjakelun ja viemäröinnin kehittämissuunnitelman mukaisesta toteutusaikataulusta (2024) poikkeavasti 31.12.2020 mennessä. Ely-keskuksen asettamassa määräajassa hankeen toteuttaminen on käytännössä mahdotonta. Koska päävastuu vesihuollon järjestämisestä on HSY:llä, on kaupungin valituksen mukaan kyseenalaista, että hallintopakkopäätös kohdistuu Espoon kaupunkiin.\nKaupunginhallituksen esityslista/ennakkopöytäkirja 25.3.2019


Kaasuntiheysmittarit – FAQ - WIKA Finland\nInstrumentti ei todennäköisesti ole viallinen. Lämpötilankompensaatio toimii ilman, että laite on liitettynä kaasusäiliöön. Yli 20 °C lämpötilassa viisari kääntyy negatiiviseen suuntaan ja yli 20 °C lämpötilassa viisari kääntyy positiiviseen suuntaan.\nKaasuntiheysindikaattoreissa ei yleensä ole asetettavia koskettimia. Koskettimet ovat kiinteät ja ne on hitsattu kiinni asetuksen jälkeen. Tällä estetään vaaratilanteiden synty, joka voisi aiheutua väärin asetelluista koskettimista. Sen lisäksi koskettimet ovat suojattu kaikkea ulkopuolista mekaanista iskua, mikä voisi aiheuttaa asetuksen muutoksen, vastaa, kuten katkaisija kytkentä.\nMikä on kaasuntiheysindikaattorin tarkkuus?\nTiheysindikaattorilla on tarkkuusluokka +/- 1 % 20 °C asteessa. Tarkkuusluokka on 2.5 % kun lämpötila on -20 °C: tai +60 °C astetta. Tarkkuusluokka välialueella voidaan lineaarisesti interpoloida.


Ukkola, Tiitilänkylä Puh Taimoniemi Puh Aarne Korhonen. Kelotie 3, Orimattila Puh. - PDF\nUkkola, Tiitilänkylä Puh Taimoniemi Puh Aarne Korhonen. Kelotie 3, Orimattila Puh.\nDownload "Ukkola, 72330 Tiitilänkylä Puh. 017-648840. 44710 Taimoniemi Puh. 014-43196. Aarne Korhonen. Kelotie 3, 16300 Orimattila Puh."\n2 Sukuneuvosto Puheenjohtaja: Varapuheenjohtaja: Sihteeri: Rahastohoitaja: Jäsenet: Hannes Korhonen Tienhaara, Tiitilänkylä Puh Aarne Korhonen Tervaharju, Rautalampi Puh Ritva Tikkanen Asematie 14, Siilinjärvi Puh Markus Korhonen Ukkola, Tiitilänkylä Puh Erkki Korhonen Taimoniemi Puh Hannu Korhonen Kelotie 3, Orimattila Puh Ilkka Korhonen Porintie 2 H. 103, Helsinki Puh Wanha Tuomas Julkaisija: Osoite: Toimitus: Toimitus ja taitto: Painotyö: Korhosten viestejä Korhosille Vanhan Rautalammin Korhosten sukuseura ry Tienhaara, Tiitilänkylä Erkki Korhonen Viitasaarelta, Hannu Korhonen Orimattilasta, Ritva Tikkanen Siilinjärveltä ja Ulla Korhonen Kurkimäestä Hannu Korhonen Orimattilan offsetpaino, Orimattila 2\n3 Sukumme jäsenille Konneveden sukukokouksen jälkeen, missä viimeksi tapasimme, on uusi vuosi vaihtunut ja tuonut uudet haasteet ja tehtävät myöskin sukuseuramme työlle. Omasta puolestani kiitän Teitä jokaista hyvästä yhteistyöstä menneen vuoden aikana ja toivotan parhainta jatkoa alkaneelle uudelle vuodelle. Kuluvan toimintakauden ensimmäinen sukuneuvoston kokous pidettiin tammikuun 20. p:nä Viitasaaren Taimoniemessä Helena ja Erkki Korhosen kotona. Seuran sääntöjen mukaisesti sukuneuvosto valitsi keskuudestaan toimihenkilöt alkaneelle kolmivuotiskaudelle. Puheenjohtaja Hannes Korhonen ja varapuheenjohtaja Aarne Korhonen tulivat valituiksi uudelleen. Sihteeri-rahastonhoitajan tehtävän kokous päätti Markus Korhosen toivomuksesta jakaa kahdelle henkilölle. Sukuseuran uudeksi sihteeriksi valittiin Ritva Tikkanen Siilinjärveltä. Rahastonhoitajana jatkaa edelleen Markus Korhonen Vesannolta. Kutsuttuina olivat kokoukses sa saapuvilla Reetta ja Eino Korhonen Konnevedeltä, joille kokous esitti kiitoksensa hyvin järjestetystä sukukokouksesta sekä Liisa ja Jaakko Halmemies Hankasalmelta, jotka kutsuivat seuraavan sukukokouksen kotipitäjäänsä. Maisteri Jukka Kukkonen, joka esiintyi sukukokouksessamme on saanut kerätyksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kokoelmista Paavo Korhosen runot, niistä useimmat toi- sintoineen. Runokokoelman uutta painosta valmistelevan työryhmän tehtävänä on nyt valmistella ne painokuntoon ja valita, mitkä niistä tulevat uuteen painokseen. Työn valmistumista on pyritty jouduttamaan jakamalla tehtäviä. Maisteri Sirkka Makkonen on aloittanut runojen kieli- ja kirjoitusasun muokkaamisen vertailemalla runoilijan omakätisiä muistiinpanoja ja runonkerääjien tallentamia muistitietona levinneitä runotoisintoja. Joukossa on myös sellaisia, joita ei ole Lönnrotin toimittamassa kokoelmassa Paavo Korhosen viisikymmentä runoa ja kuusi laulua. Tavoitteena on julkaista runoilijan omakätiset runomuistiinpanot sellaisina, että niissä olisi sulautuneena tekijälle ominainen runokieli: kotoisten murreilmausten sävyttämä ja 1800-luvun vaihteen kirjallisuuden kieli. Vihta-Paavon runokokoelman uuden painoksen valmistelutyö on siten aikaa vievä tehtävä, mutta se valmistuu aikanaan. Muistattehan, että sukuneuvosto on luvannut palkita tänäkin vuotena tehdyt parhaimmat lähisukua koskevat sukuselvitykset. Pyydämme ne lähettämään sukuneuvostolle, jolta saa lähempiä ohjeita. Sukuselvitykset auttavat vastaamaan jäsenten esittämiin sukuselvityspyyntöihin. Sukuterveisin Hannes Korhonen sukuseuran puheenjohtaja Sukuseuramme puheenjohtajan kokoamasta Vesannon kotieseutumateriaalista on painettu kirja: Vesanto kivikaudesta nykypäivään. Se on paikallishistoria ja samalla kiinnostava lukemisto. Vesantolaiselle ja Vesannolta juurensa johtavalle se on must, mutta kiinnostaa varmasti myös ketä tahansa juurien hakijaa. Luettavuuden takeena on, että materiaali on ollut kokeilukäytössä opetusmonisteena. Kirjan suosiota todistaa se, että talvella ilmestynyt ensimmäinen painos on jo myyty loppuun. Toinen painos on otettu niin, että kirjaa saa taas Vesannon kunnanvirastosta, puh , hintaan 100 markkaa. Wanha Tuomas\n4 Vaellusta ajassa ja mitä sillä vaelluksella kohtasin Elääkseen on herätettävä henkiin etäiset päivät, luotava aikakausia - elämälle tilaa, luettava kiven kirjoitusta kirveenlastujen himmeitä viivoja rantavesissä kuplivia sanoja, tuulen kieltä vanhoissa havupuissa, peltomullasta nousseissa koivikoissa. Vanhat pihat rakentuvat asettuvat entisiin paikkoihinsa talot aitat riihet ovenkahvat nurkkahirret. Hiussuonina haaroittuvat polut kaivolle navetalle veräjille niitylle lähteelle rantaan sammaloituneelle nauriskuopalle. On kuljettava jalanjälkiä pitkin kauemmaksi, etäkulkijoiden reiteille unohtuville harjuteille vetäytyneille rannoille. Vuosisataiset nuotiot savuavat, siniset nauhat leijuvat salmien yllä. Kesien pölyt sataa sedimentteihin on satanut kaskimailta heilimöiviltä pelloilta kukkivista metsistä. On kohdattava jäidenlähtömyrskyt kylmän kevään valo auringon hehku, syksy, jäätyvien kaislojen hilinä. Kierrettävä ympyrää tuiskuyössä, kadotettava kaikki jäljet. Katsottava lähtevät: etääntyvää venettä, soutajaa veden äärtä vasten. Tien mutkan taa hitaasti katoavaa lähtijän selkää. Kuivissa männynjuurissa kuluneella polulla askelet pitkään kopisevat. On soudettava salmista isolle selälle, vedettävä vene taipaleista. Karsikkomännyn juurella kuunneltava hiljaista puhetta vähiä sanoja tuttua ääntä Yhä näiltä rannoilta, harjuilta pihojen varjoista tervaleppien alta nousevat lähtöön nämä silmät, nämä linnut siivissä vaakunan viivat. S M 4\n5 Sukupolvien siunaus Sodanjälkeisen ajan yhteiskunnallinen ja taloudellinen kehitys maassamme on vaikuttanut sen, että monet jopa valtaosa ikäpolvestamme ovat joutuneet muuttamaan kauas synnyinseudultaan etsiessään toimeentulomahdollisuuksia. Tämän muutoksen seurauksena myös monen kohdalla sukusiteet ovat höltyneet. Siksi on viime aikoina ilahduttanut mieltä se havainto, että sukututkimus ja omien juurien etsiminen on alkanut kiinnostaa myös nykyistä nuorta sukupolvea. Elämme edelleenkin sellaisten muutosten keskellä, joiden syvyyttä voimme vain aavistella. Vaikka muuttuminen on väistämätön ja siinä on paljon myönteistäkin, on sillä myös kääntöpuolensa. Yksityinen ihminen muutosten keskellä etsii omaa identiteettiään. Meidän aikanamme pyritään kasvattamaan itsenäisiä ihmisiä, omilla aivoillaan ajattelevia. Tämä on myönteistä, jos samalla muistetaan, että me voimme omalla persoonal-lisuudellamme olla rikastuttamassa sitä elämänpiiriä, jonka keskellä elämme. Sen toteutuminen on pitkälti kiinni suhtautumisesta kanssaihmisiin. Luojamme on tarkoittanut meidät vastuulliseen yhteiselämään toistemme kanssa. Menneinä aikoina eläneet ihmiset olivat taloudellisestikin monasti hyvin kiinteästi toisistaan riippuvaisia. Meidän aikanamme on taloudellinen riippuvuus vähentynyt, mutta yhä me tarvitsemme elämässämme sitä tukea, minkä läheiset ihmissuhteet parhaimmillaan voivat antaa. Oma merkityksensä on silläkin kokemuksella, että minä kuulun tähän sukuun, en ole irrallinen. Itse kuulun vanhan Rautalammin Korhosten sukuun äitini kautta. Äitini isän suku on Kärkkäälän Korhosten sukuhaaraa. Äitini kotitalossa Purolassa isännöi vuosina Sipi Mikonpoika Korhonen, jonka isä on vuoden 1655 paikkeilla Korholaan muuttanut Mikko Paavonpoika. Vuosina isännöi Purolan taloa Kaapro Heikinpoika puolisonsa Marian, o.s. Viini-kainen, kanssa. He olivat äitini vanhemmat. Lopuksi mieleeni jäänyt tapaus. Eräs Purolan serkuista kirjoitti äidilleni kirjeessään oman lapsuudenmuistonsa isoäidistämme. Sisarukset ihmettelivät, miksi mummo aina joskus meni saunaan ja viipyi siellä tovin silloin, kun se ei ollut varsinaisessa käytössä. Niinpä lasten uteliaisuus heräsi ja he päättivät ottaa asiasta selvän. He menivät oven taakse kuuntelemaan ja totesivat, että mummo rukoili siellä. Nyt vuosikymmenten jälkeen tapaus palautuu toistuvasti mieleeni. Ajattelen: eräs elämäämme kannatteleva voima on vanhempiemme ja esivanhempiemme esirukoukset. Nyt on meidän vuoromme vaalia sitä, että tuo siunaus siirtyy eteenpäin sukupolvesta sukupolveen. Jaakko Halmemies Hankasalmi Purolan Korhoset esiintyvät muun muassa Laukaan historian kirjoittajan Nils Berndtsonin jo 1950-luvulla laatimassa selvityksessä Kärkkäälän Korholan, Palomäen ja Purolan Korhosista. Vuoden 1994 Vanhassa Tuomaassa (s ) nimitin tätä sukuhaaraamme Kärkkäälän-Konneveden päähaaraksi. Sen kanta-isä on Mikko Paavonp. K., joka tuli 1600-luvun puolessa välissä isännäksi Marttilaan (Kärkkäälä 6). Mikko esiintyy myös tässä numerossa toisaalla olevassa Ilkka Korhosen taulussa 3. Hänen pojanpojanpoikansa on Palomäen isäntä Tuomas Paavonpoika K. ( ). Molemmat näkyvä tuolloin esittämässäni sukupuussa. Viime vuoden Vanhassa Tuomaassa s. 13 esittelemäni valtiopäivämies Eero Sipinpoika K. on viimeksi mainitun veljenpoika. Tuomas Paavonpojalla oli saman selvityksen mukaan 12 lasta: 2 ensimmäisestä aviosta Kaisa Variksen kanssa ja 10 toisesta Kaisa Hännisen kanssa. Lapsista kahdeksas Matti ( ) mainitaan Kärkkäälän kylän Purolan talon isännäksi, puolisona Riitta Rossi. Heidän vaiheitaan voidaan seurata edelleen Juhani Korhosen selvityksestä. Sen mukaan heillä oli neljä tai viisi lasta: Anna-Kaisa, Heikki, Justiina, Aatami ja mahdollisesti vielä Adelaide(?). Heikki (1814 ) oli naimisissa vuodesta 1815 lähtien talollisen tytär Maria Wiikin kanssa. Juhani Korhonen mainitsee heillä seitsemän lasta: Anna, Juoso, Eeva-Kaisa, Kaapro, Johannes, Heikki ja Augustiina. Olisiko vuonna 1847 syntynyt Kaapro juuri yllä mainittu Kaapro Heikinpoika? Siinä tapauksessa hän olisi kymmenettä ja kirjoittaja Jaakko Halmemies kahdettatoista polvea kantaisämme Tuomas Pekanpoika Korhosen jälkeen. Isännäksi tullessaan Kaapro olisi silloin ollut 29-vuotias. Milloin Purolan Kaapro kuoli ja minkä ikäisenä? Valitettavasti Juhani Korhosen selvitys ei ulotu pitemmälle eikä siinä mainita Heikin perheen asuinpaikkaa. Olisiko Purolan "serkuista" nykypäiviin ulottuvaa selvitystä, joka sitoisi nykyään elävät Korhoset ja Korhosten jälkeläiset kantaisäänsä? HK Wanha Tuomas\n6 Viisitoista polvea Korhosia Kiinan-Kallen esi-isiä ja jälkeläisiä Ilkka Korhonen, Helsinki N:o 1 I Tuomas Pekanp. Korhonen Uudisasukas Pohjois-Hämeessä Jämsän hallintopitäjän Seppolan kylän erämaassa Niinivedellä 1550-luvun puolivälissä, muuttanut Suur-Savon alueelta, mainitaan ensimmäisen kerran veroluetteloissa v.1558, asettui asumaan Niiniveden rantaan lähelle Kerkonkoskea, isäntänä vuoteen 1597 asti Kerkonjoensuun maakirjakylän talossa, joka 1700-luvulla sai numeron 4 ja nimen Korhola (uudempi nimi Hytölä, kylä tunnetaan paremmin nimellä Vesterilä). Tuomaalla oli Heikki - niminen veli, k. n Poikia: Lemetti n:o 2 Silvester Kerkonjoensuu 3:n (Utriala) perustaja N:o 2 II Lemetti Tuomaanp. Korhonen Talollinen Rautalammilla, lautamies, Kerkonjoensuu 4:n (Korhola) isäntänä isänsä jälkeen vv , k. n Poika: Paavo n:o 3 N:o 3 III Paavo Lemetinp. Korhonen Talollinen Rautalammilla, Kerkonjoensuu 4:n (Korhola) isäntänä isänsä jälkeen , k. n Pso Marketta Ollint. Vesterinen Kerkonjoensuu 1:stä (Sorri), isä talollinen Olli Matinp. Vesterinen Lapsia: Olli Kerkonjoensuu 4 (Korhola), isäntä Tuomas asui kotitalossa Perttu Vaajasalmi 1 (Korhola), lampuoti Paavo sotilas Liisa pso Tuomas Ollinp. Huuskonen Lemetti s. n. 1610, n:o 4 Lauri k.1697, asui Rautalammin kirkonkylässä Mikko Kärkkäälä 6 (Marttila), isäntä N:o 4 IV Lemetti Paavonp. Korhonen Talollinen Rautalammilla, muutti n.v.1660 isännäksi Sonkarinsaari 1 :een (Korhola), s. n. 1610, k. helmikuussa 1709 Rautalammilla. 6 Kirjoittaja on tässä sukuluettelossa numerolla 12 esiintyvän otsikkohenkilön pojanpoika, n:o 14.\n7 Pso n.1639 Marketta Mikont. Huttunen Vesamäki 5:stä (Huttula), s. n. 1615, k Rautalammilla, isä tal. Mikko Juhonp. Huttunen. Lapsia: Paavo s. n.1640, n:o 5 Mikko s. n. 1642, Nilakka 6 (Korhola), isäntä Helga s. n.1645, asui kotitalossa vielä v.1669 Tuomas s. n.1651, k. n.1680 asui kotitalossa Lauri s. n.1654, Juurikkaniemi 4 (Korhola), isäntä Lemetti s. n.1657, Viitasaaren Keitelepohja 3, renki Juho s. n.1660, asui Nilakka 6:ssa N:o 5 V Paavo Lemetinp. Korhonen Talollinen Rautalammilla, isäntänä Sonkarinsaari 1:ssä (Korhola) isänsä jälkeen n. v , s.n.1640, k. tammikuussa 1701 Rautalammilla. Pso I n.1665 Marketta Pekant. Pietinen Kärkkäälä 1 :stä (Pietilä), s. n. 1644, k. n. 1680, vanh. taloll. Pekka Pekanp. Pietinen ja Helga Ollint. Pso II n.1683 Liisa Erkint. Kukkonen Pieksämäen Lietemäeltä, s. n.1665, k Rautalammilla, isä tal. Erkki Pekanp. Kukkonen. Lapsia: Lemetti s. n.1666 n:o 6 Pekka s. n.1668 asui kotitalossa vielä 1680-luv. Helga s. n.1670, pso 1705 Matti Iivarinp. Hänninen, Silkakoski 4 Tuomas s. n.1673 Sonkarinsaari (Vähä-Korhola), isäntä Marketta s. n.1675, pso 1697 Iisakki Matinp. Hintikka, Kärkkäälä 5 Paavo s. n.1677 Sonkarinsaari (Iso-Korhola), isäntä Lauri s. n.1691, Riitlampi, torppari N:o 6 VI Lemetti Paavonp. Korhonen Talollinen Rautalammilla, muutti vävyksi vaimonsa kotitaloon Sonkarinsaari 3:een (Raatikkala), jonka isäntänä oli vv , s.n.1666 k Rautalam milla. Pso Rautalammilla Helga Laurint. Raatikainen Sonkarinsaari 3:stä (Raatikkala), s.n.1680, k Rautalammilla, vanh. tal. Lauri Lemetinp. Raatikainen ja Anna Ristont. Tiitinen. Lapset: Paavo s , asui Sonkarinsaari 3:ssa Anna s , pso Matti livarinp. Hänninen Siikakoski 4 Liisa s Risto s , Sonkarinsaari 3/6 (Raatikkala eli Ukkola), isäntä Lauri s , n:o 7 Helga s Marketta s , pso Tuomas Vesterinen Maria s N:o 7 VII Lauri Lemetinp. Korhonen Talollinen Rautalammilla, isäntänä Sonkarinsaari 3:n puolikkaassa (Siikalabti, uusi n:o 7), kun tila oli halottu isän kuoleman jälkeen, isäntänä vuoteen 1778, s Rautalammilla, k Rautalammilla. Pso Rautalammilla Anna Eliaant. Tiitinen Vesamäki 3:sta (Tiitilä), s.1719, k Rautalammilla, vanh. tal. Elias Pekanp. Tiitinen ja Liisa Hemmingint. Saastamoinen. Lapset: Helga s , k Risto s , Sonkarinsaari 3/7 (Siikalahti), isäntä Anna s. 1746, pso Lauri Laurinp. Jäntti Nilakka 7/ Hautalahti 5 Wanha Tuomas\n8 Lemetti s , Sonkarinsaari 3/7 (Korkeala), isäntä Elias s , n:o 8 Liisa s , pso Matti Sa mulinp. Tiitinen Juurikkaniemi 3/13 Marketta s. 1758, pso Tahvo Laurinp. Huuskonen Sonkarins 7/15 Lauri s , Sonkarinsaari 4/9 (Siikamäki), isäntä Maria s , pso Mikko Laurinp. Huuskonen Sonkarins. 7/15 N:o 8 VIII Elias Laurinp. Korhonen Talollinen Rautalammilla, muutti vävyksi vaimonsa kotitaloon Sonkarinsaari 4/8:aan (Huttula), jonka isäntänä oli appensa jälkeen vv , s ja k Rautalammilla. Pso Rautalammilla Anna Mikont. Huttunen Sonkarinsaari 4:stä (Huttula), s ja k Rautalammilla, vanh. tal. Mikko Tahvonp. Huttunen ja Eeva lisakint. Varis. Lapset: Eeva-Stiina s , pso Paavo Matinp. Puranen Haapamäki 2/5 Mikko s , Sonkarinsaari 4/8 (Huttula), isäntä Lauri s , Sonkarinsaari 4/8 (Hanhilahti), isäntä Elias s , n:o 9 Liisa s , pso Matti Matinp. Huttunen Sonkarinsaari 1/2 Juho s , Kerkonjoensuu 5/20 (Vihtalahti), isäntä Anna s. 1794, pso Aatu Juhonp. Sikström Sonkarinsaari 5/12 Maria s , pso Juho Pakarinen Rautalampi 2/6 Tahvos , Vesamäki 11 (Huttula), isäntä Marketta s , & Juho Juhonp. Jauhiainen Vesamäki 4/9 lisakki s , k N:o 9 IX Elias Eliaanp. Korhonen Talollinen Rautalammilla, muutti vävyksi vaimonsa kotitaloon Vesamäki 1/1 :een (Säkkimäki), jonka isäntänä oli appensa jälkeen vv , s ja k Rautalammilla. Pso I Rautalammilla Anna Juhont. Liimatainen Vesamäki 1/1:stä (Säkkimäki), s Rautalammilla k Rautalammilla, vanh. tal. Juho Antinp. Liimatainen ja Riitta Tuomaant. Kanninen Pso II Rautalammilla Anna Pekant. Kärkkäinen Sonkarinsaari 2 Jokelasta, s Rautalammilla k Rautalammilla, vanh. tal. Pekka Kärkkäinen ja Anna Liimatainen Pso III Rautalammilla Justiina Matint. Raatikainen torpparin leski Vesamäeltä, s.1795 Viitasaarella k Vesannolla, Säkkimäen piikana ,1824 ja , isä Matti Raatikainen Lapset: Anna Riitta s , pso Pekka Karjalainen Pieksämäen Toholahti Juho s n:o 10 Aatu s vesamäki 4 (Säkki-Paavola), isäntä N:o 10 X Juho Eliaanp. Korhonen Talollinen Rautalammilla ja Vesannolla, isäntänä Vesamäki 1 :ssä (Säkkimäki) isänsä jälkeen, Vesannon seurakunnan perustajia, kirkonmies, s Rautalammilla, k Vesannolla. Pso Pielavedellä Maria Matint. Rastikainen Pielaveden Kukertaja 1:stä (Isotalo), s Pielavedellä k Vesannolla, vanh. tal. Matti Matinp. Raatikainen ja Liisa Juhont. Pasanen Lapset: Fredriika s , pso Kaapro Laurinp. Raatikainen Haapamäki 2 Aapeli s , Vesamäki 2 (Pulkkila), isäntä Juho s , "setämies" Anna-Riitta s , k Amalia s , pso Sakari Laurinp. Raatikainen Haapamäki 2 8\n9 Aatu s , Juurikkaniemi 12 (Vehkala), isäntä Otto s , n:o 11 Edla Maria s , pso Elias Nousiainen N:o 11 XI Otto Juhonp. Korhonen Talollinen Vesannolla, isäntänä Vesamäki 1:ssä (Säkkimäki), isänsä jälkeen, s Rautalammillak Vesannolla. Pso Edla Sofia Kustint. Puranen Karttulan (Tervon) Haapamäki4:stä (Aro), s Rautalammilla k Vesannolla, vanh. tal. Kusti Juhonp. Puranen ja Anna Liisa Tuomaant. Karhu Lapset: Juho Evert s.1878, Vesamäki 10 (Huuhta), isäntä Hilda s.1881, pso Aukusti Tiitinen Väinö s.1883, k Kalle Emerik, s.1885, n:o 12 Eino Elias s.1888, Vesamäki 1 (Säkkimäki), isäntä Anna s.1891, kansanopiston johtajatar Hanna Lyydia s.1895 N:o 12 XIIKalle Emerik Korhonen, Kiinan-Kalle Fil.maist. Helsingissä, Suomen Lähetysseuran palveluksessa, lähetyssaarnaajana Kiinassa kolmeen otteeseen,, s Vesannolla, k Helsingissä. Pso 1911 Hunanissa Kiinassa Ilmi Irene Lammenranta (ent. Lundqvist) lähetystyöntekijä, perh.emäntä, s Rymättylässä k Helsingissä, vanh. Karl Henrik Lundqvist ja Maria Loviisa Sundström Lapset: Tauno Samuli s , Hunanissa Kiinassa k siellä Aili Irene s , Hunanissa Kiinassa, fil.kand, lehtori Aino Mirjam s , Hunanissa Kiinassa, k Helsingissä Pulmu Onerva s , n:o 17 Esko Aulis Kalevi s , n:o 13 Voitto Aatos Olavi s , n:o 16 Heimo Armas Sulevi s Helsingissä N:o 13 XIII Esko Aulis Kalevi Korhonen Dipl.ins, lainop.kand Helsingissä, mm. Helsingin kaupungin kiinteistöviraston päällikkö, s Helsingissä. Pso Helsingissä Aira Elisabet Vuoma, arkkitehti, perheenemäntä, s Viipurissa, vanh. toim.joht. Armas llmari Vuoma (ent.westerlund) ja konttoristi Helmi Elisabet Kuusela Lapset: Ilkka Tapio s , n:o 14 Simo Ilari s , n:o 15 N:o 14 XIV Ilkka Tapio Korhonen Fil.maist Helsingissä, mm. Helsingin kaupungin tietokeskuksen arkistopäällikkö,sota-arkiston tutkija, s Helsingissä. Pso Lohjalla, er., Eija Marketta Ruishalme, toimittaja, s Helsingissä, vanh. toimittaja Sulo Rafael Ruishalme (ent. Ammunet) ja toimittaja Aira Liisa Värilä. Lapset: Sanna Marilka s Helsingissä teol yo, pso Juha Pehkonen Sara Eliisa s (?) Helsingissä, koululainen Wanha Tuomas\n10 N:o 15 XIV Simo llari Korhonen Tv-kameramies Espoossa, MTV3:n palveluksessa, s Helsingissä. Pso Espoossa Eeva Marketta Malinen, erityisopettaja Albertin koulussa Helsingissä, s Kuhmossa, vanh. maanviljelijä Matti Hermanni Malinen ja Lyyli Maria Kähkönen. Lapset: Maria Helena s Espoossa koululainen Juuso Tuomas s Espoossa koululainen N:o 16 XIII Voitto Aatos Olavi Korhonen Ekonomi Helsingissä, Gulf Oy:n palveluksessa, s ja k Helsingissä. Pso I , er.1970, Helsingissä Elena Malzugata Eerola, os.piteran, s Pso II Helsingissä, Pirkko Aulikki Murtola sairaanhoidon opettaja Hgin Sairaanhoito-opistossa, s Mäntsälässä, vanh. vakuutustarkastaja Sulo Armas Murtola ja Toini Margit Koskinen Lapsi: Eija Irene s Helsingissä, taiteilija Göteborgissa, lapset Milra ja Milkka N:o 17 XIII Pulmu Onerva Kivikataja, os. Korhonen Hum.kand, musiikinopettaja Helsingissä, s Helsingissä. Pso Helsingissä Antero Kivikataja, lääninasessori Uudenmaan lääninhallituksessa, s Helsingissä, vanh. hallitusneuvos Eero Sebastian Kivikataja (ent. Eneberg) ja lääket.lis Eeva Rauha Yrjö-Koskinen Lapset: Eero Henrik Juhani s Helsingissä Lauri Kalevi s , n:o 18 Tuomas Eino Valdemar s , n:o 19 N:o 18 XIV Lauri Kalevi Kivikataja Vapaa musiikkitaiteilija Helsingissä, s Helsingissä. Pso I Helsingissä, er., Anna-Maija Metsola, vanh. osastopäällikkö Esko Metsola ja Katri Lyytikäinen Pso II Helsingissä Anina Isabel von Hellens d Albuguergue Rodrigues lähetystövirkailija, s Turussa, vanh. liikemies José Rafael d Albuguergue Rodrigues (Portugali) ja Ilse Maj Inkeri von Hellens Lapset: Okko Arnold s Helsingissä, opiskelija Arno Jerome Sebastian s Helsingissä, koululainen Lauri Antonio s Helsingissä, koululainen N:o 19 XIV Tuomas Eino Valdemar Kivikataja Kirjastovirkailija Helsingissä Helsingin yliopiston kirjastossa, s Helsingissä Pso Helsingissä, er., Raija Rae, vanh. fil.kand Leo Rae ja Lilli Vihervuori Lapset: Lasse Sakari s Helsingissä, koululainen Anni Kristiina s Helsingissä, koululainen Avopso Eija Marketta Punaveara sairaanhoitaja HYKS:n kirurgisella osastolla, s Pertunmaalla, vanh. Erkki Kalevi Punavaara ja Elsa Maria Marjomaa Lapset: Kasper Adrian (Kivikataja), s Karla Emilia (Kivikataja), s\n11 Edellä olevan synnyttämiä Hannu Korhonen, Orimattila ajatuksia Nimien ja syntymäaikojen selvit-telyistä rakentuu sukututkimuksen runko. Ilkka Korhosen taulut muodostavat aikapolun, jota myöten hänen läheistensä on mahdollista hakeutua oikean ihmisen luokse, tarkistaa, mistä juuret tulevat ja saada selville, keissä muissa virtaa sama oman suvun veri. Lähemmäksi todella eläneitä ihmisiä on mahdollista päästä vasta, kun voidaan peilata heitä koskevia yksityiskohtatietoja kunkin ajan historiallista ja yhteiskunnallista taustaa vasten. Siksi tällaiset sukutaulut ovat vasta vain lähtökohta. Maakirjoista, veroasiakirjoista, oikeuden pöytäkirjoista, Suomen asutuksen yleisluettelosta ja myöhemmin kirkollisista luetteloista selviää joskus yllättävänkin elämänläheisiä tietoja. Tuomas Pekanpoika Kanta-isämme Tuomaan taloudenpidosta saamme pikakuvan vuoden 1571 hopeaveroluettelosta. Rautalammin pitäjän Kerkonjoensuun kylässä asui kaksi tilallista: Tuomas Korhonen ja Olli Vesterinen. Kummallekin talolle määrättiin vero samanlaisen omaisuuden mukaan: leiviskä eli 8,5 kg kuparia, 2 tammaa, 5 lehmää, 5 lammasta, 2 sikaa, 3 nuorta nautaa. Tuomaksen tammat olivat vähän arvokkaammat, mutta Ollilla oli lisäksi yksi vuohi. Kerkonjoensuun talot olivat kohtuullisen varakkaita, sillä pitäjän 115 talosta vain neljässä oli enemmän verotettavia kupariastioita eli 1½ leiviskää ja valtaosassa taloja ei lainkaan. Vastavasti lehmiä oli vain parissakymmenessä talossa enemmän kuin kerkonjoensuulaisilla. Tuomaan pojat Tuomaan poika Lemetti esiintyy Juvan käräjillä v yhdessä naapuriensa Pekka Vesterisen sekä Maunu ja Paavo Raatikaisen kanssa. Siellä lautamiehet todistivat, että nämä rautalampilaiset olivat jo monen vuoden ajan käyttäneet Rautalammin ja Juvan, nykyistä Suonenjokea, välillä olevaa Kuningansalo-nimistä takamaata. Sen sijaan taulussa 1 olevaan Lemetin veljeen Silvesteriin on aihetta suhtautua epäillen. Suomen asutuksen yleisluettelossa mainitaan kyllä Silvester Korhonen vuosina Seuraavana vuonna Silvesterin kohdalla on lisämerkintä "Vestoi-Korhoin" ja vuodesta 1616 eteenpäin on vain Silvester Vesterinen (!). Oliko Silvester todellisuudessa koko ajan Vesterinen? Vaihtoiko Silvester sukunimensä nimensä vai onko asiakirjoissa sekoitettu kaksi samannimistä, mutta eri sukuista miestä? Ainakaan Silvesterin jälkeen tulevissa ei mainita Korhosia, vaan pelkkiä Vesterisiä. Pieni mahdollisuus on vielä se, että Silvester Korhonen olisi ollut olemassa, mutta hänet olisi otettu sotamieheksi ja hän olisi jäänyt sille tielleen. Sääksmäen käräjillä vuonna 1606 laaditun manttaaliluettelon mukaan Lemetin taloudessa oli nimittäin kaksi vuotiasta miestä. Rautalammin historian kirjoittaja Saloheimo mainitseekorhosista vuonna 1955 tekemässään selvityksessä (Rautalammin Korhoset, vuoteen 1770 asti syntyneet) vielä yhden pojan, Pekan. Onko tällainen poika olemassa vai onko nytkin kyseessä sekaannus naapuriin, Pekka Vesteriseen? Silvesteriä vähemmän tulkinnanvarainen merkintä asutuksen yleisluettelossa on Lemetin pojan Paavon rinnalla. Sen mukaan Lemetillä olisi ollut toinenkin poika, Jussi, jota kuitenkaan ei näy enää jatkossa. Pänttärintaipale? Suurin erimielisyys liittyy kuitenkin Tuomaan talonpaikkaan. Kylä on Kerkonjoensuun kylä, mutta missä oli Tuomaan talo? Asutuksen yleisluettelosta ei ole apua, sillä siinä isännät luetellaan vain kylittäin. Rautalammin historiassa Veijo Saloheimo sanoo (s. 29) kuitenkin selvästi " Tervontaipaleessa ja Korhonen siitä etelään Pänttärintaipaleessa". Vähän jäljempänä Saloheimo tarkentaa asuinpaikan myöhemmäksi Pänttärintaipaleen Mattilaksi (Kerkonjoensuu 18). Tämä ei olisi mitenkään yllättävää, sillä Kerkonjoensuun kylä on ulottunut Niiniveden molemmille puolille. Päinvastoin se tekisi ymmärrettävämmäksi Korhosen kiinnostuksen Hämeen ja Savon historiallisen rajaveden Iisveden Kuningassaareen, jota edellä mainittu käräjämaininta ilmeisesti koskee. En itse tiedä varmasti, riitelevätkö tässä asiakirjat vai tulkitsijat. Salo- Wanha Tuomas\n12 heimon tulkinta asettuu kuitenkin mielenkiintoiseen valoon sitä muistitietoa vasten, että Pänttärintaipaleessa on ollut Ollinpelto, joka kuitenkin kasvoi jo tämän vuosisadan alussa sankkaa metsää. Joka tapauksessa 1600-luvun alku oli Korhosille vaikea. Lemetin pojasta Ollista sanotaan vuonna 1629, että talollinen oli "rutiköyhä eikä omista mitään". Parin vuoden päästä Ollin talo on merkitty autioksi. Oliko Olli tässä vaiheessa koettamassa onneaan Kerkonjoensuu 4:ssä niin kuin Ilkka Korhosen taulussa edellä mainitaan? Ainakin asutuksen yleisluettelossa Ollilla on näinä vuosina omat tilamerkintänsä eri paikassa kuin isä-paavon. Palasiko Olli takaisin isänsä luokse Pänttärintaipaleeseen, koska hänet mainitaan vaimoineen taas vuodesta 1630 Paavon taloudessa? Olli jatkoi isännyytta isänsä Paavon jälkeen vuosina Vuodesta 1678 isoonvihaan asti pitää isännyyttä hänen poikansa Olli Ollinp. Korhonen. Suvun päähaarat Tästä Ollista Saloheimo sanoo Korhosselvityksessään, että hän oli sotamiehenä v Saloheimo mainitsee hänelle vielä pojan, Ollin, ja tällä tyttären, Liisan, mutta sen pitemmälle tätä Pänttärintaipaleen päähaaraa ei ole seurattu. Muista haaroista, erityisesti Kärkkäälän päähaarasta, onkin ollut enemmän puhetta aikaisemmissa vanhan Tuomaan numeroissa ja myös Jaakko Halmemiehen kirjoituksessa tämän numeron sivulla 5. Toistettakoon nyt vielä tässä, että päähaarat lähtevät Paavo Lemetinpojan pojista, siis Ilkka Korhosen taulusta 3: Ollista Pänttärintaipaleen, Pertusta Vaajasalmen, Lemetistä Sonkarin ja Mikosta Kärkkäälän päähaara. Veljistä Lauri pakeni Inkerinmaalle kolmikymmenvuotisen sodan lopun tienoilla, mutta palasi takaisin 1652 aluksi veljensä Pertun luo Vaajasalmeen, muutti myöhemiin pappilaan, mistä tulee Ilkka Korhosen mainitsema asuinpaikka kirkonkylässä. Hänellä oli kaksi poikaa, mutta näiden vaiheita ei ole seurattu pitemmälle. Jos suku jatkuu heistä pitkään, niin siinä olisi vielä yhden päähaaran paikka. Tulkinnan vaikeutta ja alkuperäislähteiden pikkutarkan lukemisen tarpeellisuutta osoittaa, että veljesten sisarta Liisaa ei näy ollenkaan Saloheimon selvityksessä. Berndtson mainitsee kyllä Liisan, mutta on sijoittanut hänet veljensä Lemetin perheeseen. Myös Lauri puuttuu Berndtsonin selvityksestä. Kaksi Mikkoa? Paha ongelma on myös Kärkkäälän päähaaran kantaisä Mikko. Vuoden 1994 Vanhan Tuomaan numerossa perustelin, miksi olen tässä asiassa samalla kannalla kuin Ilkka Korhonen. Mikko Paavonpoika puuttuu sekä Berndtsonin että Saloheimon selvityksestä. Selitys lienee niinkin raadollinen, että vanhemmat tutkijat ovat sekoittaneet toisiinsa kaksi eri sukupolviin kuuluvaa Mikkoa. Vanhemmista selvityksistä puuttuvat myös kaikki Kärkkäälän Mikko Paavonpojan lapset Särkisalon Toikkalaan vävyksi mennyttä, myöhempää Kärkkäälän Korholan isäntää Sipi Mikonpoikaa lukuunottamatta. Juhani Korhosen selvityksestä voisi ounastella, että Hautalahden Mikko Lemetinpojasta sikiää Riitlammelle ja Hautalahteen myös niin suuri suku, että se olisi ehkä aiheellista erottaa omaksi haarakseen muista sonkarilaisista. Tätä ei kuitenkaan ole selvitetty sen tarkemmin kuin, että Juhani Korhosen papereissa on luetteloitu muutamia sukupolvia. 12 Miten tästä eteenpäin? Edellä olevan perusteella näyttäisi siltä, että lähivuosina kannattaisi keskittyä oman lähipiirin sukuluetteloiden laatimiseen ja erityisesti konkreettisten yksityiskohtaisten asiatietojen tallettamiseen. Esimerkiksi nyt julkaistu Ilkka Korhosen sukuluettelon yleinen kiinnostavuus olisi lisääntynyt moninkertaiseksi, jos siihen olisi sisällytetty edes pieniä mainintoja Kiinan-Kallen elämänvaiheista. Myös häntä seuraavia polvia koskevat yksityiskohdat olisivat varmasti kiinostaneet muitakin kuin minua. Vanhan Tuomaan toimituksella on toinenkin julkaisuaan odottava selvitys: viime vuonna palkittu Istunmäen (Hepolan) ja Mäkäräniemen Korhoset. Se liittyy Kärkkäälän Korhosiin ja alkaa edellä mainitun Sipi Mikonpojan pojasta Tuomaasta ja 1700-lukujen taitteesta. Tämän alkupuolella, vaikka ollaan jo hyvän matka 1700-luvulla, on papin tekemä sotku. Tuomaan vaimo on vihkimerkinnän mukaan Helka Tossavainen, mutta toisen lapsen syntymämerkinnässä äitinä onkin Helka Utriatar! Selvitys ulottuu joiltakin osin tälle vuosikymmenelle saakka, joten se ansaitsee tulla nyt elävien Korhosten tietoon laajemmaltikin. Lisää tällaisia odotellaan. Pitemmällä aikavälillä olisi selvitettävä vanhimmissa polvissa olevat epäselvyydet niin hyvin kuin se on mahdollista. Se edellyttäisi kuitenkin alkuperäislähteiden läpikäymistä, joten se on sekä kovin työläs että monenlaisia taitoja ja tietoja vaativa, lähinnä ammattilaiselle sopiva tehtävä. Sen me kuitenkin tarvitsisimme ennen kuin sukukirjasta kannattaa uneksiakaan.\n13 Rantakalamuistoja Konneveden Koivurannasta Siirtämällä ajatuksenjuoksun aikaan, jolloin alettiin valmistella Korhosten sukujuhlan järjestelyjä täällä Konnevedellä. Kutsuttiin koolle ryhmä henkilöitä, joista koottiin sukukokouksen valmisteleva toimikunta. Tästä toimikunnasta tulikin hyvin tehokas porukka: jokainen jäsen kantoi hänelle uskotun vastuun kiitettävällä tavalla. Päätettiin järjestää rantakalailta sukukokousta edeltävänä lauantai-iltana. Kokoontumispaikaksi pyydettiin Koivurannan rantaa. Rannan omistaja Irma Suokivi lupasi rannan käyttöömme, mutta pahoitteli, että ranta on huonossa kunnossa. Sitä pitäisi raivata ja puhdistaa. Tähän haasteeseen vastasi Mannisen Erkki: Minulla on raivaussaha ja vielä vähän työhaluja jäljellä. Kyllä se järjestyy. Silloin aloin minäkin uhota, että kyllä se käy minultakin. Päätettiin pyytää Siikin Kaisan isää Heikkiä kolmanneksi ja saatiin kanssa. Näin alkoi rannanraivaus eräänä lauantaina ennen juhannusta. Kun muutama tunti oli kulunut, Erkin raivaussahan Wanha Tuomas 1996 jälki näkyi valtavana juhannuskokkona, josta oli meidän rantailtana vain tuhkat jäljellä. Kaisa Siikki lohikeittoa jakamassa. Lähestyttiin lauantaita heinäkuun ensimmäistä. Säätieteilijät lupailivat juuri tuoksi illaksi sadekuuroja. Vähän jännitettiin, miten käy. Kallion Tarmon kalapadat kiehuivat rannassa. Kaikki 13 näytti sujuvan pilvisen sään merkeissä. Olin Ollin kanssa ottamassa vieraita vastaan, neuvomassa parkkipaikkoja Koivurannan liikekeskuksen tiensuussa. Pohjoistaivaalla näytti nousevan hyvin mustia pilviä. Ikuisena optimistina sanoin Ollille, että ei ne tule tänne. Niin vain kävi, että kun viimeiset vieraat saapui, alkoi sataa ropista; vain vähän, isompi sade meni muualle. Jännitin, miten käy tarjoilupöytien ja kalakeittopatojen. Tultiin Ollin kanssa rantaan. Ei mitään hätää. Emännät peitteli pöytiään ja Tarmon padat höyrysi sadeveden höyrynä ilmaan. Kohta sade taukosikin ja saimme viettää hyvin rattoisan illan ja jokainen sai seurustella sukunsa jäsenten kanssa. Keittomestari Tarmo herätti yhden nuorimman suvun jäsenen, Matin, muistoja. Hän tuli luokseni ja sanoi, että tuolla on joulupukki. Niinpä onkin, lisäsin siihen, käydäänpä tervehtimässä pukkia. Niin myös käytiin. Ilo oli molemminpuolinen. Tällaista kokoontumista toivoivat suvun jäsenet tulevissakin sukukokouksissa, vapaata seurustelua. Erkki Korhonen Mäkäräniemi\n14 Juhlakronikka 1995 Rantakalailta kesäinen, juhlapäivä Korhosten, kalakeitto illan paras, jonka meille kokit varas. Tutuks tullaan sukulaiset, kuullaan jutut monenlaiset. Korhoset on ollet kovia Korhosia, monet ammattinsa hyvin osaavia. Meille monille on vaihtunut eri sukunimi. Niinpä joukkoon on lennellyt Variksia, Liimataisia ym Kukkosia; etsineet itsekukin itselleen ammattia. On joukossa ollut professoria, lääkäriä, pappia, työnjohta-jaa ja Suomen pankin pääjohtajana toiminut Klaus Varis, Korhosten serkkuja hänkin. Sekaan sopii myös kulttuurihenkilöitä, mutta myös isäntiä ja emäntiä. Mitäpä kulttuuri-ihminenkään söis, jos ei isäntä ja emäntä työpanostaan laariin tois. Kärkkäälän Korhosen Ville perusti linja-autoyhtymän, jossa on tiedetty monen kuskin viihtyvän. Kerron tässä opettaja Korhosesta, haastatteluaikana Suomen vanhimmaksi eläneestä opettajasta, joka renkinä poikakaverinsa kanssa aloitti, sunnuntaisin kirkossa itseään virkisti. Niinpä pojat olivat kirkkomatkalla, kun hän muutti suunnitelmansa, sanoi kaverille, että tällä reissulla tämä poika pyytää papin kirjaa ja Sukujuhla vaati jo vakavampia ilmeita.. Lohikeitto maistuu jutustelun lomassa. opettaja Lohelta suositusta seminaariin, tähän kaveri sanoi, että ihminen on seonnut järjeltään, kun et ole käynyt kansakoulua päivääkään. Mutta Korhonen oli tunnettu hyvänä lukijana ja sai papin todistuksen ja Lohen hyvän suosituksen, neljän vuoden seminaari maksoi noin 2000 mk, siitäpä oli pojan hyvä jatkaa. Hän muutti Sumiaisten asiat toiseen malliin, kun kunnalla ei ollut siihen aikaan edes talousarviota, ei tiedetty edes sen tarpeellisuudesta. Opettaja oli vuoskymmenet kunnanvaltuustossa ja ei ollut sitä hätäkkää, johonka ei olisi haettu leikkisää Aukust Kor- 14\n15 raviradan toimintaa ja hevosia siellä ohjastaa. Hän lähellä Viru-hotellia asustaa. Korhoset ovat harrastaneet myös Seppeleenlaskijat lähdössä sankarihudoille. hosta. Niinpä häntä muistettiin maatalousseurojen keskusliiton kultaisella ansiomitalilla 40-vuotisesta uskollisesta työstä kansakoululaitoksen palveluksessa. Hän jäi eläkkeelle jo vuotena 27, joten vanhoja ovat nämä asia joita tässä riimitän. Myös Kotkaan on levinnyt Korhosia, Kotkan kaupunki on ottanut vastaan sinne saapuvia. Muurame-lainen Pekka Korhonen johtaa Tallinnan Anna-Liisa Manerus runonlausujanana. metsästystä, kaikenlaista ketun-rautojen viritystä, saaneet näin luonnosta virkistystä. Entisaikaan oli hyvin tunnettu ammattinimike mestari. Oli Varjolan Muilan räätälimestari, venemestareita. Pietilästä-kin löytyy vielä entisajan huonekaluja ja sitten pumppu ja vesijohtomestareita. Kirjeissäkin oli nimikkeenä Pumppumestari, puuputkia myöten vesi johdettiin ja puisella pumpulla taloihin pumpattiin. Semmonen pien hartiakas mies, ympäri pitäjiä kiers, eikä ne puiset putket olleetkaan huonoja, kun ne suotuisassa maastossa kesti paljon kymmeniä vuosia. Puisia veneitä tämä mies myös valmisti. Niitä oli käytössä Kynsivedellä, Konnevedellä, Päijänteellä, Kuu- Eino Korhonen puhujana sukujuhlassa. hankavedellä, Lapunjärvellä, Liesvedellä, Pukaralla ja Sumiaisissa. Kyllä käsityötaito on vieläkin suvussa hereillä, kun tuolla jossakin kuuluu olevan laivakin tekeillä ja tasa-arvon vuoks eipäs unohdeta naisia, nehän valmistavat kaikenlaisia kudonnaisia. Korhosissa on ollut myös harvasanaisia, ajatuksensa hyvin punnitsevia, työtä harrastavia ja muutakos ikuista maailmassa onkaan, kuin työ, arveli Johannes Linnankoski aikanaan. Kiitokset Koivurannalle, kun saamme täällä juhlaa viettää ja Pietilän tytöille, jotka Korhosista näitä muistoja tietää ja järjestelytoimikun-nalle, joka kaikesta huolta kantaa, haluan kauniin kiitoksen antaa. Ja vielä kaikille mukan olleille lämmin kiitos tästä, kun olette olleet rantailtaa viettämässä. Salme Liimatainen o.s. Korhonen Wanha Tuomas\n16 Sihteerin terveiset Vuosi on kulunut siitä, kun edellinen Vanha Tuomas -julkaisu yhdisti meitä Vanhan Rautalammin Korhosia suvun viesteillä. Sen jälkeen kokoonnuimme Konnevedelle sukukokoukseen, joka oli lämminhenkinen suvunjäsenten yhdessäolon hetki lauantai-illan rantakalatapahtuman sadekuuroista huolimatta. Päällimmäiseksi heinäkuun ensimmäisen viikonlopun tapahtumista jäi se tunne, että ikäänkuin suuri Korhosten perhe oli koolla. Sukuneuvosto kiittää Konneve-den Korhosia sukujuhlan järjestelyistä, sekä kaikkia juhlassa ja rantakalaillassa esiintyneitä henkilöitä. Samoin esitämme kiitoksemme Antti Korhoselle, joka tallensi juhlan kulun videonauhalle ja luovutti sen sukuseuralle. Seuraavan kerran kokoonnumme sukukokoukseen Hankasalmelle vuoden 1998 kesällä. Tämä Vanha Tuomas -julkaisu on neljäs vuosikerta, jonka olemme yhteisyössä saaneet aikaa. Sukuneuvosto toivoo suvun jäseniltä erilaisia artikkeleita Vanhaan Tuomak-seen. Meissä Vanhan Rautalammin Korhosissa on tietäjiä ja taitajia elämän monilla alueilla. Te hyvät sukulaiset voisitte kirjata ja kertoa heistä tämän julkaisun välityksellä. Odotamme kirjallisia tuotteitanne lehtemme seuraaviin numeroihin. Sukuseuran jäsenmäärä on koko ajan kasvussa. Vuosijäseniä on 280 ja ainaisjäseniä 85. Vuosijäsenmaksu on edelleen 40 mk ja ainaisjäsen-maksu 400 mk. Toivomme, että kaikki Vanhan Tuomaksen saaneet kantaisivat kortensa kekoon suorittamalla jäsenmaksunsa Vanhan Rautalammin Korhosten sukuseura ry:n tilille PSP Sukuseuran jäseneksi voi liittyä jo- Vanhan Rautalammin Korhosten sukuseura ry Asematie 14, Siilinjärvi Haluan liittyä sukuseuran jäseneksi. Merkitkää minut jäsenluetteloon, jotta saan sukuseuran lehden Vanhan Tuomaan. Olen maksanut vuosijäsenmaksun 40 mk vuodelle 1996 ainaisjäsenmaksun 400 mk. Perheessämme on jo ennestään sukuseuran jäsen, joten minulle ei tarvitse lähettää omaa Vanhaa Tuomasta. Osoitteeni on muuttunut. Nimi: Osoite: kainen, joka polveutuu vanhan Rautalammin Korhosista ilmoittamalla nimensä ja osoitteensa sukuseuran sihteerille osoitteella Asematie 14, Siilinjärvi, tai puhelimella tai jollekin muulle sukuneuvoston jäsenelle ja maksamalla edellä mainitun jäsenmaksun. Osoitteen merkitseminen maksutietoihin ja osoitteenmuutoksesta ilmoittaminen on tärkeää siksi, että Vanha Tuomas tietää tulla perille. Ritva Tikkanen sukuseuran sihteeri Alla on ensin vanha, sitten uusi osoite. Toimitussihteerin toivomukset Vanhaa Tuomasta tehdään sukulaisten omin voimin. Lehti tulee jäsenmaksuun sisältyvänä jäsenetuna. Kirjoituksista eikä toimitustyöstä makseta palkkiota. Tästä syystä aikataulutkaan eivät ole kovin kiinteät. Toimistussihteerin jaksamisen ohella aikatauluihin vaikuttaa ratkaisevasti myös juttujen tulo. Juttujen määräaikana on pidetty tähän asti helmikuun loppua, mutta näyttää siltä, että juttuja saisi tulla jo syyspuolellakin, jotta lehteä ei tarvitsisi ruveta tekemään tyhjästä. Tämä on ensimmäinen Vanhan Tuomaan numero, joka on taitettu sähköisessä muodossa. Aikaisemmat numerot koottiin käsin erillisistä paperitulosteista. Toimituksen työtä helpottaisi, jos juttu olisi kirjoitettu koneella hyvällä nauhalla, pitemmät jutut mieluimmin vielä tietolevykkeellä. Ratkaisevaa on kui- 16 tenkin jutun laatu. Parhaita ovat omat runot, kertomukset ja muistelukset, sellaiset, joita Anna-Reetta Korhonen, Kaisa Siikki ja SM lähettivät edelliseen sekä SM ja Salme Liimatainen tähän numeroon. Sellaiset kelpaavat aina käsin kirjoitettuinakin. Jutun muotoilussa myös avustetaan, jos kirjoittaja sitä toivoo. Muistoja ei kannata piilottaa, vaan tuoda kaikkien iloksi. HK\nKerkonkoskentie 1044, 77700 Rautalampi Puh. 017-536017. Wanha Tuomas Vanhan Rautalammin Korhosten sukuseura ry\nSukuneuvosto Puheenjohtaja ja rahastohoitaja: Markus Korhonen Ukkolantie 130, 72330 Tiitilänkylä Puh. 017-648840 Varapuheenjohtaja: Sihteeri: Ilkka Korhonen Porintie 2 H. 103, 00350 Helsinki Puh. 09-5061275


Edustajistovaali-info | Turun yliopiston ylioppilaskunta\n23.09.2021 - 15:00 - 17:00\nTervetuloa TYYn edustajistovaali-infoon!\nTilaisuudessa käydään läpi edustajistovaalien käytännön asioita, mm. aikatauluja, sekä kerrotaan mitä edustajistossa toimiminen tarkoittaa. Suomenkielinen osuus alkaa klo 15.00 ja päättyy noin kello 16, minkä jälkeen pidetään infotilaisuus englanniksi.\nSuomenkielinen edustajistovaali-info: https://utu.zoom.us/j/64307121739\nTilaisuus on tarkoitettu kaikille omaa ehdokkuutta miettiville tai siitä jo päättäneille!\nTYY järjestää 27.10.–3.11.2021 edustajistovaalit. Edustajistovaaleissa valitaan 41 edustajaa ylioppilaskunnan vaalikelpoisten jäsenten joukosta Turun yliopiston ylioppilaskunnan edustajistoon, joka käyttää ylioppilaskunnassa ylintä päätäntävaltaa. Edustajiston kaksivuotinen toimikausi alkaa tammikuussa 2022 ja päättyy vuoden 2023 lopussa. Vaaleissa on käytössä sähköinen äänestysjärjestelmä.


Pano työpaikan vessassa hotmail suomi / Treffit herkku\n07-03-2018 alkaen Palo Aleksi kanssa Kommentit Pois Päältä päälle Pano työpaikan vessassa hotmail suomi\nMammy Porno Pano Työpaikan Vessassa - Thai Hieronta Mikkeli Suomi Porno Suvi Pano Työpaikan Vessassa Page Amatöri pillua hotmail sähköposti seksikäs hieroja pano työpaikan vessassa suomi. Huhtikuu, pano työpaikan vessassa erotiikkaliike helsinki As-. Porno Videot, Suomi pornoa Ilmaiset, pano, työpaikan, vessassa. Nuori kaunis teinityttö saa kyrpä uimahallin pukukopissa, ja lopuksi ison lastin spermaa kasvoilleen. Pano Työpaikan Vessassa Erotic Massage Spa Trans treffit sexwork girl fin / Pitkä pillu Selena kunosu Hot Girls Top 5 TÄhden.\nMammy Porno Pano Työpaikan Vessassa - Thai Hieronta Mikkeli Suomi Porno Suvi Pano Työpaikan Vessassa Page Amatöri pillua hotmail sähköposti seksikäs hieroja pano työpaikan vessassa suomi. Huhtikuu, pano työpaikan vessassa erotiikkaliike helsinki As-. Porno Videot, Suomi pornoa Ilmaiset, pano, työpaikan, vessassa. Nuori kaunis teinityttö saa kyrpä uimahallin pukukopissa, ja lopuksi ison lastin spermaa kasvoilleen. Pano Työpaikan Vessassa Erotic Massage Spa Trans treffit sexwork girl fin / Pitkä pillu Selena kunosu Hot Girls Top 5 TÄhden. Seksi ilmaiset videot salaista seuraa varatuille, 108. Tantra massage xvideos seksitref, 192.\nJasmin massage hård dansk porno f bb inka suomalainen porno tähti seksitreffit pari etsii paria ass pussy eturauhasen hieronta ilmaista suomiseksiä adult webcam chat hieronta martinlaakso iskuri deitti inka tuominen video karva pillut bdsm mammy porno pano työpaikan vessassa sexchat siwa hämeentie 42 sihteeriopisto tekokynnet. Sihteeriopisto oulu erotiikka kuopio / Kokemus lahti Masturbointi videoita isotissisiä naisia Ilmaisia aeksi mubi ilmaiset masturbointi videoita isotissisiä naisia seksi lelut teini pillu martina aitolehti stringit anaali. Av_timer comment 0 vastauksia. Monster high kuvahaku naisen pillu - Posted by: monster high kuvahaku naisen pillu - In category: Tantra-hieronta Kangasala - 0 comments Google-kuvat. Mist maksullista naista kyltym t n nainen Kyltym t n, lapin nainen, kepa Raviurheilu, hippos raviurheilu twitter Yksin isyys - Suomi24 Keskustelut Hanki seksiseuraa. Suomih Treffit Sexi Massage Marraskuu Pimppi Asian Anal Porn. Minulla ei oikeasto ole paljon ystäviä tällä lainkaan. Seksi treffit - Jyväskylä - Suomi24 Keskustelut 17:15, sex, in The Office With Amateur Redhead Linda Klitoris orgasmi eroottiset tarina;. Minä olen juuri 20 vuotta täyttänyt kaveri ja olen parhaillaan armeijassa.\nMassage nuru suomi seksi tube, Girl and girl sex.\nTreffit huora nurmes sexwork kukka irjan tina, tampere gogo hotmail.\nTeijan seksi seksikäs hieroja pano työpaikan vessassa suomi julkkis.\nSeksiasennot videot eturauhasen stimulointi / Sex boys Seksiseuraa, pornovideoita ilmaista pornoa Hieronta haaga seksiä sukkahousuissa / Rakkaus viesti. Helsinki escorts Sinkku treffit seksikauppa lahti Suomi 24 tornio ilmaiset suomiporno videot. Itse Edullinen hieronta helsinki bb inka video. Hieronta, turku ja Pöytyä. Click here now and see all of the hottest ilmainen seksi porno movies for free! Junior i videregående skole dating en 8nde grader Thai hieronta lahti sihteeriopisto escort - Xdaiting tornio Thai hieronta vaasa seksikauppa espoo / Naista pirkkala. Hieronta thaihieronta seinäjoki eturauhasen stimulointi -Spahoitola marel: seksiseuraa salo nuru massage, seinäjoki bio marilyn thai seksi suomalaista naintia hieronta martinlaakso.


NHL joukkueet | Pointteja kaudesta 2022\n19 kesäkuun, 2022 20 kesäkuun, 2022\nKun kausi 2021-2022 käynnistyi lokakuussa 2021, se oli NHL historiassa jo 105 kausi. Koronan selkä oli taittunut ja runkosarjaan oli merkitty kaikkiaan 82 kierrosta. Ainoa pakollinen tauko tuli helmikuussa talviolympialaisten takia. Se aika rauhoitettiin, että pelaajat saivat tarvittaessa osallistua olympiakaukaloon. Divisioonia on kaikkiaan neljä ja playoffeihin toukokuussa pääsee 16 NHL joukkuetta. Tällä kaudella joukkueita oli 32 etsimässä paikkaa pudotuspeleihin.\nMitkä NHL joukkueet olivat mukana?\nItäisessä konferenssissa pelasivat Boston Bruins, Buffalo Sabres, Detroit Red Wings, Carolina Hurricanes, Columbus Blue Jacket, Florida Panthers, Montreal Canadiens, New Jersey Devils, New York Islanders, New York Rangers, Ottawa Senators, Philadelphia Flyers, Pittsburgh Penguins, Tampa Bay Lightning, Toronto Maple Leafs ja Washington Capitals.\nLäntisen konferenssin muodostivat: Anaheim Ducks, Arizona Coyotes, Calgary Flames, Chicago Blackhawks, Colorado Avalanche, Dallas Stars, Edmonton Oilers, Los Angeles Kings, Minnesota Wild, Nashville Predators, San Jose Sharks, Seattle Kraken, St. Louis Blues, Vancouver Canucks, Vegas Golden Knights ja Winnipeg Jets.\nPalkkakatto ja sopimukset\nSuomalaisia on kaudella ollut pelaamassa NHL:ssä reilu 80 pelaajaa. Osa heidän sitoumuksistaan on kaksisuuntaisia ja osa yksisuuntaisia. Kaksisuuntainen sopimus on sellainen, jossa pelaaja pystytään siirtämään NHL:n puolelta AHL:n puolelle. Yksisuuntaisella sopimuksella siirto ei olekaan niin yksinkertainen. Yleensä aina kaikki tulokassopimukset ovat kaksisuuntaisia.\nNHL:ssä on olemassa myös palkkakatto, joka on ollut tällä kaudella 81,5 miljoonaa dollaria. Sen ennustetaan nousevaan seuraavalla kaudella hiukan ja olevan 82,5 miljoonaa dollaria. On myös arvioitu, vaikka mitään varmaa tietoa ei vielä ole, että palkkakatto tulisi nousemaan miljoonalla dollarilla per vuosi.\nMitkä NHL joukkueet pääsevät jatkoon?\nKun runkosarja on pelattu, on joukkueet saatu järjestykseen ja sen jälkeen alkaa pudotuspelit. Niihin pääsee kolme parasta neljästä divisioonasta sekä konferenssien kaksi parasta, jotka eivät ole näiden kolmen kärkijoukkueen joukossa. Playoffeissa pelaa siis 16 joukkuetta, jotka on jaettu kahteen konferenssiin.\nAluksi voittajaa haetaan konferenssin sisältä ja kun nämä pelit on pelattu, niin sen jälkeen on Stanley Cupin finaali. Playoffeihin siirrytään yleensä toukokuussa ja näissä peleissä ei yleensä saa helppoja voittoja, koska joukkueet ovat parhaimpia ja finaalin voitto on todella himoittu.\nVuoden 2022 finaali on entistä jännittävämpi, koska siellä kisaa huomattava määrä myös suomalaisia pelaajia. Suomalainen pelaaja löytyy lähes jokaisesta mukana olevasta joukkueesta. Joten hauska seurata, pääseekö yhtään suomalaista NHL joukkueensa mukana finaaliin. Kesäkuun lopussa on finaali, joten siihen asti on jännitettävä. Näiden pelit ovat yhtä jännittäviä kuin suomalaiset kasinot, joissa muutamissa voi käydä lyömässä vetoa näistäkin peleistä.\nParhaimmat NHL pelaajat\nJoka vuosi selviää parhaimmat NHL joukkueet, mutta myös pelaajat laitetaan järjestykseen. Kausi 2022 on vielä hiukan kesken, mutta nyt jo liikkuu arvioita siitä, ketkä listalla pärjäävät parhaiten. Ehdoton ykkönen on odotetusti Connor McDavid, Edmonton Oilersien kapteeni, ja hän onkin monen mielestä paras. Kakkoseksi listalla on nostettu Nathan MacKinnon Colorado Avalanchesta ja kolmanneksi Auston Matthews Toronto Maple Leafsista.\nSuomalaisiakin on tälle listalle päässyt ja korkeimmalle on tässä vaiheessa noussut Mikko Rantanen kuudentena sekä Patrik Laine heti hänen perässään seitsemäntenä. Kärkikymmenikköön kiilaa myös Aleksander Barkov ja hän löytyy yhdeksänneltä sijalta. 50 parhaan listalta löytyy vielä yksi suomalainen ja hän on sijalla 49 Jesperi Kotkaniemi. Tällä listalla ei lainkaan huomioitu maalivahteja, joten Juuse Saros saattaa hyvinkin olla lähivuosina parhaimmistoa tältä pelipaikalta.


120 m² Tammelantie 8, 32200 Loimaa Omakotitalo 4h myynnissä - Oikotie 15067546\nMyytävät asunnot Loimaa Tammelantie 8, 32200 Loimaa\nTammelantie 8, 3. Peltoinen, Loimaa4h,k,s-tilat, khh ja piharakennus\nHuippusiisti talo kivalla paikalla, nykyajan asumismukavuus idyllisessä muodossa: 4h,k, s ja hyvät oheistilat.\nHuippusiisti ja muuttovalmis talo kivalla paikalla, vain 2 km päässä keskustasta. 50-luvun rintamamiestalo, joka laajennettu ja peruskorjattu 2009. Nykyajan asumismukavuus: sähköinen lattialämmitys, koneellinen ilmanvaihto, uusitut ikkunat, saunaosasto ja kh-tila, josta käynti komealle terassille. Yläkerran makuuhuoneesta käynti isolle parvekkeelle. Ulkoverhouksena helppohoitoinen vinyyli. Piharakennus kuin kesämökki: sauna, takkatupa, wc. Lisäksi varasto ja puuvajatilaa. Nätisti hoidettu piha-alue, hyvät tilat autoille ja pihavalaistukset sekä oma kaivo. Oiva kokonaisuus huolettomaan asumiseen!\nTammelantie 8, 32200 Loimaa\nAlkuperäiset ulkomitat 9 m x 8 m, laajennus 2,2 m x 10 m.\n4h,k,s-tilat, khh ja piharakennus\nUusittu 2012: paljon kaapistoa (ovi valkoinen korkeakiiltoinen), puuliesi/leivinuuni, induktioliesitaso, liesituuletin, kalusteuuni, jääk, pakastin, apk. Valoisa keittiö, kahdella seinällä ikkunat. Seinät maalatut, lattiassa keraaminen laatta.\nTilava kulmaparveke etelä-länsi\nAlak. wc, tilava ja ikkunallinen. Seinät ja lattia laatoitettu, paljon kaapistoa. Yläkerrassa erillinen wc. Piharakennuksessa oma wc. Laajennusosassa: kodinhoitohuone, pesuhuone ja sauna sekä erillinen wc. Lattiat kauttaaltaan laatoitetut, sähköinen lattialämmitys. Khh:ssa tilavat kaapistot, pesuallas, tilavaraus pesutornille, lv-varaaja ja uloskäynti terassille. Pesuh. seinät laatoitetut, kaksi suihkua, saunassa sähkökiuas. Piharakennuksen saunatiloissa oma lv-varaaja.\nKunto erittäin hyvä. Remontoitu kauttaaltaan vuosina 2009-2012. Ulkoseiniin ulkopuolelle lisäeristeeksi 25 mm tuulensuojalevy ja vinyylivuoraus. Sisäpuolelle 50 mm villaeriste. Yläpohjaan 250 mm lisäeriste ja saumapeltikate. Asennettu koneellinen ilmanvaihto lämmön talteenotolla. Asennettu lattialämmitys kauttaaltaan asuintiloihin, uusittu sähköt sekä vesijohdot. Laajennuksen yhteydessä rakennettu valoisat kodinhoito- ja saunatilat. Yläkerrassa tilava kattoparveke, jossa myös valaistus. Kodihoitohuoneesta käynti pihasaunalle johtavalle, isolle terassille, jossa myös kiinteät valaisimet.\nLämmitysjärjestelmä sähköinen lattialämmitys, asennettu 2009, digitaaliset termostaatit. Lisänä keittiön ja olohuoneen tulisijat sekä eteisessä ilmalämpöpumppu. Ikkunat uusitut, 3-kert. Pieni kellaritila, jonne käynti eteisestä: vesimittari ja käyttövesijakotukki.\nPeruskorjauksen yhteydessä asennettu koneellinen ilmanvaihto lämmön talteenotolla.\nAO 1, e = 0,20\nTila muodostuu kahdesta palstasta, toinen Tammelantien toisella puolella, mahdollista erottaa tontiksi. Huolella hoidettu piha-alue: nurmikkoa ja istutuksia, sekä puustoa, pihatiet ja tilava alue autoille\nSähkölämmitys, lattialämmityksenä, digitaaliset termostaatit. Ilmalämpöpumppu. Keittiön leivinuuni/puuhella ja oloh:n pystymuuri.\nPiharakennus rv. 1956, laajennettu ja remontoitu 2009. Ulkomitat 6,20 m x 12,40 m. Tilat: ikkunallinen sauna, pesuh, takkahuone, wc. Rakennuksessa vesi- ja viemäröinti, oma lv-varaaja (2013), käyttövesi mahdollista ottaa myös omasta kaivosta. Takkahuoneen lattiassa epoksipinnoite ja seinissä sisustuslevy, sekä kiinteä valaistus, lämmityksenä varaava takka ja il-pumppu, laajennuksen osalla sähköinen lattialämmitys. Lisäksi rakennuksessa varasto/työtilaa ja puuvajatilaa.\nAlak. yksi mh. Seinät tapetoidut, lattiassa laminaatti. Seinällinen komerotilaa. Yläk. kaksi makuuhuonetta ja hallitila. Mh:den seinät maalatut, lattioissa laminaatti. Toisesta mh:sta käynti isolle kattoparvekkeelle, ja isommassa mh:ssa komerotilaa sekä lämmöneristetty vaatehuone.\nSeinät tapetoidut ja lattiassa laminaatti. Käytössä oleva pystymuuri tuo tunnelmaa ja lämpöä.\nLoimaa Ypäjä Humppila Forssa Somero Pöytyä Jokioinen Koski Tl Oripää Marttila Lieto Urjala Tammela Huittinen Aura Punkalaidun\nKaupunginosa Peltoinen Keskusta Rauhala Myllykylä Hulmi Suopelto Vesikoski Vesikoski (406) Mäenpää Hattula Kartanomäki Kemppilä Kartanonmäki Kauhanoja Peltoinen (405)


Tarmon Touhut: 2009\nOnpahan taas ollut haipakkaa! Lomat on nyt lusittu ja paluu arkeen koittanut. Oltiin tosiaan ensin viikon mittaisella lomamatkalla. Koiruudet asustelivat sillä aikaa kotona tutun hoitajan hoivassa. Hyvin olivat taas pärjänneet, tosin välillä oli ollut hoitaja ihmeissään yrittäessään pidellä kahta jäniksen tai oravan perään hinkuvaa spanielipoikaa... ;)\nKotiin kun päästiin, alkoi meillä melkein heti remontti! Tavoitteenamme oli saada koko remppa hoidettua alta pois ennen kuin työt jatkuvat. Ihan siihen ei pystytty, mutta melkein. Nyt on siis koirilla uusi "vilvoittelualue" (=ihanan viileää laattalattiaa koko käytävän mitalta) sekä uusi "luistinrata" (=laminaattilattiaa koko loppu kämppä). Toki löytyy myös neliötolkulla uutta maalattua seinää minkä voi nuohota likaiseksi, uudet sisäovat, lattialistat, pistorasiat, valokatkaisijat jne... Kyllä nyt kelpaa!\nRemontoiminen sujui yllättävän hyvin vaikka koirat olivatkin kotona koko ajan. Olihan se tietysti stressaavaa niille, olivat iltaisin vähintään yhtä väsyneitä kuin mekin. Mm. Santtu joka yleensä pelkää ukonilmaa kuollakseen, kohotti tällä kertaa vain vähän kulmiaan ja jatkoi uniaan, vaikka yhtenä yönä oli oikein kunnon myräkkä.\nAgility-treeneihin päästään palaamaan tällä viikolla. Nyt on kolme viikkoa jäänyt väliin, joten saapi nähdä minkälaisia jekkuja Tarmo keksii huomenna ;)\nLähettänyt Sinttu klo 8/31/2009 04:23:00 ip. Ei kommentteja:\nPolvi ruvella... mutta entäs sitten!?\nTänään käytiin Tiinan kanssa Ojangossa treenaamassa. Tehtiin pitkästä aikaa (siis myös meidän Konalan treenit mukaanlukien) ihan kisapituista helppoa rataa! Oli tosi kivaa! Ja Tarmollakin oli tänään ihan mieletön vire päällä, niinpä kaikki menikin tosi hienosti. Mitä nyt meilkäinen veti ekalla rundilla komeat lipat... mutta ei se mitään. Eihän pari naarmua polvessa menoa haittaa ;) En oikein tiedä mitä tapahtui, mutta vissiin ihan tyylikkäästi kompastuin vain omiin jalkoihini.\nLopuksi otettiin vielä erikseen puolikkaita keppejä vinokepeillä niin että sisäänmenoa oli helpotettu vähän. Hienosti sujui nekin!\nNyt sitten hyvillä mielin loman viettoon. Puhuttiin jo Tiinana kanssa että kun palataan reissusta, mennään pitämään jälkitreenejä Sipooseen, pitkästä aikaa. Onhan se hyväkin treenata, kun syksyllä olis taas tarkoitis mennä MeJä-kokeisiinkin jos vain suikin koepaikka saadaan.\nLähettänyt Sinttu klo 8/06/2009 11:32:00 ip. Ei kommentteja:\nLiikaa "tarmoa" ja ohjaaja kuutamolla\nTiistaina treenattiin Konalassa kovasti harventuneessa joukossa, sairas- ja kesälomalaisten poissaollessa meitä oli paikalla vain kolme, tosin yhdellä oli kaksi koiraa. Tehotreenit tiedossa siis ;)\nTällaista rataa treenattiin:\nPeriaatteessä rata oli helpohko, mutta kyllähän tuossa ison ja nopean koiran kanssa oli tekemistä! Tarmolla oli aluksi taas niin paljon "tarmoa", ettei tiukat tässä-tässä-tässä vastakädellä vedetyt käännökset millään meinanneet onnistua. Mutta kun vähän aikaa oli viilattu ja hikoiltu, niin kyllä se siitä :) Jotenkin olin vain itse ihan kuutamolla koko treenien ajan, annoin ihan vääriä estekäskyjä koiralle, käskin sen istumaan kun piti mennä pöydälle jne...\nTällä viikolla mennään vielä tänään käymään Tiinan kanssa Ojangossa, mutta sitten tuleekin pidempi tauko. Kesäloma ALKAAAA!!!!! Lähdetään ensi viikon tiistaina reissuun ja ollaan siellä viikko. Koirat saavat onneksi taas reippaan vakio-hoitajansa tänne kotiin, niin voi hyvillä mielin lähteä itse lomailemaan. Jännä nähdä vaan sitten loman jälkeen ekat treenit, että käyttäytyykö Tarmo yhtä sikamaisesti kuin viimeeksi... ;)\nLähettänyt Sinttu klo 8/06/2009 08:21:00 ap. Ei kommentteja:\nEilen oli taas vuorossa normaalit tiistain agility-treenit Konalassa. Aivan ensimmäiseksi pitää hehkuttaa sitä mitä Tarmo teki ensimmäiseksi kun päästiin kentän puolelle: Se käveli keinun luokse, nosti etutassut kontaktille ja katsoi minuun: "Noh, missä se nami viipyy!?" :) Onneksi oli naksutin käden ulottuvilla, ei muuta kun naks ja namia. Tarmo teki saman tempun vielä toistamiseenkin, ja toimin silloinkin samalla tavalla. Muuten ei keinuun eilen koskettukaan. Ehkä se keinukammo vielä siitä... :)\nTreenattiin lyhyehköä rataa, joka oli muuten super-helppo, mutta mukana oli kepit. Lähestyminen vähän vinosti ja ohjaus loogisinta "väärältä puolelta". Ensin oli hankaluuksia kepeille sisään menossa. Otettiin siihen myös tällä kertaa naksutinta avuksi, ja kyllä se tuntui vähän auttavankin. Välillä kun kokeilin "oikealta" puolelta, se kyllä sujui ihan kivasti, ja siinä kohtaa Tarmo teki töitä huomattavasti itsenäisemmin. "Väärältä" puolelta se hakee minusta tukea vähän väliä. Toisaalta sitten taas "oikealta" puolelta kokeiltiin välillä niin, että jätin käden pois, tein vain pientä ohjausliikettä jalalla, sanoin alussa vaan "kepit"-käskyn, jätin sen muista väleistä pois ja vaan koko ajan kehuin ja kannustin. Se tuntui toimivan!\nLopuksi kokeiltiin samaa rataa niin että ohjaajien piti pitää kädet sidottuina selän takana. Siinä päästiin vähän treenaamaan sitä että mihin suuntaan oman kropan pitäisi oikeasti kääntyä, sekä myös koiran hakeutumista itsenäisemmin esteille. Oli muuten yllättävän haastava mutta hauska harjoitus :)\nKaiken kaikkiaan Tarmon ilme oli tänään jotenkin tosi iloinen, super-positiivinen, ja kovasti kontaktin-haluinen. Jäi tosi hyvä mieli! Ai niin, ja keksin myös uuden I-HA-NAN treenilelun, tämä on paras ikinä! Sellainen karvainen kettu, joka myös vinkuu. Tarmo innoistui tästä niin että pääsin palkkaamaan sen oikein kunnon repimis- ja riehumisleikeillä! Räyh!\nLähettänyt Sinttu klo 5/27/2009 11:40:00 ap. Ei kommentteja:\nMökkiviikonloppu ja treeniä\nOltiin viikonloppuna Kiskossa mökkeilemässä. Kivaahan se taas oli, tosin naapurin puolelle karkailevat koirat ja erityisesti naapurin kenkiä meidän puolelle kantava Tarmo The Kleptomaani aiheuttivat jälleen omat ongelmansa ;)\nLauantaina kävin koirien kanssa sellaisella 2,5 tunnin metsälenkillä. Tuo metsässä kulkeminen on kyllä niin rentouttavaa ja terapeuttista puuhaa että voisin tehdä sitä vaikka kuinka paljon. Kiire ei ole minnekään, ja välillä voi vaikka istahtaa mättähälle. Ja vieläpä samalla harrastaa lempipuuhaani valokuvausta.\nSunnuntaina tyydyttiin vähän lyhyempään, noin 1,5 tunnin lenkkiin.\nMetsän kuningas! (jolla kasvaa mänty päässä...)\nIloinen naama (joo, kyllä sillä tosiaan kasvaa mänty päässä!)\nKyllä, spanieli voi näyttää myös tältä ;)\nTarkkaillaan eri suuntiin\n...mutta eihän sitä kovin kauan jaksa paikallaan olla :)\nJa tässä vielä muutama kuva sunnuntailtakin :)\nKyllä elämä täällä mökillä on ihanaa!\nIhana metsäsika :)\nNäyttää jo ihan kesäiseltä :)\nPojat ovatkin sen jälkeen olleet aivan totaalisen naatteja. Noihin metsälenkkeihin kun lisää päälle sen kaiken muun jatkuvan juoksemisen, nuuhuamisen, uimisen, oravien paimentamisen jne, niin ovat kyllä pojat saaneet taas urheilua kerrakseen. Tällä kertaa ei sentään käyty mitään vesilintuja jahtaamassa ;)\nVaan ei ole helppoa pienen agility-sankarin elämä! Sunnuntaina lähdettiin vielä illalla käymään Ojangossa treenaamassa Tarmon kanssa. Meitä olikin kiva porukka mukana tällä kertaa: Wade, Lotte ja Sanna, Niina, Paavo ja irlanninsetterin pentu Väinö sekä tietysti Tiina ja Raisa.\nTreenattiin taas tuttuun tapaan keppejä ja keinua. Tarmosta kyllä huomasi että se oli TODELLA väsynyt. Reppana =) Kaikki liikkeet oli kuin jostain hidastetusta filmistä, mutta urheasti se suoriutui tehtävistään. Kepit meni ihan ok, mutta siinä keinussa on kyllä vielä tosi paljon tekemistä.\nLopuksi otettiin sitten vielä lyhyttä radan pätkää. Alku menikin vähän sähläämiseksi, jostain syystä Tarmo meinasi koko ajan juosta toisen hypyn ohi. Tätä ei olekaan näin selkeällä tavalla tapahtunut pitkään aikaan, päin vastoin, omasta mielestäni juuri tässä asiassa ollaan viime aikoina kehitytty paljon (esim. eka möllikisa-suoritus oli aivan loistava juuri tällä osa-alueella). Siis siinä että Tarmo osaa lukea ja hakea jo paljon paremmin esteitä. Noh, tottakai parantamista siinäkin löytyy paljon, mutta tällä kertaa laittaisin kyllä osa syyn koiran väsymyksen piikkiin :)\nNo, alkukankeuden jälkeen päästiin vauhtiin. Ja siihen että olipa ohjaaja taas hidas ja kömpelö ;) Tiina otti radan videolle, pätkä löytyy Jangas YouTube-kanavalta: http://www.youtube.com/user/Jangaskennel. Katsokaa ja ihailkaa kun ohjaaja on ekan putken jälkeen parilla hypyllä aivan totaalisen myöhässä ;)\nKiitos jälleen kerran Tiinalle kun jakset kerta toisensa jälkeen lähteä meidän kanssa treenaamaan ja antamaan vinkkejä :) On muutenkin hyvä kun tulee ohjeita eri henkilöiltä niiden omien normaalien treenien lisäksi.\nLähettänyt Sinttu klo 5/25/2009 12:21:00 ip. 1 kommentti:


Myydään: Velhontie 2 C, Kotka | RE/MAX Room\nVelhontie 2 C, Kotka\nKerrostalo, 76,5 m², 3h,k,ph,vh,et,parveke\nYlimmän, 3-kerroksen, kolmio huoneisto ja heti vapaana. Pintaremontilla tästä läpitalon kolmiosta kodiksi perheellesi esimerkiksi vuokralla asumisen sijaan. Hoitovastike 254,54 /kk. Tilava keittiö. Erillinen vaatehuone.\nLisätietoja pinta-alasta: Yhtiöjärjestyksen mukaisesti huoneisto C 25 on 3h+k ja 76,5 m². Tarkistusmittauksia ei ole suoritettu. Edellä mainittu pinta-ala saattaa tämän ikäisessä kohteessa poiketa olennaisestikin huoneiston nykyisen ja rakentamisaikaisen mittaustapojen ja SFS 5139 -standardien mukaan laskettavasta pinta-alasta. Huoneiston todellinen pinta-ala voi siis olla yhtiöjärjestyksessä, isännöitsijäntodistuksessa ja esitteessä mainittua pienempi tai suurempi.\nMyyntihinta: 30 804,00 €\nVelaton hinta: 32 000,00 €\nVelkaosuus: 1 196,00 €\nNeliöhinta: 418,30 €/m²\nYhtiövastike: 297,44 €/kk\n(Hoitovastike: 254,54 €/kk)\n(Rahoitusvastike: 42,90 €/kk)\nMuut kustannukset: Sähkönkulutus ostajan kulutuksen ja energialaitoksen taksan mukaisesti. Ostaja tekee oman sähkösopimuksen, Kymenlaakson Sähkö Oy. Kotivakuutus: Ostajan vakuutusyhtiö. Varainsiirtovero: 2 %, ostaja. Ensiasunnonostajan edellytykset täyttävälle vapautus (0 ) ja lisätiedot välittäjältä.\nSeinät: Maali, tapetti ja muovimatto\nKuvaus: Sähköliesi ja liesituuletin.\nKuvaus: Suihku, pesuallas, peilitaso, pesukoneliitäntä, pideesuihku, wc-istuin. Seinät ja lattia muovimatto.\nKuvaus: 2017 saunaosastojen kunnostus\nKuvaus: Seinät maali ja tapetti. Lattia muovimatto. Käynti parvekkeelle\nKuvaus: MH 1: kiinteät vaatekaapistot. Seinät maali ja tapetti. Lattia muovimatto. MH 2: kiinteä vaatekaapisto. Seinät maali ja tapetti. Lattia muovimatto.\nKuvaus: Vaatehuone: Kiinteät hyllyt. Lattia muovimatto. Eteinen: kiinteät vaatekaapistot. Seinät maali ja lattia muovimatto.\nTaloyhtiön nimi: As Oy Velhonkorkee\nIsännöinti: Kotkan Seudun Talokeskus Oy, Rautatienkatu 2 A, 48100 Kotka, 05-225 1222, www.talokeskuskotka.fi, 05-225 1256, kari.taka@talokeskuskotka.fi\nKiinteistönhoidon lisätiedot: Kotkan Seudun Talokeskus Oy, Rautatienkatu 2 A, 48100 Kotka, 05-225 1222, info@talokeskuskotka.fi\nAutokatokset: 21 kpl\nPiha-autopaikat: 60 kpl\nE-luku 237. Viimeinen voimassaolopäivä: 15.1.2024\nTilat ja varustelu: kaapeli-tv, askarteluhuone, väestönsuoja, kellarikomero, urheiluvälinevarasto, jäähdytetty kellari, talopesula, mankeli, sauna\nTehdyt remontit: 2019 iv-kanavat puhdistettu ja säädetty. 2017 saunaosastojen lattioiden sekä pesuhuoneiden lattioiden ja seinien uusiminen. 2014 lämmönvaihtimen uusiminen. 2013 kellarikerroksen runkovesijohdon uusiminen, ilmanvaihtokanavien puhdistus ja säätö sekä lämpöjohtoverkon tasapainotus. 2012 ikkunoiden ja ovien uusiminen. 2011 piha-aidan ja lipputangon uusiminen. 2010 pesutuvan kunnostaminen. 2009 saunaosastojen löylyhuoneiden kunnostaminen. 2008 lukkojen uusiminen. 2007 porrashuoneiden maalaus. 2004 Kaapeli TV-liittymä. 1998-2003 asuntojen kylpyhuoneiden kunnostus. 1994 lämpöjohtoverkon venttiiliuusinta ja tasapainotus sekä ilmanvaihtojärjestelmän säätö. 1993 julkisivujen ja parvekkeiden perusparannus. 1991 vesikattojen pinnoitteiden uusiminen.\nTulevat remontit: Päätetty: 2019 Parvekkeiden kunnostustussuunnitelman laatiminen, rahoitus olemassa olevin varoin. Selvitys korjaustarpeista vuosille 2019-2023 (PTS) ja arvioitu ajankohta. 2019 parvekkeiden kuntotutkimukset, ilmanvaihtokanavien puhdistus ja ilmamäärien säätö, parvekkeiden kunnostamisen suunnittelu. 2023 parvekkeiden kunnostaminen. Toimintakertomus ja tilinpäätös 2018: Yhtiön maksuvalmius on ollut tilikauden aikana hyvä\nTontin pinta-ala: 7 980,0 m²\nTontin vuokran määrä: 5 316,70 €\nTontin vuokrasopimus päättyy: 31.7.2033\nOta yhteyttä asunnosta Velhontie 2 C, Kotka


Blogi: Yllätyin, kuinka paljon pystyn opiskelijana vaikuttamaan – Oulun yliopiston ylioppilaskunta (OYY)\nBlogi: Yllätyin, kuinka paljon pystyn opiskelijana vaikuttamaan\nEmma Hulkkosen blogi opiskelijavaikuttamisesta\nBlogi Uutiset 14.10.2021\nEmma Hulkkonen, OYY:n hallituksen varapuheenjohtaja\nAsiat tapahtuvat ympärillämme joka tapauksessa suuntaan tai toiseen. Vaihtoehtona on joko valittaa vieressä epämieluisasta suunnasta, tai olla itse valitsemassa parempaa. Lähdin jo fuksina mukaan ainejärjestöni toimintaan, jotta voisin kehittää sitä ja olla osa järjestön yhteisöä. Erityisesti koulutukseen liittyvät asiat kiinnostivat minua. Koulutuksen komentojärjestyksessä järjestötoimijoiden työ on tärkeää. Huomasin kuitenkin aika nopeasti, että järjestötoiminta on aika monen mutkan takana sieltä, missä päätökset todella tehdään. Rohkenin silloin laittaa hakemuksen opiskelijaedustajaksi eli hallopediksi.\nMinut valittiin useampaankin pestiin edustamaan opiskelijoita. Epäröin vahvasti pätevyyttäni asiaan, enhän tiennyt mistään muusta kuin omasta opiskelijakokemuksestani. Pian toimien alkaessa huomasin, että juuri oma kokemukseni opiskelijana oli eräs tärkein työkaluni olla hyvä opiskelijaedustaja.\nKauteni aikana olen useissa asioissa saanut muistuttaa professoreita ja muuta henkilökuntaa siitä, millaista opiskelijan arki on. Olen myös kertonut, että opiskelijat eivät ole mikään homogeeninen ja stereotyyppinen ryhmä, vaan monimuotoinen joukko erilaisia ihmisiä. Tämän lisäksi olen päässyt vaikuttamaan tiedekuntamme opetusjärjestelyihin sekä siihen, keitä ovat tiedekuntamme dekaani ja koulutusdekaani. Kaiken kukkuraksi olen nostanut opiskelijajärjestöjen huolia sekä tasa-arvo- ja yhdenvertaisuusongelmia tiedekuntamme tietoon. Eniten olen nauttinut kuitenkin siitä, että olen päässyt palkitsemaan tiedekuntamme parhaita graduja.\nVaikka toimielimestä riippuen opiskelijat ovat usein vain pieni osa äänivaltaisista, on opiskelijoiden valta siinä, että jo heidän läsnäolollaan on vaikutusta. Olemme valvova silmä, jotta kehityssuunta on opiskelijaystävällinen eikä sahaa omaa oksaansa.


BLOGI ⋆ Kappas valokuvaamo\nKappas valokuvaamon studio on muuttanut! Uusi osoite on Raunistulantie 25 I, 20300 Turku. Uudet tilat ovat upeat ja nyt on tilaa temmeltää! Odotan innolla, että pääsee syksyllä ja talvella lapsi- ja perhekuvauksia taas tekemään. Laitahan siis viestiä tulemaan jos olette vaikka 1v-kuvia vailla! Kuvaan joustavasti iltaisin ja viikonloppuisin studiolla!\nKeväällä 2015 sain olla mukana päivätyössäni mielenkiintoisessa projektissa, jossa lanseerasimme K1 Katsastajat Oy:lle Puhuva katsastusmies -kampanjan. Kuvasin muutamia kuvia julisteen taustakuvitukseksi videokuvauksista sekä studiollani julisteen pääkuvan mahtavasta Markuksesta, joka tällä hetkellä muuten seikkailee myös Koffin telkkarispotissa!\nOsallistuin Antti Karppisen Creative photography & retouching workshoppiin, joka järjestettiin Vantaalla. Ennakkoon oli jo tiedossa, että varmasti jotain hyödyllistä uutta saan niin päivätyöhöni kuin tähän valokuvaukseenkin. Vaikka päivä oli varsin pitkä ja tahti nopea, jäi käteen workshopista enemmän kuin osasin odottaa!


Nike Air Max 2015 W brittaochmalitta.nu\nHaluat sen, niin se menee Oppilas kysyy, tuleeko konflikti pian. Hug vastasi, että tilanne Nike Air Max 2015 W on epävakaa ja erittäin stressaantunut. Esterille oli tärkeää, että lapsensa Nike Air Max 2015 W luovuttaja ei tuota liian monia muita jälkeläisiä. Hän ei yksinkertaisesti halunnut tehdä tätä lapsilleen.\nNykyään 450 miljoonaa käyttäjää käyttää palvelua. Viime vuonna se oli vielä 200 miljoonaa. Kaasulaatikosta leveys noin 50cm. Mielenkiintoinen on ehkä vielä konkreettinen vertailu tempon perusteella toisessa virkkeessä seitsemäs. IPhone 4S yhdistää monia huhuja ja spekulaatiot, jotka olivat itse asiassa jäljellä uutuutta. Se on jopa seitsemän kertaa nopeampi uuden prosessorin ja uuden grafiikan ansiosta, sillä kameralla on paranneltu kamera ja se voi kasvaa vielä yhdellä punta: ääniohjattu, täysin automaattinen avustaja.\nPäinvastoin kuin toiset, jotka aina menevät lämpöön, ja sitten täällä väliaikainen huutaminen ja kaivaaja eivät kuvittele k tässä sateisessa Salzkammergutissa ajaa, rakastan tätä rauhaa. Minulle se on virkistys istua terassilla meren niitty, juoda lasi Hollersaft tai Kr ja lukea kirjaa.\nPerusvarusteissa Golf GTI: lle 28.350 euroa ja Renault Megane RS: n 27.990 euroa. Jos yksikään näistä valmistajista ei tarjoa 7 vuoden takuuta (tai 150 000 km). Tänä vuonna on viimeinen joulupäivän takuupäivä monissa joulu-joulukuun kaupoissa, joista osa on myös 21. päivä.\n+++ 11:05 kello: oikeudenkäynti 29-vuotiaille brittiläisille hakkerihyökkäyksen johdosta Telekomille +++ Vain kahdeksan kuukautta laajamittaisen verkkohyökkäyksen johdosta Deutsche Telekomin reitittimessä oikeudenkäynti on alkanut epäiltyä hakkeria vastaan Kölnin alueellisessa tuomioistuimessa käydyssä oikeudenkäynnissä 29-vuotiaan brittiläisen on pidettävä vastuussa kaupallisen tietokoneiden väärinkäytöstä.\nLisää aiheesta: 02.06.2017 08:51 Uhr Maximilian Völkl 0 CommentsLinde: Reitzle sulautuu käynnistämällä ralli ensimmäistä kertaa Linden ja Praxairin sulautuminen on lähes päättynyt. Saksan Industrial Gas Groupin hallintoneuvosto on hyväksynyt kiistanalaisen sopimuksen.\nKameran ensimmäinen vaikutelma on erinomainen. Kahden linssien ansiosta tietyn bokeh-efektin voi Nike Air Max 2015 W tuottaa tietyillä kuvilla, joista tiedämme vain kalliista refleksikameroista. Ja jos aihe ei ole aivan spesifinen, tulet takaisin Veronica Ferresille. Hän on asiantuntija lasten hyväksikäytöstä, Stasin uhreista, murskauksista ja Helmut Dietlistä. Hän muokkasi myös joskus, ja hän oli alasti televisiossa ja nyt enemmän houkutteleva, koska hänen rinnat on tullut hyvin huomaavainen ajan.\nEtusivu / Nike Air Max 2015 W


SMErec – kehittämistyöllä rekrytaitoja yrityksille ja opiskelijoille – Vasu 3/2021\nAmmattikorkeakoulut ja alueelliset kehittämisyhtiöt haluavat olla yrittäjien ystäviä. Paikallisina toimijoina nämä julkiset organisaatiot mahdollistavat toiminnoillaan ja palveluillaan niin liiketoimintaan kuin laajemmin osaamisen kasvuun tai syventämiseen kohdentuvia ratkaisuja. Uusien rekrytointitaitojen edistämiseksi toteutettu kehittämistyö SMErec vuosina 2017-2019 on ollut Karelian ja Turun ammattikorkeakoulujen sekä Business Joensuu Oy:n yhteistyönä tällainen täsmäratkaisu, joka toteutettiin Euroopan Unionin Sosiaalirahaston tuella.\nTyön murros on monen muuttujan summa\nPitkään on jo puhuttu, ja myös tutkittu 2000-luvun työn murrosta, johon vaikuttavat niin globaalit megatrendit kuin myös alueellisemmat erityispiirteet. Suomessa TEM (2019) on omassa näkemyksessään Suomen työmarkkinoissa määritellyt globaalilta tasolta merkityksellisimmäksi digitalisaation, automatisaation ja globaalisaation. Lisäksi raportissa on todettu Suomen työmarkkinoille haasteita aiheuttavan väestön ikääntyminen ja syntyvyyden dramaattinen lasku. Muita muutoksia on havaittavissa, kun perinteisen palkkatyön rinnalle on syntynyt esimerkiksi vuokratyön, alustatalouden ja yksinyrittäjyyden erilaisia vaihtoehtoja. Raportissa peilataan vuoden 2017 Tilastokeskuksen selvitykseen yritysten kokemista rekrytointiongelmista, kun yli kolmannes yrityksistä ilmoittaa kohdanneensa haasteita työvoiman hankinnassa.\nMikroyrityksissä eli alle 10 henkilöä työllistävissä, ja niitä hieman suuremmissa pienissä sekä keskisuurissa yrityksissä (henkilöstöä alle 50) työntekijöiden rekrytointi on yrityksen normaaliin toimintaan suhteutettuna poikkeuksellinen tapahtuma. Yksinyrittäjän kannalta muutos, joka tarvitaan yhden hengen yrityksen muuntautuessa työnantajayritykseksi eli vähintään kahden hengen työpaikaksi, vaatii päättäväisiä ja hyvin suunniteltuja toimia. Työntekijän palkkaaminen edellyttää perehtymistä lakisääteisiin työnantajavelvoitteisiin kuten työnantajamaksuihin, työturvallisuusasioihin, sekä työntekijän ja yrityksen vakuutusturva-asioihin. Muutos vaatii myös yrityksen sisällä totuttujen toimintatapojen muokkaamista, sillä toimintamallit vaativat laajennuttaessa aina kehittämistä, vähintään rekrytointiin riittävän tuottavuuden nousun varmistamiseksi. Työnjohto ja työkuorman jakaminen vaativat sisäiseltä kommunikaatiolta aivan uuden tason. Erityyppisille tai eri alojen yrityksille tuotettu ohjeistus ei aina ole suoraan omaksuttavissa, joten tiedonhaku vaatii paneutumista.\nNäihin tarpeisiin halusimme SMErec-hankkeen kehittämistyöllä antaa digitaalisia työkaluja rekrytointien onnistumiseksi.\nSMErec:n työkalut käytännön tarpeisiin\nYhteisen kehittämistyön tavoitteisiin kuului parantaa mikro- ja pk-yritysten rekrytointiosaamista sekä edistää korkeakouluopiskelijoiden työnhakutaitoja tuoda ammattiosaamistaan esille. Yrityksien hyödyksi haluttiin tehdä innovatiivisia ja konkreettisia rekrytointityökaluja. Työvoimalle eli opiskelijoille mahdollistettiin jo opintojen aikana harjoittelut hankkeessa ja jaettiin tietoa työnhakemisen nykyaikaisiin tapoihin.\nRekrytointi voidaan määritellä ketjuksi prosesseja, joiden myötä saadaan osaaja tehtävään (kuvio 1):\nKuvio 1. Rekrytoinnin prosessivaiheet. (Tiainen & Ruotsalainen 2019)\nTämä uudenlainen tarkastelu rekrytoinnin prosessin pilkkomisesta kolmeen vaiheeseen auttaa yritystä ja työnhakijaa hahmottamaan kuinka monenlaisista osatekijöistä onnistunut rekrytointi syntyy molemmin puolin. Yrityksestä kertova työnantajamielikuva voi olla ratkaiseva tekijä sille, osaavatko yrityksen kannalta parhaimmat osaajat hakeutua yritykseen töihin. Osaltaan prosessin aikainen työnhakijalähtöinen rekrytointi voisi edistää osaajien kiinnostuksen ylläpitämisestä myös myöhemmin uusien rekrytointitarpeiden ilmetessä ja lisäväkeä palkatessa. Yritykselle on myös todella kallista, jos rekrytointi purkautuu koeajalla tai pian sen jälkeen, joten hyvään perehdyttämiseen ja urasuunnitteluun kannattaisi satsata myös työsopimuksen allekirjoittamisen jälkeen.\nBusiness Joensuu Oy:n rekrytointityökalu mikroyrityksille\nEnsimmäisen työntekijän palkkaamista ohjaavan digitaalisen työkalun kehittämisellä vastataan tarpeeseen saada mikroyrityksille opastava sähköinen järjestelmä yksinyrittäjästä työnantajaksi siirryttäessä.\nRekrytointityökalu mikroyrityksille ohjaa yrittäjää rekrytoinnin suunnittelussa ja toteuttamisessa (kuva 1). Tämä digitaalinen työkalu antaa mahdollisuuden luoda rekrytointisuunnitelman, varsinaisen työhaastattelun kysymysrungon ja perehdyttämissuunnitelman. Samalla syntyy työpaikkailmoitus rekrytointityökalun sivuille Business Joensuu Oy:n verkkosivujen alle. Hyötynä yrittäjälle tämä sähköinen järjestelmä kertoo työnantajavelvoitteiden muistilistan, antaa vinkkejä ja neuvoja sekä kertoo videoiden avulla yrittäjien omakohtaisia kokemuksia rekrytoinnista.\nKuva 1. Rekrytointityökalun käyttöliittymä.\nTurku AMK toteutti opiskelijoille ja työnantajille VirtualCV-työkalun\nVirtualCV on verkkopohjainen osaamisalusta ammattikorkeakouluopiskelijoille työnhakuun ja sen käyttäjiä ovat työvoimaa etsivät pk-yritykset. Kehittämistyössä on huomioitu, että se tuo opiskelijaosaamisen esille ESCO-ontologiaan nojaten. Tämä tarkoittaa, että voidaan yhdistää eri sanoin ilmaistua tietoa työntekijän semanttisella haulla ja näin huomioida paremmin yksilölliset taidot ja kyvyt, myös muut kuin tehtävänimikkeeseen yleisesti liitetyt. ESCO-ontologia on lyhenne englanninkielisestä määrittelystä: European Skills, Competences, qualifications and Occupations. Määriteltäessä järjestelmään työnhakijoista syötettäviä tietoja on valittu vaihtoehdoiksi koulutus-, osaamis- ja muita työnhaun kannalta relevantteja tietoja. Lisäksi työnhakija voi lisätä profiiliinsa linkin visuaaliseen aineistoon osaamisensa esittelemiseksi. Yritykset saavat hakea osaajia vapaamuotoisemmin esim. tutkintonimikkeellä tai yksittäisillä osaamiskriteereillä. VirtualCV-alustassa on myös aivan oma osionsa oppilaitosten henkilöstölle, jotta opinto-ohjaajat tai ryhmien tutor-opettajat voivat tukea opiskelijoiden CV-profiilien luomista ja päivittämistä.\nKarelia-amk:n ura- ja työelämäpalvelut opiskelijoiden tukena työnhaussa ja yritysten rekrytaitoja parantamassa\nKarelia-ammattikorkeakoulun vastuulla kehittämistyössä ollut toimintamalli valmistuvien opiskelijoiden ja yritysten rekrytointien onnistumiseksi on esitelty tarkemmin SMErec-hankkeen Rekrytoisitko kunnolla? –artikkelikokoelmassa (ks. julkaisun artikkeli Ura- ja rekrytointipalvelut ammattikorkeakouluopiskelijan urataitoja tukemassa). Mallia voivat hyödyntää muutkin ammattikorkeakoulut. Karelia-amk:n oman ura- ja työelämäpalvelujen toimintamallin lanseeraus tapahtuu vuoden 2020 alussa, kun hankkeen vaikutuksesta syntyneen Karelian ura- ja työelämäpalveluiden organisoima työelämäpäivä toteutuu. Palvelussa tullaan tarjoamaan urasuunnittelupalveluja myös yritysten työntekijöille. Uraohjauspalveluiden verkkosivusto avautuu vuoden 2020 alussa.\nSMErec:ssä toteutunut Rekrytaitoja yrityksille! -valmennus yrittäjille ja pk-yritysten henkilöstölle edisti osaltaan osaamisen kasvua, kun koulutusta oli tarjolla rekrytointiprosessin kaikkiin vaiheisiin (kuva 2). Erikoispiirteenä valmennustilaisuuksissa oli paikallisten yritysedustajien vertaispuheenvuorot osallistujille. Tilaisuuksien koulutusaineistoa hyödynnetään jatkossakin, kun tarjolla on 5 op:n verkko-opinnot rekrytointiosaamisen kehittämiseen suoritettavaksi yamk-opinnoissa ja avoimessa amk:ssa. Verkko-opinnot etenevät aiemmin esitellyn kolmen rekrytoinnin osa-alueen (prerekrytointi, intrarekrytointi ja postrekrytointi) kronologisella suorittamisella ja opiskelija voi hyödyntää opintojen tehtäviä oman yrityksensä rekrytointitarpeisiin. Jatkossa kaikkia rekrytointien sujuvuudesta ja neuvoista kiinnostuneet voivat hyödyntää hankkeen internet-sivuja osoitteessa https://smerec.karelia.fi/fi .\nKuva 2. Rekrytaitoja yrityksille! -valmennus tarjosi koulutusta rekrytointiprosessin eri vaiheisiin.\nOpiskelijoille on vielä erikseen suunnattu aineistoa Karelia-amk:ssa opiskelijoiden sisäiseen intraan eli Pakkiin. Sieltä löytyvät esimerkiksi työpaikan hakemisen tueksi tehdyt tsemppi-podcastit.\nMarja-Liisa Ruotsalainen, projektipäällikkö, Karelia-ammattikorkeakoulu\nTanja Hallenberg, hankesuunnittelija, projektipäällikkö, Turun ammattikorkeakoulu\nAnu Lehtinen, erityisasiantuntija, Turun ammattikorkeakoulu\nESCO handbook, 2nd edition. European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion 2019. https://ec.europa.eu/esco/portal/ document/en/0a89839c-098d-4e34-846c-54cbd5684d24\nTyö- ja elinkeinoministeriön näkemys Suomen työmarkkinoista. Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja 2019:4. Työ- ja elinkeinoministeriö, Helsinki. http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/161398/TEM_4_2019_TEM_n%c3%a4kemys_Suomen_ty%c3%b6markkinoista.pdf?sequence=9&isAllowed=y\n512 Artikkelin näyttökerrat\nSeuraava artikkeli Kansainvälisten osaajien ja yritysten yhteensaattamista tarvitaan jatkossakin\nEdellinen artikkeli ”Kun isi tulee kotiin” – varhaiskasvatusikäisten lasten kuvauksia hyvästä päivästä


Paris #2 - Mia Karoliina\nBy Mia - 15.05\nSunnuntaiaamu aloitettiin ranskalaisella aamupalalla, johon ei kyllä paljoa kuulunut. Onneksi aamupala kuului kuitenkin hotellihuoneen hintaan, en oli tosta ihan 7 euroa maksanut.\nMietittiin miten saataisiin koko sunnuntai kulumaan, kun oltiin kuultu ettei Pariisissa sunnuntaisin ole mikään auki.\nAamupalan jälkeen suunnattiin Champs Elyseelle ja meidän onneksi siellä olikin kaikki kaupat ja ravintolat auki! Pyörähdettiin muutamissa kaupoissa ja itse en tainnut ostaa muuta kuin lisää macaroneja :-D Käveltiin Champs Elyseetä Louvrelle asti ja räpsittiin kuvia.\nTuossa vaiheessa oli taas jo hirmuinen nälkä ja pysähdyttiin nauttimaan täytetyt ranskalaiset patongit.\nSieltä sitten käveltiin takaisin hotellille ja käytiin nukkumassa pikku päikkärit. Unien jälkeen vähän laittauduttiin ja lähdettiin syömään. Tällä kertaa käytiin muualla kuin mäkkärissä ;-D Mentiin italialaiseen ravintolaan Champs Elyseelle. Mun pasta olin ihan okei, mutta olin tosi pettynyt kun en saanut haluamaani jälkiruokaa... Ravintolassa oli töissä hupsu mummo joka tarjoutui ottamaan kuvia tyyliin jokaisesta asiakkaasta :-D Muutenkin se siellä hösäsi kokoajan ja anteli mm. koirille poskisuudelmia. Ruuan jälkeen päätettiin mennä takasin hotellille, pakata tavarat ja käydä ajoissa nukkumaan, sillä aamulla olisi edessä aikainen herätys.\nMaanantaina herättiin ennen kahdeksaa, pakattiin loput tavarat ja käytiin nauttimassa aamupala. Yhdeksältä suunnattiin bussiasemalle. Takaisin tulomatkalla ei onneksi ollut minkäänlaista ongelmaa bussin kanssa. Meitä tosin kovasti harmitti tulla junalla kanaalin ali eikä lautalla sen yli! Lautalla oli paljon kivempaa. Junaan ahdettu bussi oli aika ahistava, mutta onneksi se matka ei kestänyt kauaa.\nVähän harmitti lähteä, sillä tottakai juuri lähtöpäivänä heti aamusta paistoi aurinko...\nOli silti kiva reissu säästä ja muusta huolimatta! (-: Ranskalaiset ihmiset olivat tosi mukavia ja kohteliaita. Oli kiva saada vähän maisemanvaihdosta, mutta myös kiva olla takaisin Lontoossa.


Ihminen vailla henkilötunnusta on tuomittu paikkaan ja aikaan — Kai Backman\nNyt voi muutamassa tunnissa matkustaa saman matkan mihin aikaisemmin ihmiseltä meni lukemattomia sukupolvia.\nMutta jos aikamme ihmisellä ei ole henkilötunnusta hän on näkymätön ja olematon.\nPohjoisella pallonpuoliskolla asuvat ihmiset ovat jatkuvasti jonkun koneen sisällä.\nSen seurauksena Ihminen näki maan pilvien ylläpuolelta ensimmäistä kertaa vasta aivan hiljattain. Nyt hän voi muutamassa tunnissa matkustaa saman matkan mihin aikaisemmin ihmiseltä meni lukemattomia sukupolvia. Näinä päivinä korkealla taivaalla kilometrien korkeudessa matkustaa miljoonia ihmisiä tuhannen kilometrin tuntinopeudella jonnekin määränpäähän isojen ja värikkäiden matkalaukkujen kanssa tekemään jotakin tärkeää. Turistit ovat sotilaiden jälkeen Telluksen olennoista oudoimpia. He menevät tuhansien kilometrien päähän ihmettelemään jotakin rantakaistaletta tai historiallista muuria, sekä tulevat melkein heti takasin kotiinsa tiskaamaan ja siivomaan, sekä syömään tehtaassa valmistettua makkaraa ja muita sellaisia eineksiä. Pohjoisella pallonpuoliskolla asuvat ihmiset ovat jatkuvasti jonkun koneen sisällä. Yleensä he istuvat autossa, junassa, rautiotievaunussa, lentokoneessa, laivassa tai metrossa. He pesevät hampaansa koneella, veivaavat taikinansa koneella, sekä keskustelevat keskenään koneen välityksellä koneen luoman verkon sisällä. Ihmisellä on melkein jokaisella kellonlyömällä joku kone kädessä, tai sitten hän on koneella tai koneen osa. Maalla, merellä, ilmassa ja avaruudessa ihminen etenee koneen avulla määränpäähänsä.\nMutta jos aikamme ihmisellä ei ole henkilötunnusta hän on näkymätön ja olematon. Sillä henkilötunnus on todiste siitä, että juuri tämä ihminen on olemassa. Ilman sitä henkilöllä ei ole mahdollisuutta olla osallinen oleskelemansa ihmisyhteisön alueen mahdollisuuksista, oikeuksista ja velvollisuuksista. Ihminen vailla henkilötunnusta on tuomittu paikkaan ja aikaan ilman mahdollisuutta tehdä normaalia työtä, saada terveydenhoitoa, koulutusta, arvostusta ja sosiaalista pääomaa. Myöskään pankkitiliä ja muita sellaisia selviytymiskeinoja ei voi olla sellaisen henkilön käytössä, joka ei pysty yksilöimään olemassaoloaan henkilötunnuksella. Suurkaupunkien varjoissa heitä kohdellaan toisten ihmisten taholta kaikkein surkeimmalla tavalla. He saattavat joutua toimimaan orjina seksimarkkinoilla, tai olemaan muilla tavoilla kauppatavarana. He ovat lähteneet kotiseudultaan toiseen maahan ilman henkilöllisyystodistusta. Ilman sitä heidän pelkkä oleminen maassa toisten ihmisten joukossa voi olla rikos, vaikka rikoksen uhria voi olla vaikea osoittaa. Ihmisen täytyy olla sellaisessa tilanteessa äärimmäisen kyvykäs ja älykäs voidakseen selviytyä olemassaolonsa taakasta kuolematta niille sijoilleen.