Kun valaistus on kunnossa syksyn pimeys ei tunnu niin pahalta - Winled\n#Valaistussuunnittelu #Vieraskynä #Rakentaminen #Kerrostalo\nVuoden 2017 lopulla valmistui projekti Keisarin Palatsi Hämeenlinnassa. Katutasossa sijaitsee Isännöinti Kuvajalle suunnitellut ja vuokratut toimistotilat ja alakerrassa kokoustiloja. Lisäksi alakerrasta löytyy uskomattoman hieno saunaosasto ja toisessa sekä kolmannessa kerroksessa on vuokrattavia asuntoja. Kaksioita ja kolmioita on mahdollista vuokrata kalustettuna. Esimerkiksi kun vesivahinko sattuu omassa kodissa, on Keisarin Palatsista mahdollista vuokrata asunto siksi aikaa, kun koti on asuin kelvoton korjausten alla. Myös työmatkalla oleva voi vuokrata asunnon, jolloin asuu kotoisasti mutta samalla kuin hotellissa.\nIsännöinti Kuvajan väki pääsi marraskuussa 2017 muuttamaan täysin uudistettuihin toimitiloihin. Marraskuu oli pimeä ja sateinen. Muuttopäivän kunniaksi saatiin lumisade Hämeenlinnaan, mutta lumi suli äkkiä ja pimeä marraskuu jatkui. Iloksemme saimme koko työporukka huomata, että toimistomme käytännöllisyys on mietitty loppuun asti, valaistusta myöden. Eipä tuntunut pimeä marraskuu miltään Winled-valojen kanssa - valot ovat upeat ja käytännölliset. Yksi parhaimmista valojen ominaisuuksista on se, että ne ovat energiatehokkaat led-valaisimet. Niin kuin kaikki ovat kuulleetkin, kuvat kertovat enemmän kuin tuhat sanaa, joten tässä kuvia Keisarin Palatsista.\nYläpuolella kuvia siitä, millaiselta näytti tulevissa toimistotiloissa ennen muutostöitä. Alla kuvia siitä, millaiselta meillä näyttää nykyään. Oikeastaan odotan jo pimenevää syksyä. Pimeys tässä valaistuksessa ei tunnu niin pahalta ja töitä on helppo tehdä kun valaistus on kunnossa.\nKuten mainitsinkin, tässä talossa on kerroksissa kaksi ja kolme vuokrattavia asuntoja. Asunnoissa on myös käytetty samaa valaistusta kuin toimistossamme. Valaistuksesta on kuulunut pelkästään positiivista palautetta asukkailta. On riittävästi valoa mutta saa myös halutessaan tunnelmaa. Helposti siis aina tarpeen mukaan. Valoja ei voi myöskään pelkästään kutsua valoiksi vaan ne ovat yksi tärkeä sisustuselementti ja tehostekeino.\nMainitsin myös alussa saunaosaston. Itseasiassa saunaosasto on oikeastaan väärä termi. Spa-osasto tai kylpylä tekee nimenä enemmän oikeutta kyseiselle tilalle rakennuksen alakerrassa. Ensimmäistä kertaa tuohon tilaan astuessa hämmästyin ja kykenin vain ihastelemaan näkymää. Sanoja ei juurikaan ollut. Ajatuksissa pyöri vain, että hetkinen, mihin minä tulin. Moderni, tunnelmallinen ja luokseen kutsuva ihana spa. Jälleen kerran tilaisuudesta riippuen, valaistus on helppoa ja nopeaa säätää tarpeen mukaan.\nPostauksen on kirjoittanut asiakkaamme Seppo ja Annemari Kuvaja ja valaistuksen suunnitteli Toni Reinilä.\nKäy myös lukemassa uusin juttu "Elämyskohteeseen valaistus — Asunto Oy Keisarin Palatsi"\nJulkaistu : 18.09.2018


Historiallinen saavutus – Lotta Lepistölle maantiepyöräilyn MM-pronssia huiman loppukirin jälkeen | Yle Urheilu | yle.fi\nHistoriallinen saavutus – Lotta Lepistölle maantiepyöräilyn MM-pronssia huiman loppukirin jälkeen\nMitali oli Lepistölle toinen maantiepyöräilyn MM-kilpailuissa Qatarin Dohassa.\n15.10.2016 klo 16:22päivitetty 15.10.2016 klo 19:24\nLotta Lepistö juhli MM-pronssia lauantaina.AOP\nLotta Lepistöstä tuli lauantaina ensimmäinen suomalaispyöräilijä, joka on voittanut henkilökohtaisen MM-mitalin maantiepyöräilyn aikuisten sarjassa. Lepistö voitti MM-pronssia maantieajon yhteislähtökilpailussa Qatarin Dohassa.\nMitalit ratkaistiin noin kahden kilometrin loppukirissä, johon Lepistö lähti hyvistä asemista hollantilaisten takana.\nMaailmanmestariksi polki Tanskan Amalie Dideriksen, Hollannin Kirsten Wild sai hopeaa ja Lepistö kukisti Britannian Elizabeth Deignanin pronssikamppailussa.\nMitali on Lepistölle toinen maantiepyöräilyn MM-kilpailuissa Qatarissa. Viime sunnuntaina hän voitti Cervelo-Bigla -tallin kanssa joukkueaika-ajon pronssia.\nVaikka Wild jäi toiseksi, mitali varmasti maistuu hänelle, sillä hän joutui kolarin takia takamatkalle kilpailun alkupuolella.\nLepistön maltillinen taktiikka toi tulosta\nLauantain naisten maantieajo kilpailtiin 134,5 kilometrin pituisella reitillä. Kilpailun alkupuolella Japanin Eri Yonamine ja Sveitsin Nicole Hanselmann olivat pitkään karkumatkalla, mutta pääjoukko ajoi heidät kiinni matkan puolivälissä.\nTuon jälkeen yksi jos toinenkin pääjoukosta kokeili irtiottoa vaatimattomin tuloksin. Lepistö ei lähtenyt reagoimaan jokaiseen yritykseen, vaan pysytteli rauhallisesti iskuetäisyydellä.\nTiistaina aika-ajon MM-kultaa voittanut Yhdysvaltain Amber Neben yritti omaa ratkaisuaan, kun matkaa oli 40 kilometriä jäljellä. Neben pääsikin hetkeksi karkuun muilta, mutta hänet ajettiin kiinni ennen reitin viimeistä kierrosta.\nEnnen loppukiriä Lepistö hakeutui pääjoukon kärkeen hyviin asemiin. Muut suomalaispolkijat eivät olleet enää siinä vaiheessa Lepistöä auttamassa Siitä huolimatta Lepistön kirivauhti puri ja hän nousi kisan päätteeksi palkintokorokkeelle pronssimitali kaulassa.\nLepistölle kilpailussa tukea antoivat Rosa Törmänen (78.) sekä Laura Vainionpää ja Antonia Gröndahl, jotka keskeyttivät.


MTK huolestui elvytysohjelman viimeistelystä | Maa- ja Metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry\nMTK huolestui elvytysohjelman viimeistelystä\n10.4.2021 08:43:24 EEST | Maa- ja Metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry\nKestävän kasvun ohjelman sidosryhmätilaisuudessa 8.4. selvisi, että koko ohjelma alistetaan “Do no significant harm” (DNSH) -periaatteelle. Sen mukaan talous- ja työllisyysvaikutuksia ei tarkasteltaisi elvytysrahoja jaettaessa tasavertaisesti ympäristövaikutusten kanssa. Ohjelman valmistelijoiden mukaan elvytysohjelman toimenpiteitä tulee tarkastella ensin ympäristönäkökulmasta.\nMTK:n elinkeinojohtaja Marko Mäki-Hakola vaatii selkeää tietoa siitä, mikä on Suomen hallituksen linja DNSH -periaatteeseen. Sen soveltaminen on uutta.\n- Riski talouden näivettymisestä elvytyksen sijaan on ilmeinen, koska jo nyt DNSH-periaate on estämässä oikeudenmukaisen siirtymän (JTF) varojen käytön turpeen uusien käyttömuotojen edistämiseen. Kun ympäristövaikutuksia tarkastellaan liian suppeasti, voidaan samalla aiheuttaa merkittävää haittaa ilmastolle tai vaikkapa eläinten hyvinvoinnille, Mäki-Hakola sanoo.\nMTK:n toiminnanjohtaja Jyrki Wallin on harmissaan, että sidosryhmätilaisuudessa kuullun mukaan ainakaan maatalouden digiloikalle paketti ei juuri apuja tuo, sillä ns. data-avaruuksien rakentaminen on jo tässä vaiheessa karsittu kokonaan pois.\n- Ruoka-alan kilpailukykyä edistävän digitaalisen ekosysteemin rakentamiseen onkin löydyttävä rahat muualta. Sääli ympäristön, tuottavuuden, jäljitettävyyden ja monen muun tavoitteen kannalta, Wallin sanoo.\nElvytysohjelman tavoitteena on rakentamista ohjaavan lainsäädännön kehittäminen siten, että rakentaminen on vähähiilistä ja tietopohja digitaalista. MTK muistuttaa, että etenkin puurakentamisen lisäämisellä näitä tavoitteita voidaan saavuttaa. Ohjelmassa todetaan aivan oikein, että lannoituksella voidaan kiihdyttää metsien kasvua. Tavoitteena tulee kuitenkin olla puun käytön lisääminen, ei pelkästään puumäärän kasvattaminen hiilen sitojaksi.\nMTK kannustaa hallitusta kääntämään ohjelman viimeistelyssä painopisteen vahvasti elvyttävään suuntaan, sillä Suomi tarvitsee talouskasvua ja työpaikkoja. Biokaasu on nostettava entistä vahvemmin esille. Myös elintarvikevientiin on laitettava vauhtia ja maaseutumatkailun potentiaali on otettava käyttöön.\n- Hyvä asia on, että maaseudun liiketoiminnalle keskeisen ja monipaikkatyön mahdollistavan laajakaistaverkon laajentaminen näyttää saavan edes jonkinlaisen potin ohjelmasta, Mäki-Hakola toteaa.


Soiten koronavalmiusryhmän tiedote 5.11.2020 - Soite\nSoiten koronavalmiusryhmän tiedote 5.11.2020\nSoiten alueella on todettu yksi uusi koronavirustartunta. Tartunta liittyy aikaisempaan tartuntaketjuun ja tartunnansaanut oli jo ennestään karanteenissa, eli uusia altistuneita ei ole.\nYhteensä koko pandemian aikana Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueella on nyt todettu 98 koronavirustartuntaa. Linkki: ajantasainen tilannekuva\nSoite on aloittanut koronavirukseen sairastuneiden kotiseurannan mobiilisovelluksen avulla. BuddyCare ‑mobiilisovelluksen kautta kerätään kotieristyksen ajan tietoa koronavirukseen sairastuneen oireiden kehittymisestä. Mikäli terveydenhuollon ammattilaisten asettamat raja-arvot ylittyvät oireiden osalta, Soiten infektioiden torjuntayksikön henkilökunta saa tästä hälytyksen omaan työkaluunsa ja sairastunut saa ajoissa avun oireisiinsa.\nOirekyselyiden lisäksi koronavirukseen sairastunut voi BuddyCare ‑sovelluksen kautta olla yhteydessä hoitohenkilökuntaan ja samoin hoitohenkilökunta voi olla yhteydessä sairastuneeseen. Sovelluksen käyttö tuo koronavirukseen sairastuneille mielenrauhaa, sillä he tietävät, että heidän vointiaan seurataan etänä ja sovelluksen kautta saa tarvittaessa helposti yhteyden Soiten ammattilaiseen. Mobiilisovelluksen kautta voidaan jakaa myös tärkeää ja ajankohtaista tietoa sovelluksen käyttäjille. Lue lisää tiedotteesta.


⭐EPÄVAKAASTA PERSOONALLISUUSHÄIRIÖSTÄ KÄRSIVÄN POTILAAN HOITO\nDownload "EPÄVAKAASTA PERSOONALLISUUSHÄIRIÖSTÄ KÄRSIVÄN POTILAAN HOITO"\n1 EPÄVAKAASTA PERSOONALLISUUSHÄIRIÖSTÄ KÄRSIVÄN POTILAAN HOITO Oppimateriaali Tampereen ammattikorkeakoulun käyttöön Tiia-Mari Leppä Anne Varis Opinnäytetyö Maaliskuu 212 Hoitotyön koulutusohjelma Hoitotyön suuntautumisvaihtoehto Tampereen ammattikorkeakoulu2 TIIVISTELMÄ 2 Tampereen ammattikorkeakoulu Hoitotyön koulutusohjelma Hoitotyön suuntautumisvaihtoehto LEPPÄ, TIIA-MARI & VARIS, ANNE: Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan hoito Oppimateriaali Tampereen ammattikorkeakoulun käyttöön Opinnäytetyö 38 s., liitteet 3 s. Maaliskuu 212 Opinnäytetyön tarkoituksena oli tehdä oppimateriaali epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan hoidosta Tampereen ammattikorkeakoulun käyttöön. Tehtävinä oli selvittää, mitä tarkoitetaan epävakaalla persoonallisuushäiriöllä, miten epävakaata persoonallisuushäiriötä hoidetaan sekä millainen on hyvä oppimateriaali. Tavoitteena oli antaa syventävää tietoa epävakaan persoonallisuushäiriön hoidosta mielenterveyshoitotyön vaihtoehtoisten ammattiopintojen sairaanhoitajaopiskelijoille oppimateriaalin muodossa. Opinnäytetyö toteutettiin kirjallisuuskatsauksena, jonka tuloksena saadut tiedot muodostavat oppimateriaalin sisällön. Oppimateriaali on tehty PowerPoint - esityksen muotoon. Epävakaan persoonallisuushäiriön synnyn taustalla on osoitettu olevan sekä geneettisiä että lapsuuden kasvuympäristöön liittyviä tekijöitä. Epävakaa persoonallisuushäiriö on persoonallisuushäiriöistä kaikkein yleisin, haastavin ja monimutkaisin. Kyseisestä häiriöstä kärsivät potilaat käyttäytyvät usein impulsiivisesti ja itsetuhoisesti, heillä on voimakas hylätyksi tulemisen pelko ja he saattavat olla kykenemättömiä kehittämään vakaita ihmissuhteita. Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivät potilaat ovat usein moniongelmaisia. Heillä voi esiintyä muun muassa riippuvuusongelmia, syömishäiriöitä ja mielialahäiriöitä. Epävakaata persoonallisuushäiriötä sairastavalle hoitoon sitoutuminen voi olla vaikeaa. Potilaan kanssa tehdään yksilöllinen ja selkeä sopimus hoidosta, sen pituudesta ja tavoitteista. Hoitosuhteessa voidaan käsitellä muun muassa itsetuhoista käyttäytymistä, tunteita, menneiden kokemusten ja nykyisyyden välisiä yhteyksiä ja kriiseistä selviytymistä. Psykoterapeuttisista hoitomenetelmistä dialektinen käyttäytymisterapia on osoittautunut tehokkaaksi epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivien potilaiden hoidossa. Terapian tukena voidaan käyttää lääkehoitoa. Hoitajien asenteet epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsiviä potilaita ja hoitoa kohtaan saattavat olla usein negatiivisia. Hoitajien asenteita ja suhtautumista epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsiviä potilaita kohtaan voidaan muuttaa positiivisemmiksi koulutuksen avulla. Tunne-elämältään epävakaiden potilaiden omaiset saattavat olla erityisen kuormittuneita. Jatkotutkimuksen avulla voitaisiin selvittää suomalaisten hoitajien tietämystä epävakaasta persoonallisuushäiriöstä ja siitä kärsivien potilaiden hoidosta. Opinnäytetyötä tehdessä kävi ilmi, että epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivien potilaiden hoidosta on saatavilla vähän suomalaista tutkittua tietoa. Asiasanat: epävakaa persoonallisuushäiriö, hoito, oppimateriaali3 ABSTRACT 3 Tampereen ammattikorkeakoulu Tampere University of Applied Sciences Degree Programme in Nursing and Health Care Option of Nursing LEPPÄ, TIIA-MARI & VARIS, ANNE: The Treatment of a Patient with Borderline Personality Disorder Educational Material for the Use of Tampere University of Applied Sciences Bachelor s thesis 38 pages, appendices 3 pages March 212 The purpose of this thesis was to produce educational material on treating patients with borderline personality disorder to be used in nursing and health care studies in Tampere University of Applied Sciences. The main research questions were what borderline personality disorder is, how to treat patients with borderline personality disorder, and how to produce good educational material. The objective of this study was to produce educational material to increase mental health nursing students knowledge about treating patients with borderline personality disorder. The data were collected from literature and scientific papers. Based on the literature review, features of borderline personality disorder were established. These include often impulsive and self-destructive behaviour, intense fear of abandonment, and inability to develop stable relationships. In addition, patients often suffer from addictions and eating disorders. As regards treatments, dialectical behaviour therapy has proven to be efficient. The educational material was developed based on the literature review. One of the findings of this study was that Finnish research on the treatment of borderline personality disorder is scarce. As a topic for a further study, we suggest examining Finnish nurses knowledge of borderline personality disorder and its treatment. Key words: borderline personality disorder, treatment, educational material4 SISÄLTÖ 4 1 JOHDANTO TARKOITUS, TEHTÄVÄT JA TAVOITE TEOREETTISET LÄHTÖKOHDAT Persoonallisuushäiriöt Epävakaa persoonallisuushäiriö Epävakaan persoonallisuushäiriön hoito Dialektinen käyttäytymisterapia Lääkehoito Epävakaa persoonallisuushäiriö potilaan omaisten näkökulmasta MENETELMÄLLISET LÄHTÖKOHDAT Kirjallisuuskatsaus Aineistonkeruu Aineistolähtöinen sisällönanalyysi Oppimateriaali TULOKSET Epävakaa persoonallisuushäiriö Diagnosointi Itsetuhoinen käyttäytyminen ja itsemurhariski Epävakaan persoonallisuushäiriön hoito Hoidon edellytykset Sairaalahoidon aiheet Hoitajan rooli Dialektinen käyttäytymisterapia Lääkehoito Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan herättämät tunteet hoitajassa Transferenssi ja vastatransferenssi epävakaan persoonallisuushäiriön hoidossa Hoitajan jaksaminen epävakaan persoonallisuushäiriön hoidossa POHDINTA Eettisyys ja luotettavuus Oppimateriaalin arviointi Jatkotutkimusehdotukset LÄHTEET LIITTEET... 395 1 JOHDANTO 5 Epävakaalla persoonallisuudella tarkoitetaan minäkuvaan, ihmissuhteisiin ja tunteenpurkauksiin liittyvää epävakautta sekä huomattavaa äkillisten mielijohteiden mukaan toimimista (Epävakaa persoonallisuus 28; Nyberg 22, 4). Tunteiden ja mielialojen säätelyn vaikeus on epävakaan persoonallisuuden ydinpiirre (Koivisto, Stenberg, Nikkilä & Karlsson 29, 21). Persoonallisuushäiriöistä epävakaa persoonallisuushäiriö on yleisin ja usein tästä häiriöstä kärsivät potilaat ovat moniongelmaisia. Heillä esiintyy usein samanaikaisesti muun muassa depressiota, syömishäiriöitä, posttraumaattista stressihäiriötä ja muita ahdistuneisuushäiriöitä. (Koivisto & Isometsä 25, 4619; Koivisto ym. 29, 32.) Myös muita persoonallisuushäiriöitä esiintyy tavallisesti yhtäaikaisesti epävakaan persoonallisuushäiriön kanssa. Tavallisimpia ovat estynyt, paranoidinen ja riippuvainen persoonallisuus. (Koivisto & Isometsä 25, ) Lisäksi epävakaa persoonallisuushäiriö liittyy hyvin kiinteästi huomionhakuiseen persoonallisuuteen, jota pidetään saman häiriötyypin lievempänä muotona (Korkeila 27, 53). Häiriötä esiintyy keskimäärin.6 prosentilla väestöstä ja se alkaa varhaisessa aikuisiässä. Esiintyvyys on suurimmillaan naimattomilla naisilla, nuorilla aikuisilla sekä vähän koulutetuilla ja pienituloisilla. (Epävakaa persoonallisuus 28; Nyberg 22, 4.) On mahdollista, että epävakaa persoonallisuushäiriö on alitunnistettu miehillä (Koivisto & Isometsä 25, 4617). Epävakaa persoonallisuushäiriö on vaikea, potilaan toimintakykyä merkittävästi heikentävä häiriö, joka kuormittaa terveydenhuoltojärjestelmää (Korkeila 27, 53). Perusterveydenhuollon potilaista 6 prosentilla, psykiatrisen avohoidon potilaista 1 prosentilla ja sairaalapotilaista 2 prosentilla saattaa olla tämä häiriö (Epävakaa persoonallisuus 28). Potilaita tavataan runsaasti myös ensiapupoliklinikoilla toistuvien itseä vahingoittavien tekojen vuoksi (Korkeila 27, 53). Kyseisestä persoonallisuushäiriöstä kärsiviä ihmisiä hoidetaan ensisijaisesti psykoterapian avulla sairaala-, päiväsairaala- tai avohoidossa. Terapian rinnalla hoitona voidaan tarvittaessa käyttää psyykenlääkkeitä. (Nyberg 22, 6; Epävakaa persoonallisuushäiriö 28.) Psykoterapioista erityisesti dialektinen käyttäytymisterapia on osoittautunut tu-6 lokselliseksi epävakaan persoonallisuushäiriön hoidossa ja sitä on kehitetty myös muiden häiriöiden hoitoon (Koivisto, Keinänen & Isometsä 27, 14; Viikki 26, 16). 6 Opinnäytetyön tarkoituksena oli tehdä oppimateriaali epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan hoidosta Tampereen ammattikorkeakoulun mielenterveyshoitotyön vaihtoehtoisten ammattiopintojen sairaanhoitajaopiskelijoille. Verkkooppimateriaalin teimme PowerPoint muodossa. Valitsimme aiheen syventääksemme omaa tietämystämme epävakaasta persoonallisuushäiriöstä ja sen hoidosta. Oppimateriaali tulee olemaan hyödyllinen sekä meille itsellemme että muille suuntaavan vaiheen mielenterveyshoitotyön opiskelijoille, koska tulevassa ammatissamme tulemme varmasti kohtaamaan ja hoitamaan persoonallisuushäiriöistä kärsiviä potilaita.7 2 TARKOITUS, TEHTÄVÄT JA TAVOITE 7 Opinnäytetyön tarkoituksena oli tehdä oppimateriaali epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan hoidosta Tampereen ammattikorkeakoulun käyttöön. Opinnäytetyön tehtävät olivat: 1. Mitä tarkoitetaan epävakaalla persoonallisuushäiriöllä? 2. Miten epävakaata persoonallisuushäiriötä hoidetaan? 3. Millainen on hyvä oppimateriaali? Tavoitteena oli antaa syventävää tietoa epävakaan persoonallisuushäiriön hoidosta mielenterveyshoitotyön vaihtoehtoisten ammattiopintojen sairaanhoitajaopiskelijoille oppimateriaalin muodossa. Oppimateriaalia voidaan käyttää sekä itsenäisessä verkkoopiskelussa että muun opetuksen tukena.8 3 TEOREETTISET LÄHTÖKOHDAT Persoonallisuushäiriöt Persoonallisuushäiriöt ovat pitkäaikaisia, sosiaalisia suhteita ja toimintakykyä haittaavia mielenterveyshäiriöitä, jotka ilmenevät poikkeavina persoonallisuuspiirteinä. Asianomainen henkilö ei itse aina kärsi tästä häiriöstä eikä edes välttämättä tunnista sitä, vaan saattaa pitää poikkeavia persoonallisuuspiirteitä hyväksyttävinä ja normaaleina. (Joukamaa & Lepola 22, 19.) Persoonallisuushäiriöistä kärsii 5-15 prosenttia väestöstä. Persoonallisuushäiriöisen ja normaalina pidetyn käytöksen välinen raja on liukuva. Useimmilla psyykkisesti terveillä ihmisillä ilmenee erityisesti stressitilanteissa eri persoonallisuushäiriöille ominaisia tapoja käyttäytyä tai kokea. Persoonallisuushäiriöissä nämä tavat ja käytös ovat kuitenkin luonteeltaan itsepäisempiä ja jäykempiä. (Huttunen 211b.) Persoonallisuushäiriöt jaetaan kolmeen eri pääryhmään. Ensimmäiseen pääryhmään kuuluvat epäluuloinen eli paranoidinen, eristäytyvä eli skitsoidinen ja psykoosipiirteinen eli skitsotyyppinen persoonallisuushäiriö. Näille häiriöille on ominaista käytöksen outous tai erikoisuus. Toiseen pääryhmään kuuluvat epävakaa, huomionhakuinen, narsistinen sekä epäsosiaalinen eli antisosiaalinen persoonallisuushäiriö, joiden ominaispiirteitä ovat käytöksen dramaattisuus, epävakaus tai emotionaalisuus. Kolmannelle pääryhmälle eli riippuvaiselle, estyneelle ja pakko-oireiselle persoonallisuushäiriöille on tyypillistä pelokkuus ja ahdistuneisuus. (Huttunen 211b.) Tässä opinnäytetyössä keskitymme epävakaaseen persoonallisuushäiriöön ja sen hoitoon, koska tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus on tavallisin kliinisessä hoitotyössä tavattava persoonallisuushäiriö (Tähkä 29, 3). 3.2 Epävakaa persoonallisuushäiriö Epävakaa persoonallisuushäiriö, viralliselta nimeltään tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus, on uusi diagnoosinimike. Aikaisemmin puhuttiin rajatilaksi nimitetystä häiriöstä. Rajatilan ajateltiin olevan neuroottista häiriötä vaikeampi, mutta psykoosia9 9 lievempi häiriö. Henkilöillä, jotka kärsivät tunne-elämältään epävakaasta persoonallisuudesta, on usein samanaikaisesti muita persoonallisuushäiriöitä, kuten huomionhakuinen ja epäsosiaalinen persoonallisuus. (Joukamaa & Lepola 22, ) Tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus jaetaan kahteen erilaiseen häiriötyyppiin: impulsiiviseen häiriötyyppiin ja rajatilatyyppiin (Joukamaa & Lepola 22, 117). Impulsiivista häiriötyyppiä luonnehtivat yllykkeiden hallinnan puute ja etenkin tunneelämän epävakaus. Väkivaltaiset purkaukset ja uhkaava käytös ovat tavallisia, varsinkin reaktiona muiden kritiikkiin. Myös rajatilatyypillä esiintyvät useat tunne-elämän epävakaisuuden piirteet. Rajatilatyypille ovat ominaisia häiriöt päämäärien asettamisessa, minäkuvassa ja sisäisissä pyrkimyksissä, joihin luetaan myös seksuaaliset pyrkimykset sekä jatkuva tyhjyyden tunne. Epävakaat ja kiihkeät ihmissuhteet saattavat aiheuttaa toistuvasti tunne-elämän kriisejä. Ne saattavat olla yhteydessä liialliseen pyrkimykseen välttää hylätyksi tulemista. Nämä kriisit voivat johtaa toistuviin itsemurhayrityksiin tai - uhkauksiin tai muuhun itsetuhoisuuteen, vaikka tätä saattaa tapahtua myös ilman selviä ulkoisia aiheuttajia. (Epävakaa persoonallisuushäiriö 28, 821.) 3.3 Epävakaan persoonallisuushäiriön hoito Epävakaasta persoonallisuudesta kärsiviä ihmisiä voidaan hoitaa avo-, päiväsairaala- tai sairaalahoidossa (Nyberg 22, 6). Hoito tulee kuitenkin toteuttaa mahdollisimman pitkälti avohoidossa ja sairaalahoidon osalta pääasiassa päiväsairaalaolosuhteissa (Epävakaa persoonallisuus 28, 822). Psykoterapeuttisista hoitomenetelmistä ryhmä- ja yksilöterapiaa yhdistävä dialektinen käyttäytymisterapia on havaittu tehokkaaksi itsetuhoisen käyttäytymisen ja muun riskikäyttäytymisen hoitomenetelmäksi (Korkeila 27, 54). Terapian tukena käytetään usein lääkehoitoa. Mikään lääke ei kuitenkaan yksin muuta ydinpersoonallisuuden ongelmia. (Nyberg 22, 6, 8-9.) Usein potilaalla on persoonallisuushäiriön lisäksi jokin muu diagnosoitava mielenterveyden häiriö, kuten ahdistuneisuushäiriö, masennus, päihdeongelma tai psykoottisia oireita. Lisäksi potilas voi hakeutua hoitoon kaoottisen elämäntilanteen, ihmissuhdevaikeuksien tai itsetuhoisuuden vuoksi. Ennen varsinaista persoonallisuushäiriön hoitoa tulee hoitaa näitä ongelmia, kuten päihdeongelmaa tai masennusta, niille tyypillisillä hoitokeinoilla. (Nyberg 22, 6.)10 1 Hoidon päämääränä on parempi elämänhallinta ja voimaantuminen eli ihminen saa omia voimia käyttöön elämäänsä varten. Itsetunto, itseluottamus ja sisäinen turvallisuudentunne syntyvät, kun potilas oppii tuntemaan eri puolet itsestään. Tämän seurauksena potilaan sietokyky lisääntyy ja impulssikontrolli paranee, ja hän pystyy luomaan kestäviä ja merkityksellisiä ihmissuhteita. (Nyberg 22, 6-7.) Dialektinen käyttäytymisterapia Dialektinen käyttäytymisterapia (DKT) on amerikkalaisen psykologin, Marsha Linehanin, kehittämä kognitiivisen terapian muoto, joka on alunperin kehitetty kroonisesti itsemurha-alttiiden, epävakaasta persoonallisuudesta kärsivien henkilöiden hoitoon (Holmberg & Kähkönen 28, 224). Terapia vähentää epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivien henkilöiden itsensä vahingoittamista ja itsemurhayritysten määrää sekä psykiatrisen sairaalahoidon tarvetta (Lindeman 27). DKT pyrkii auttamaan epävakaan persoonallisuuden diagnoosin saaneita henkilöitä löytämään keinoja oman elämän ja ongelmallisten tunnetilojen hallintaan. Itsehallinta- ja muutoskeinojen oppimisen lisäksi tavoitteena on pyrkiä edistämään hyväksymiseen perustuvaa suhtautumistapaa. (Kåver & Nilsonne 24, 12.) Terapia on osoittautunut tulokselliseksi hoitomuodoksi epävakaan persoonallisuuden hoidossa, ja sitä on käytetty myös muiden häiriöiden hoitoon (Holmberg & Kähkönen 27, 551). DKT on useasta menetelmästä koostuva hoito-ohjelma, joka toteutetaan siihen koulutettujen ammattilaisten ryhmätyönä. Hoito-ohjelman keskeisiä elementtejä ovat yksilöpsykoterapia, ryhmämuotoinen taitovalmennus, mahdollisuus puhelinyhteyteen yksilöpsykoterapeutin kanssa kriisitilanteissa sekä tiimityönohjaus. (Koivisto ym. 27, 14; Viikki 26, 16) Lääkehoito Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivälle potilaalle sopiva lääkitys valitaan oireiden perusteella (Huttunen 28, 237). Oikein käytetty lääkitys yhdistettynä psykoterapiaan voi tukea epävakaan persoonallisuushäiriön hoitoa (Nyberg 22, 8). Häiriön hoidossa käytettäviä lääkkeitä ovat psykoosilääkkeet, mielialaa tasaavat lääkkeet ja selek-11 tiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät eli SSRI-lääkkeet. (Epävakaa persoonallisuus 28, 829.) Epävakaa persoonallisuushäiriö potilaan omaisten näkökulmasta Mitä vaikeampia ja pitkäaikaisempia potilaan mielenterveysongelmat ovat, sitä suurempi vaikutus niillä on omaisten ja läheisten elämään (Annala, Saarelainen, Stengård & Vuori-Kemilä 27, 159). Tutkimusten mukaan 2 6 prosenttia mielenterveysongelmaisten omaisista kokee elämänsä vaikeutuvan jollakin elämän alueella, esimerkiksi perhe-elämän saralla, sosiaalisissa suhteissa, työelämässä tai käytännön asioiden hoitamisessa. (Annala ym. 27, 155.) Läheisen sairastuminen aiheuttaa omaisille pelon ja surun tunteita. Omaiset surevat sairauden aiheuttamaa toimintakyvyn ja terveyden menetystä sekä tulevaisuuden suunnitelmien muuttumista. Tulevaisuus tuntuu pelottavalta ja ennakoimattomalta. Mielenterveysongelmiin liittyy myös häpeän tunteita; somaattinen sairaus koetaan hyväksyttävämmäksi ja siitä on helpompi puhua. Omaiset kokevat usein myös syyllisyyttä esimerkiksi tuntiessaan olevansa osittain vastuussa perheenjäsenen ongelmista tai olevansa kykenemättömiä auttamaan riittävästi. (Annala ym. 27, 155.) Mielenterveysongelmat kuormittavat potilaiden omaisia yleensä paljon ja tunneelämältään epävakaiden potilaiden omaiset saattavat olla erityisen kuormittuneita. Tämän potilasryhmän omaiset ovat usein masentuneita, neuvottomia, stressaantuneita ja väsyneitä potilaan käyttäytymiseen. He jäävät usein vaille huomiota, kun potilaan hoitoa suunnitellaan ja toteutetaan psykiatrisissa yksiköissä. (Tunne-elämältään epävakaisten omaiset 26.) Vaikeassa tilanteessa elävien omaisten avun tarpeen tunnistaminen ja tukeminen ehkäisee omaisten uupumista. Hoitajan on tärkeää kyetä tunnistamaan omaisten tarpeet, jotka ovat osittain sidoksissa potilaan tarpeisiin, osittain taas niistä riippumattomia. Perheen on löydettävä tasapaino siinä, kuinka paljon sairastunutta perheenjäsentä autetaan ja paljonko hänen odotetaan ottavan vastuuta esimerkiksi perheen arkielämästä. (Annala ym. 27, 159.)12 12 Omaisten keskinäisellä vertaistuella on suuri merkitys. Vertaistuki perustuu tasavertaisuuteen sekä omakohtaisten kokemusten ja tunteiden jakamiseen. Mahdollisuus tukea toisia parantaa omaisten elämänhallinnan tunnetta ja vahvistaa uskoa oman selviytymisen suhteen. (Annala ym. 27, 166.)13 4 MENETELMÄLLISET LÄHTÖKOHDAT Kirjallisuuskatsaus Kirjallisuuskatsaus tutkimusmenetelmänä on aikaisemmin olemassa olevan tutkimustiedon yhdistämistä yhtenäiseksi katsaukseksi ja se on mahdollista tehdä eri tavoin. Kirjallisuuskatsaus käy analyyttisesti läpi tietyn aihepiirin aiemman tutkimuksen. (Kääriäinen & Lahtinen 26, ) Kirjallisuuskatsaus on tutkimustyypiltään teoreettista tutkimusta, niin sanottua toisen asteen tutkimusta eli tutkimustiedon tutkimusta (Tuomi & Sarajärvi 29, 123). Kirjallisuuskatsauksen tarkoituksena on näyttää, miten ja mistä näkökulmista kyseistä asiaa on aiemmin tutkittu (Tuomi & Sarajärvi 29, 123). Kirjallisuuskatsaus koostuu tutkimussuunnitelmasta, tutkimuskysymyksen määrittämisestä, alkuperäistutkimusten hausta, valinnasta, laadun arvioinnista ja analysoinnista sekä tulosten esittämisestä. (Kääriäinen & Lahtinen 26, 37.) Kirjallisuuskatsaus voi olla joko narratiivinen tai systemaattinen. (Leino-Kilpi 27, 2; Johansson 27, 3-5; Kääriäinen & Lahtinen 26, ) Opinnäytetyömme kirjallisuuskatsaus on narratiivinen, koska se vastaa menetelmänä opinnäytetyömme tarkoitusta paremmin kuin systemaattinen kirjallisuuskatsaus. Narratiivinen kirjallisuuskatsaus on toimiva kuvailtaessa muun muassa jonkin ongelmatilanteen taustaa tai kehitystä, kuvailtaessa käsitteellistä tai teoreettista taustaa tai yhdisteltäessä eri tutkimusalueita (Johansson 27, 4). 4.2 Aineistonkeruu Aineiston hankinnassa käytimme elektronisia tietokantoja, sillä ne mahdollistivat monipuolisten aineistohakujen tekemisen ja rajaamisen. Elektronisia tietokantoja hyödyntäessä pystyy takaamaan sen, että opinnäytetyön tekemisessä käytettävä aineisto ei ole liian vanhaa. Tietoa etsimme vuosilta Käytimme Medicin tietokantaa, ja Terveysportin tietokannoista Lääkärin käsikirjaa sekä Sairaanhoitajan käsikirjaa. Lisäksi hyödynsimme Aleksi- ja Arto- artikkeliviitetietokantoja ja Duodecim Lääketieteen14 14 aikakauskirjan ja Suomen Lääkärilehden arkistoja. Opinnäytetyöhömme löysimme kotimaista aineistoa niin kattavasti, että kansainvälisistä tietokannoista käytimme ainoastaan Academic Search Eliteä (EBSCOhost). Suomenkielisinä hakusanoina käytimme persoonallisuushäiriö ja/and hoito, persoonallisuushäiriö ja/and hoitotyö, tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus ja/and hoito, tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus ja/and hoitotyö, rajatila ja/and hoito, rajatila ja/and hoitotyö, epävakaa persoonallisuushäiriö ja/and hoito, epävakaa persoonallisuushäiriö ja/and hoitotyö. Englanninkielisinä hakusanoina käytimme personality disorder AND treatment, personality disorder AND nursing, borderline personality disorder AND treatment sekä borderline personality disorder AND nursing. Edellä mainituilla hakusanoilla löytyi suomenkielisiä artikkeleita 863 kappaletta, joista valitsimme 12 artikkelia. Englanninkielisiä artikkeleita löysimme 1296, joista valitsimme 9. Valinnat teimme otsikon ja tiivistelmän perusteella. Sekä kotimaisista että kansainvälisistä hakutuloksista jouduimme jättämään suuren osan pois, koska ne olivat aiheeseemme kuulumattomia. Samoja artikkeleita löytyi useammasta artikkeliviitetietokannasta (liite 1). Valitsemistamme artikkeleista englanninkielisiä tutkimuksia on kaksi kappaletta. Muita artikkeleita valitsimme 19 kappaletta. Näin ollen artikkeleita on yhteensä 21 kappaletta. Tarkemmat tiedot käytetyistä tutkimuksista löytyy liitteestä 2 (liite 2). Tiedonhaun avulla saadun aineiston lisäksi olemme käyttäneet muuta aiheeseen sopivaa kirjallisuutta. Tutkimuksia epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan hoidosta emme löytäneet tiedonhaun kautta. On mahdollista, että vanhempaa tutkimustietoa aiheeseen liittyen olisi löytynyt, jos olisimme huomioineet tiedonhaussa ennen vuotta 25 tehdyt tutkimukset. Suomalaisia tutkimuksia löysimme ainoastaan yhden Internet-haun kautta, mutta emme hyötyneet kyseisen lähteen käytöstä opinnäytetyössämme, sillä tutkimus käsitteli musiikkiterapian käyttöä tunne-elämältään epävakaan persoonallisuuden hoidossa. Hoitajien asenteista epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsiviä potilaita kohtaan löytyi joitakin tutkimuksia, joista päätimme käyttää kahta.15 4.3 Aineistolähtöinen sisällönanalyysi 15 Sisällönanalyysi on perusanalyysimenetelmä, jolla järjestäytymätön aineisto tutkittavasta ilmiöstä tiivistetään ja yleistetään systemaattisesti. Aineiston tiivistäminen ja yleistäminen on välttämätöntä, jotta voidaan tehdä johtopäätöksiä tutkittavasta ilmiöstä. Sisällönanalyysia voidaan käyttää hyvinkin erityyppisten aineistojen järjestämiseen, luokitteluun ja ryhmittelyyn esimerkiksi artikkelit, dialogit, kirjat, kirjeet, puheet, päiväkirjat ja raportit. (Tuomi & Sarajärvi 29, 91, 13.) Opinnäytetyössämme käytimme sisällönanalyysia kirjallisuuskatsauksen analysointimenetelmänä oppimateriaalin sisältöjen tuottamiseksi. Aineistolähtöistä analyysiä kuvataan kolmevaiheiseksi prosessiksi, joka tarkoittaa sitä, että aineisto redusoidaan eli pelkistetään, klusteroidaan eli ryhmitellään ja luodaan teoreettisia käsitteitä eli abstrahoidaan (Tuomi & Sarajärvi 29, 18). Ryhmittelyssä aineisto käydään läpi tarkasti ja siitä etsitään samankaltaisuuksia kuvaavia käsitteitä, jotka ryhmitellään ja nimetään luokan sisältöä kuvaavalla käsitteellä. Luokitteluyksikkönä voi olla esimerkiksi tutkittavan ilmiön käsitys, ominaisuus tai piirre. (Tuomi & Sarajärvi 29, ) Koska opinnäytetyömme on kirjallisuuskatsaus, aineiston analysointi ei noudata täsmälleen aineistolähtöisen laadullisen aineiston analyysin vaiheistusta. Sisällönanalyysia on käytetty sovelletusti (Tuomi & Sarajärvi 29, 123). Aineistoa lukiessamme etsimme vastauksia opinnäytetyömme tehtäviin. Ryhmittelimme tiedonhaun kautta löytyneet opinnäytetyömme aiheeseen liittyvät asiat teemoittain ja niiden pohjalta laadimme teoreettiset käsitteet eli teemat tulososioon. Ensimmäinen teema on epävakaa persoonallisuushäiriö, jonka alateemoina ovat diagnosointi ja itsetuhoinen käyttäytyminen ja itsemurhariski. Toisena teemana on epävakaan persoonallisuushäiriön hoito, jonka alateemoina ovat hoidon edellytykset, sairaalahoidon aiheet, hoitajan rooli, dialektinen käyttäytymisterapia ja lääkehoito. Kolmantena teemana on epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan herättämät tunteet hoitajassa. Tämän alateema on transferenssi ja vastatransferenssi epävakaan persoonallisuushäiriön hoidossa. Viimeisenä teemana on hoitajan jaksaminen epävakaan persoonallisuushäiriön hoidossa. Edellä mainitut teemat muodostavat myös rungon oppimateriaalille.16 16 Ennen kuin aloimme kirjoittaa opinnäytetyömme raporttiosiota, luimme koko aineistomme läpi ja varmistimme, että meillä on kaikki aiheeseemme kuuluva oleellinen materiaali. Tulososion kirjoittamisen jälkeen katsoimme kaikki artikkelit uudelleen läpi tarkistaaksemme, että käytimme opinnäytetyössämme keskeisimmän tiedon valitsemistamme artikkeleista. Englanninkielisiä artikkeleita käytimme runsaasti ja hyödyimme niistä, sillä saimme niistä sellaista tietoa, mitä suomalaisissa lähteissä ei ollut. Haasteelliseksi muodostui englanninkielisten artikkeiden kääntäminen suomenkielelle. Etenkin ammattisanaston kohdalla oli vaikea löytää sopivia suomenkielisiä vastineita. 4.4 Oppimateriaali Hyvä oppimateriaali on sekä opiskelijan että opettajan edun mukaista. Materiaalin tulisi herättää opiskelijan kiinnostus ja aktivoida häntä tarkastelemaan omaa osaamistaan, asenteitaan ja tietojaan sekä kannustaa itsenäiseen ajatteluun. Oppimateriaali on väline oppimisen tueksi. Hyvä oppimateriaali monipuolistaa ja havainnollistaa opetusta sekä vaatii käyttäjältään intensiivistä ajattelua. (Oppimateriaalin kehittäminen 2.) Oppimateriaaliksi luokitellaan kaikki se aineisto, jota opiskelija käyttää oppimisprosessin aikana. Oppimateriaaleja voivat olla esimerkiksi oppikirjat ja multimediaesitykset, www-sivustot, tietopankit ja tietosanakirjat. Verkko-oppimisella tarkoitetaan oppimistilanteita, jossa käytetään hyväksi viestintä- ja tietotekniikkaa. Verkkokurssien avulla on mahdollista opiskella omien aikataulujen mukaan ilman ryhmäopetukseen osallistumista. Verkkokurssi muodostuu oppimateriaalista, tehtävistä sekä opiskelijoiden ja opettajan välisestä vuorovaikutuksesta. (Keränen & Penttinen 27, 1, 3, 148.) Verkko-opetuksen eri muotoja ovat monimuoto-opetus, verkon tukema lähiopetus sekä itseopiskelu. Verkko-oppimismateriaalin laatiminen vaatii usein huolellisen suunnitelman. Materiaalin suunnittelussa on huomioitava kohderyhmä, jolle opetus suunnataan ja mietittävä mitä kohderyhmä osaa nyt ja mitä sen pitäisi osata kurssin jälkeen. (Kalliala 22, 2, 6.) Oppimateriaalia valmistaessaan joutuu yleensä karsimaan, yhdistelemään ja pelkistämään opetettavaa ainesta, jotta oppija voisi mahdollisimman hyvin oivaltaa keskeisen sisällön. Liika materiaali saattaa vaikeuttaa oppimisprosessia. (Oppimateriaalin kehittäminen 2.)17 17 Ei ole olemassa yhtä ainoaa oikeaa tapaa tehdä oppimateriaalia (Oppimateriaalin kehittäminen 2). Verkko-oppimismateriaali voi olla kirjoitettua tekstiä ja sitä voidaan elävöittää kuvien, äänitiedostojen, animaatioiden ja videoiden avulla. Voimakas värimaailma, erilaiset ääniefektit ja animaatiot voivat toimia tietyssä kohderyhmässä, mutta toiset saattavat kokea ne häiritsevinä. (Kalliala 22, 14, 6, 69.) Erilaisten tehosteiden käyttöä on hyvä välttää, koska tehosteet vievät lukijan huomion pois itse asiasisällöstä (Keränen & Penttinen 27, 159). Huumoria voidaan käyttää, kunhan se sopii kohderyhmän makuun. Verkko-oppimismateriaalin täytyy toimia ilman kenenkään ulkopuolisen neuvoja ja ohjeita, eikä siinä myöskään saisi olla teknisiä tai sisällöllisiä ongelmia. (Kalliala 22, 59.) Verkko-opetuksessa käytettävissä oppimateriaaleissa on huomioitava tekijänoikeuteen liittyvät asiat. Tekijänoikeudella tarkoitetaan sitä, että uusi luova teos kuuluu aina tekijälleen ja on tämän omaisuutta. Tekijänoikeudet määritetään tekijänoikeuslaissa, jonka tarkoituksena on suojata luovan työn tekijöiden työn tuloksia. Vaikka tekijät eivät toimisikaan ammatillisessa mielessä, tekijänoikeus suojaa kaikkia syntyneitä teoksia. (Keränen & Penttinen 27, 15.) Verkko-oppimateriaalin tekijänoikeus syntyy materiaalin tekijälle tai tekijöille. Tekijänoikeudet eivät siirry ilman sopimusta oppilaitokselle niin, että aineistoa voidaan käyttää tai muuttaa. (Kalliala 22, 99, 12.) Oppilaitoksissa tapahtuva opetustilanne edellyttää tekijältä saatua lupaa (Keränen & Penttinen 27, 15). Muunteluoikeuksista pitää sopia, mikäli verkko-oppimateriaalia halutaan myöhemmin päivittää ajan tasalle (Kalliala 22, 99, 12).18 5 TULOKSET Epävakaa persoonallisuushäiriö Epävakaan persoonallisuushäiriön taustalla ajatellaan olevan sekä geneettisiä että lapsuuden kasvuympäristöön liittyviä tekijöitä (Koivisto & Isometsä 25, 4618; Lamph 211, 35). Potilaiden vanhemmat ovat usein itse kärsineet epävakaasta persoonallisuushäiriöstä, minkä seurauksena lapset ovat saattaneet joutua kasvamaan alkoholinkäytön, arvaamattomuuden, turvattomuuden ja väkivallan ilmapiirissä. Lapsilta on näin ollen puuttunut turvaa ja psykososiaalisia valmiuksia antavat esikuvat. Pienempi määrä potilaita on kasvanut perheissä, joissa väkivaltaa ei ole esiintynyt, mutta kyky käsitellä tunteita on puuttunut ja joissa lasten emotionaalinen merkitys vanhemmille on ollut pieni. Näissä perheissä ihmisarvo on perustunut materiaalisiin arvoihin ja suorituksiin. (Tähkä 23, 14.) Epävakaasta persoonallisuudesta kärsivät ovat usein kykenemättömiä kehittämään vakaita ihmissuhteita (Bland, Tudor & Whitehouse 27, 25). Heidän voi olla vaikea kestää yksinäisyyttä, sillä yksin jääminen voi tuntua suunnattomana turvattomuutena. Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivät henkilöt usein pelkäävät tulevansa hylätyiksi tai torjutuiksi. (Bland & Rossen 25, 59; Eastwick & Grant 25, 4.) Heidän läheisille ihmissuhteilleen on tyypillistä epätoivoiset yritykset estää toista hylkäämästä esimerkiksi takertumalla toiseen tai anelemalla häntä olemaan jättämättä. (Bland ym. 27, 28; Koivisto & Korkeila 21.) Epävakaan persoonallisuushäiriön ytimenä on identiteetin tunteen puute, jonka seurauksena potilaat eivät kykene kokonaisvaltaisesti hahmottamaan omaa ja muiden persoonallisuutta (Tähkä 23, 14). Voimakkaan hylätyksi tulemisen pelon ja epävakaiden ihmissuhteiden lisäksi häiriöstä kärsivät henkilöt toimivat impulsiivisesti, mikä näkyy esimerkiksi harkitsemattomana sukupuolielämänä ja usein esiintyvänä päihteiden käyttönä. (Koivisto & Isometsä 25, 4619). Myös syömishäiriöt, eritoten bulimia, mielialahäiriöt ja riippuvuusongelmat sekä aktiivisuuden ja tarkkaavuuden häiriö, ADHD, voivat esiintyä samanaikaisesti epävakaan persoonallisuushäiriön kanssa. (Cumyn, French & Hechtman 29, 673; Joukamaa & Lepola 22, 117.) Epävakaan persoonal-19 lisuushäiriön erottaminen tarkkaavaisuushäiriöstä ja kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä voi olla vaikeaa (Korkeila 21). 19 Potilaita vaivaa jatkuva sisäinen tyhjyyden tunne eheän minäkokemuksen puutteen vuoksi ja heitä hallitsee voimakas vihan tunne, jonka syytä he eivät itse osaa selittää (Commons Trealor & Lewis 28, 578; Tähkä 23, 14). Stressin yhteydessä voi ilmetä lyhytkestoista vainoharhaisuutta ja aistiharhoja, potilas voi kuulla esimerkiksi nimeään kutsuttavan (Koivisto & Isometsä 25, 4619; Tähkä 23, 14). Myös derealisaatio- tai depersonalisaatioelämykset ovat mahdollisia (Koivisto & Isometsä 25, 4619). Näillä tarkoitetaan kokemusta, jonka yhteydessä henkilö kokee persoonallisuutensa, ruumiinsa, identiteettinsä tai ympäristönsä muuttuneen niin, että ne ovat jollakin tavoin epätodellisia tai eivät ole entisensä kaltaisia (Huttunen 211a) Diagnosointi Olisi suositeltavaa, että epävakaa persoonallisuus diagnosoitaisiin asianmukaisesti jo nuoruusiässä, jotta tarvittavia sosiaalisia ja kliinisiä tukitoimia voitaisiin järjestää. Diagnoosin kriteerit täyttyvät osalla potilaista kuitenkin vasta nuorella aikuisiällä. (Epävakaa persoonallisuus 28, 827.) Alle 18-vuotiaille harvemmin diagnosoidaan epävakaa persoonallisuushäiriö, koska persoonallisuus ei ole täysin vielä kehittynyt (Lamph 211, 37). Epävakaan persoonallisuushäiriön kliinisiä tutkimuksia ja diagnosoimista varten on kehitetty erilaisia itsearviointimenetelmiä ja puolistrukturoituja haastattelumenetelmiä, joita voidaan käyttää erikoissairaanhoidossa diagnoosin varmistamiseen (Korkeila 21). Strukturoituja lomakkeita ovat BPDSI, DIB-R ja ZAN-BPD (Pulkkinen & Vesanen 21). Persoonallisuushäiriödiagnoosin tekee psykiatrian erikoislääkäri (Koivisto & Isometsä 25, 4618) Itsetuhoinen käyttäytyminen ja itsemurhariski Itsetuhokäyttäytymisen pääasiallisena tarkoituksena voi olla esimerkiksi itseviha, rankaisu tai pyrkimys tasata voimakasta tunnetilaa (Koivisto & Isometsä 25, 4619;20 2 Lamph 211, 37). Itsetuhoisuutta voi edeltää hylkäämiseksi koettu tilanne tai erotilanne. (Koivisto & Isometsä 25, 4619.) Käyttäytyminen voi esiintyä muun muassa viiltelynä, mustelmille lyömisenä, vieraiden esineiden nielemisenä, nälkiinnyttämisenä, pään hakkaamisena, hiusten repimisenä, itsen polttamisena tai puremisena (Koivisto & Isometsä 25, 4619; Lamph 211, 37). Itsetuhoisen käyttäytymisen päämääränä on harvoin itsemurha; itsensä vahingoittamista käytetään selviytymiskeinona tunteiden ja traumojen käsittelyyn (Lamph 211, 38). Tunne-elämältään epävakaasta persoonallisuudesta kärsivien henkilöiden itsemurhariski on erittäin korkea (Koivisto & Isometsä 25, 462). Itsemurha toteutetaan yleensä yli 3 ikävuoden jälkeen (Korkeila 27, 54; Paris 25, 1582). Itsensä vahingoittaminen on hyvin tavallista ennen tätä ikää, jopa kolme neljästä vahingoittaa itseään toistuvasti (Korkeila 27, 54). Itsemurha saattaa tapahtua toivottomuuden ja vetäytyneisyyden tilassa useiden hoitoyritysten jälkeen. Epävakaan persoonallisuushäiriön, vakavan masennuksen ja päihdeongelman yhdistelmä lisää itsemurhariskiä yli kolmenkertaiseksi verrattuna pelkästä epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivien henkilöiden itsemurhariskiin. (Koivisto & Isometsä 25, 462.) 5.2 Epävakaan persoonallisuushäiriön hoito Persoonallisuushäiriöisiä potilaita on perinteisesti pidetty erittäin vaikeahoitoisina (James & Cowman 27, 674; Jokinen & Räsänen 2, 65). Yhdestätoista persoonallisuushäiriöstä epävakaa persoonallisuushäiriö on kaikkein yleisin, haastavin ja monimutkaisin (Bland ym. 27, 24; Bland & Rossen 25, 57). Hoitajat kokevat, että epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivien potilaiden hoito on vaikeampaa kuin muiden potilasryhmien hoito (Giannouli ym. 29, 482). Persoonallisuushäiriöt esiintyvät hyvin monimuotoisina ja ne kietoutuvat usein muihin ongelmiin. Potilaat hakevat yleensä päivystysluonteista apua elämänsä kriisitilanteissa, esimerkiksi silloin kun he ovat ajautuneet vaikeuksiin ihmissuhteissaan. Kun suurin hätä on saatu selvitetyksi ja olisi tilaisuus selvitellä häiriötä kokonaisvaltaisemmin, potilas jättää käyttämättä sovitut vastaanottoajat ja saapuu taas hakemaan apua, kun elämässä on seuraava kriisi. Tästä johtuen hoitajien ennakkoasenteet voivat olla negatiivisia ja osaltaan vaikeuttavat potilaan hoitoa. (Jokinen & Räsänen 2, 65.)21 5.2.1 Hoidon edellytykset 21 Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan hoidon tavoitteita ovat, että potilas pystyy olemaan sekä yksin että sietämään läheisyyttä ja lisäksi sosiaalisesti hyväksyttävällä tavalla saamaan omat tarpeensa tyydytetyiksi erilaisten aktiviteettien avulla. Tavoitteisiin kuuluu myös potilaan sosiaalisten taitojen parantaminen. (Pulkkinen & Vesanen 211.) Hoidon onnistumisen edellytyksenä on turvallisen ja luottamuksellisen hoitosuhteen syntyminen. Monet epävakaata persoonallisuushäiriötä sairastavat henkilöt pitävät vuorovaikutustapojaan ja käyttäytymiskaavojaan osana itseään, eivätkä ole valmiita luopumaan niistä siitä huolimatta, että ne aiheuttavat ilmeistä haittaa sekä heille itselleen että muille ihmisille. Sen sijaan potilailla voi olla suuri halu ja tarve muuttaa ympäristöään ja läheisten ihmisten käyttäytymistä. (Jokinen & Räsänen 2, 66.) Hoidon alussa on tehtävä laaja-alainen riskiarvio, määriteltävä kriisien hallinnan vaihtoehdot ja sovittava hoidon yksityiskohdista yhdessä potilaan kanssa. Hoitosuhteen perustana ovat potilaan kokemukset vakavasti ottava, joustava, tukea tarjoava, tuomitsematon ja vastavuoroinen suhtautuminen potilaaseen. Epävakaasta persoonallisuudesta kärsivien hoidossa tyypillisiä piirteitä ovat eri hoitopalveluiden ja muotojen lyhytaikainen ja runsas käyttö sekä vaikeus noudattaa hoitoa koskevia sopimuksia. (Epävakaa persoonallisuus 28, 828.) Epävakaata persoonallisuushäiriötä sairastavalle hoitoon sitoutuminen voi olla vaikeaa, sillä monilla häiriöstä kärsivillä potilailla on takanaan paljon hylkäämiskokemuksia. Tämän vuoksi on tärkeää, että hoitosuhde tai hoitopaikka voisi pysyä samana. Potilaalle tarjottaisiin näin uskoa pysyvyyteen ja jatkuvuuteen. Hoitotyöntekijän täytyy olla valmis sitoutumaan jopa vuosia kestävään hoitosuhteeseen. Hoidon ei tarvitse olla tiivistä terapiaa, vaan esimerkiksi tapaaminen kerran kuussa tai harvemmin saattaa riittää. (Jokinen & Räsänen 2, 65.) Hoitajan kanssa käytävissä keskusteluissa potilaalla on mahdollisuus selvitellä asioitaan, tutkistella ja oppia ymmärtämään itseään ja käyttäytymistään sekä suunnitella elämäänsä. Hoitosuhteessa voidaan käsitellä muun muassa itsetuhoista käyttäytymistä, tunteita, menneiden kokemusten ja nykyisyyden välisiä yhteyksiä ja kriiseistä selviyty-22 22 mistä. Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivälle sopeutuminen yhteiskuntaan on suuri haaste, ja on tärkeää voida puhua kaikista esille tulevista asioista, jotta vältyttäisiin niin sanotulta acting out käyttäytymiseltä, joka on hyvin tavallista persoonallisuushäiriöistä kärsivien keskuudessa. (Jokinen & Räsänen 2, 65.) Achtén (1992, 3) mukaan acting out käyttäytymisellä tarkoitetaan henkilölle vahingollisen toiminnan korostumista puhumisen sijaan. Hän kokee olevansa mahtava, riippumaton ja voimakas sekä voivansa kontrolloida ympäristöään. Acting out on tiedostamattoman yllykkeen purkautumista ja ilmenemistä motorisena toimintana yleensä hoitotilanteen ulkopuolella siten, etteivät yllyke ja siihen liittyvä tunne tule tietoisiksi (Skitsofreniasanasto 211) Sairaalahoidon aiheet Jos epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivän potilaan vähemmän määrätietoinen itsemurhayritys liittyy jatkuvaan itsetuhoisuuteen, potilaan lähettämisestä itsemurhayrityksen jälkeen psykiatriseen sairaalahoitoon saattaa useimmiten olla enemmän haittaa kuin hyötyä. Ympärivuorokautisen sairaalahoidon aiheita ovat akuutti vakava itsemurhavaara, vaikea mielialahäiriö, psykoottinen oireilu, jota ei hallita avohoidossa sekä vaikeat dissosiaatio-oireet. (Epävakaa persoonallisuus 28, 829.) Dissosiaatio-oireet syntyvät joko samanaikaisesti traumatapahtuman kanssa tai myöhemmin pitkäaikaisen trauma-altistuksen seurauksena (Lipsanen 25, 263). Dissosiaatio-oireilu voi ilmetä muun muassa muistiaukkoina tai ajantajun tilapäisenä kadottamisena sekä vaikeutena yhdistää omia ajatuksia, tunteita, kokemuksia ja muistoja omaan elämään kuuluviksi. (Koivisto ym. 29, 29, 5; Lipsanen 25, 263.) Oletuksena on, että dissosiaatio liittyy vaikeisiin traumaattisiin tapahtumiin. Dissosiaatiohäiriöt kehittyvät usein kasvuympäristössä, jossa lapsi joutuu pitkäaikaisen seksuaalisen hyväksikäytön, laiminlyönnin tai väkivallan uhriksi. (Lipsanen 25, 263; Suokas- Cunliffe & van der Hart.) Dissosiaatio-oireita ja häiriöitä esiintyy samanaikaisesti erityisesti epävakaan persoonallisuushäiriön kanssa. (Lipsanen 25, 263.)23 5.2.3 Hoitajan rooli 23 Hoitaja toimii potilaalle mallina sosiaalisesti hyväksyttävästä käyttäytymisestä, ja pyrkii löytämään tämän terveet puolet ja voimavarat. Esimerkiksi vetoaminen ammattirooliin tai potilaan vanhemmuuteen voi lisätä motivaatiota muutokseen. Mikäli potilaan käyttäytymistavoissa tulee esille esimerkiksi sekä alkoholia runsaasti käyttävä että lapsistaan huolta kantava äiti tai isä, on tärkeää vedota ja ottaa käsiteltäväksi lapsistaan huolehtiva vanhemman rooli ja jättää negatiivisempi rooli taka-alalle. Eroahdistuksen käsittely hoitosuhteen loppuessa on tärkeää, sillä potilaat ovat usein huolissaan siitä, kuinka selviytyvät yksin eteenpäin. (Jokinen & Räsänen 2, ) Potilaan kanssa tehdään yksilöllinen ja selkeä sopimus hoidosta, sen pituudesta ja tavoitteista. Hoitosuhteessa on varottava liiallisen riippuvuuden syntymistä. Hoitotyöntekijä toimii aikuisen ihmisen mallina, joka ottaa potilaan aktiiviseksi yhteistyökumppanikseen. Aktivointikeinoina voidaan pitää esimerkiksi erilaisia kotitehtäviä, päiväkirjan pitämistä ja kirjalliseen materiaaliin perehtymistä. Hoitaja pyrkii yhdessä potilaan kanssa tunnistamaan ja asettamaan kyseenalaisiksi potilaan aikaisemmat ajattelumallit, dikotomisen, mustavalkoisen, ajattelun sekä sisäiset ennakkoluulot. Lisäksi potilaan kanssa kehitetään keinoja ratkaista elämän mukanaan tuomia ongelmia. (Jokinen & Räsänen 2, 66.) Läheiset ja hoitohenkilökunta voivat turtua epävakaata persoonallisuushäiriötä sairastavan potilaan usein toistuviin itsemurhauhkauksiin, sillä ne mahdollisesti kuuluvat manipulatiiviseen toisten hallitsemiseen. Itsemurhan riski on kuitenkin aina olemassa varsinkin masentuneessa vaiheessa, ja hoitajien tehtävänä on pyrkiä mahdollisuuksiensa mukaan suojaamaan potilasta tietoisesti vaaran olemassaolo huomioon ottaen. Hoitaja voi tukea potilasta etukäteen vaikeita ajanjaksoja varten ja pohtia tämän kanssa, mitä voi tehdä tai mihin ottaa yhteyttä, kun ahdistus tuntuu päällekäyvältä. Uusien mielenkiinnon kohteiden löytäminen, tutkiminen ja tarvittaessa myös niihin ohjaaminen ovat osa potilaan hoitoa, jonka tavoitteena on kehittää potilaan kykyä sublimoida eli kanavoida tarpeitaan erilaisten aktiviteettien avulla. (Almqvist, Iija & Kiviharju-Rissanen 1996, 167.)24 5.2.4 Dialektinen käyttäytymisterapia 24 Ennen kuin dialektisen käyttäytymisterapian (DKT) mukainen hoito aloitetaan, potilas ja terapeutti keskustelevat siitä, millaisia ongelmia potilaalla on, mitä hoito pitää sisällään ja ennen kaikkea, ovatko he valmiita panostamaan yhdessä työskentelemiseen terapian edellyttämällä tavalla. Tämä sitoutumisvaihe on erittäin tärkeä ja se saa viedä aikaa niin paljon kun tarvitsee, jopa puolikin vuotta, jotta molemmat osapuolet tietävät, mihin he ovat ryhtymässä. (Dembinskas & Holmberg 25, 2 21.) Dialektinen hoitomalli koostuu erilaisista osatekijöistä eli komponenteista ja neljästä tavoitehierarkian mukaan etenevästä, portaittaisesta vaiheesta (Holmberg & Kähkönen 27, 556). Ensimmäisen vaiheen tavoitteena on vakauttaa potilasta ja auttaa häntä saamaan kaoottinen käyttäytyminen hallintaansa. Erityisesti pyritään itseä vahingoittavan ja terapiaa häiritsevän käyttäytymisen vähentämiseen. Dialektisen käyttäytymisterapian toinen vaihe keskittyy käsittelemään traumoja, kolmas vahvistamaan itseluottamusta ja selviytymään arjen ongelmista. Neljännessä eli viimeisessä vaiheessa tavoitteena on mielekkään ja tasapainoisen elämän kehittäminen sekä sitoutuminen omaan elämään ja ihmissuhteisiin. (Holmberg & Kähkönen 27, 557; Viikki 26, 16.) Itseä vahingoittavan käyttäytymisen vähentäminen on ensimmäinen asia, jota työstetään varsinaisessa terapiassa (Bland ym. 27, 21; Holmberg & Kähkönen 27, 556). Kaikissa muissa vaiheissa palataan työskentelemään tämän asian parissa, jos itsensä vahingoittamista esiintyy. Terapian toimimiseksi työskennellään myös terapiaa haittaavan käyttäytymisen vähentämiseksi niin potilaan kuin terapeutinkin puolelta. Ensimmäisessä vaiheessa käyttäytymisterapeuttinen osuus on huomattava ja paino on taitojen oppimisessa. Potilaat käyvät sekä yksilö- että ryhmähoidossa. Näiden molempien hoitojen on oltava käytössä, jotta voitaisiin puhua dialektisesta käyttäytymisterapiasta. Kahdessa viimeisessä vaiheessa työskentely räätälöidään jokaiselle potilaalle erikseen, kun taas ensimmäisen vaiheen tavoite - turvallisuus ja vakaus - on sama kaikille potilaille. Vaiheet menevät osittain lomittain, ja tarvittaessa on mahdollista palata aiempiin vaiheisiin. (Holmberg & Kähkönen 27, )25 Taitovalmennus dialektisessa käyttäytymisterapiassa 25 Taito on sovellettua tietoa ja edellyttää, että ihminen ymmärtää mitä on tekemässä ja osaa asian käytännössä. Taitoja ovat esimerkiksi ruuan laittaminen, autolla ajaminen, yhteistyön tekeminen tai leppyminen riidan jälkeen. Dialektisessa käyttäytymisterapiassa taitoja voidaan kuvata toimintoina, jotka auttavat tavoitteisiin pääsemistä. Asiakkaan vaikeuksien katsotaan johtuvan puutteellisista taidoista; näin ollen hoidon perustana on puuttuvien taitojen opettelu. (Kåver & Nilsonne 24, 85.) Taitoja harjoitellaan kerran viikossa 1-2,5 tuntia kerrallaan. Potilaat käyvät sekä yksilöterapiassa että taitovalmennuksessa opettelemassa erilaisia taitoja selviytyä vaikeiden tunteiden kanssa ja niistä aiheutuvan käyttäytymisen säätelemiseksi. Yksilöterapeutti lisää ja ylläpitää potilaan motivaatiota hoitoon sekä suunnittelee potilaan kanssa kotitehtäviä, joiden avulla taitovalmennuksessa opitut taidot siirtyvät käyttöön potilaan elämässä. (Kåver & Nilsonne 24, 86; Ryhänen 29, ) Taitovalmennus koostuu neljästä moduulista: tietoisuus- eli mindfulness taidoista, tehokkaan vuorovaikutuksen taidoista, ahdingonsietotaidoista ja tunteidensäätelytaidoista (Koivisto ym. 27, 14; Ryhänen 29, 73). Lisäksi yksilöterapeutin antama puhelintuki auttaa osaltaan potilaita siirtämään taitovalmennuksessa opittuja taitoja oikeisiin tilanteisiin (Ryhänen 29, 68 69). Tietoisuustaidot ovat ydintaitoja, koska ne ovat perusta kaikille muille taidoille. Tietoisuustaitojen tarkoituksena on opettaa potilaita elämään nykyistä hetkeä olemalla tietoisesti läsnä. Monilla potilailla on suuria vaikeuksia kokea tunteita ilman, että he ajatuksissaan pakenisivat niitä menneeseen aikaan tai murehtisivat tulevaisuutta. Tietoisuustaitojen karttuessa potilaat oppivat osallistumaan erilaisiin elämäntoimintoihin ilman välttelyä ja pakoa, vaikka tunteet sanelisivatkin toisin. He oppivat havainnoimaan, kuvailemaan ja osallistumaan tuomitsemattomalla asenteella nykyhetkeen keskittyen. (Ryhänen 29, 73.) Tunne-elämän epävakaus näkyy usein läheisissä ihmissuhteissa, jotka voivat muodostua hyvin kaoottisiksi ja myrskyisiksi. Tästä syystä vuorovaikutustaidot vaativat paljon harjoitusta. Tehokkaan vuorovaikutuksen taitojen opiskelua varten DKT:n taitovalmennuksessa on erilaisia ohjeistuksia muun muassa siihen, kuinka hankkia ja ylläpitää ihmis-26 suhteita, kuinka ilmaista halunsa ja kuinka pitää yllä itsekunnioitustaan. (Ryhänen 29, 73.) 26 Ahdingonsietotaidot ovat usein ensivaiheen strategioita voimakkaiden tunteiden kanssa olemiseen. Niitä käytetään lähinnä silloin, kun ongelmia ei pystytä ratkaisemaan muulla tavoin, vaan ne pitää hyväksyä olemassa olevana asiana. Yksi yleisimmin käytetyistä taidoista on huomion siirtäminen muualle, jolloin potilaat oppivat siirtämään huomionsa ajankohtaisesta tunnetilasta johonkin ulkoiseen tekemiseen tai asiaan. Tämän lisäksi potilaat oppivat tunnetilastaan huolimatta hyväksymään nykyhetken sellaisena kuin se on. (Ryhänen 29, 74.) Tunteidensäätelyn moduulissa potilaat oppivat muun muassa luokittelemaan ja nimeämään erilaisia tunteita, vähentämään haavoittuvuuttaan järjestämällä elämänsä perusasioita, nukkumista, syömistä ja fyysistä aktiviteettia, oikeisiin mittasuhteisiin sekä toimimaan toisin kuin tunne edellyttää. Potilaita ohjataan myös lisäämään miellyttäviä asioita elämäänsä sekä hakeutumaan tilanteisiin, joissa he voivat kokea itsensä päteviksi. (Ryhänen 29, ) Dialektinen käyttäytymisterapia sairaanhoitajan työssä Dialektinen käyttäytymisterapia antaa sairaanhoitajille laajan joukon työkaluja, joiden avulla he voivat lisätä ymmärrystään ja hoitaa haastavia, kroonisesti itsetuhoisia potilaita, niin psykiatrisilla osastoilla kuin avohoidossakin. Osastoilla on mahdollista harjoitella potilaiden kanssa erilaisten taitojen käyttöä, muun muassa tunteensäätelytaitoja sekä tehokkaan vuorovaikutuksen taitoja. Esimerkiksi tunteensäätelytaitoihin kuuluva tee toisin kuin tunne edellyttää -taito on käyttökelpoinen tilanteissa, joissa potilas välttelee joidenkin asioiden tekemistä sillä perusteella, että tunne on niin voimakas. Sairaanhoitajan tulee käyttää tämänkaltaisen taidon harjoittamisessa suhteessa potilaaseen paljon validaatiota, tukea, kannustusta, vahvistusta ja jopa lohdutusta, sillä uusien taitojen opettelu on voimakkaasti tunteellisille ihmisille hyvin vaikeaa. Suhtautumistavan potilaaseen tulisi olla mahdollisimman vähän ylhäältäpäin ohjailevaa, koska persoonallisuudeltaan epävakaat potilaat ovat hyvin herkkiä valtasuhteille. Kahden tasavertaisen ihmisen yhteistyösuhde on tehokkain tapa työskennellä. (Ryhänen 29, 74.)27 27 Avohoidossa työskentelevä sairaanhoitaja voi käyttää työssään dialektista käyttäytymisterapiaa. Tätä työskentelyä painottamaan sairaanhoitaja käyttää validaatiota ja mallintaa dialektista ajattelua. (Ryhänen 29, 74.) Validaatio tarkoittaa ihmisen tai hänen kokemuksensa hyväksymistä ja oikeaksi, päteväksi ja todeksi vahvistamista (Koivisto 29, 13). Dialektisella ajattelulla tarkoitetaan esimerkiksi sitä, että näkee kokonaisuuksia, jotka sisältävät ristiriitaisia puolia. Joku voi samanaikaisesti olla sekä kaunis että ruma, hyvä että paha. Ihminen voi iloita ja surra tai olla oikeassa ja väärässä samalla kertaa. Epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivät henkilöt eivät yleensä kykene näkemään näitä ristiriitaisia puolia ja vielä vähemmän sietämään niitä. Elämä vaikuttaa heistä usein kaksijakoiselta ajatukset, teot ja tunteet heilahtelevat äärimmäisyydestä toiseen epämiellyttävällä ja vaikeasti hallittavissa olevalla tavalla. (Kåver & Nilsonne 24, 81.) Usein potilailla on niin paljon ongelmia, että niiden kaikkien käsittelyyn ei riitä aika. Tästä johtuen eri ongelmien priorisointi on välttämätöntä ja äärimmäisen haastavaa, sillä potilaiden näkemys asioiden tärkeydestä voi poiketa täysin hoitajan näkemyksestä. Tällöin korostuvat hoitajan teoreettinen tietämys sekä kyky motivoida potilasta tutkimaan ahdistusta herättäviä tapahtumia. Dialektisen käyttäytymisterapian periaatteita hoitotyössä noudattavan sairaanhoitajan tulee käyttää elämässään järjestelmällisesti erilaisia DKT -taitoja ja harjoitella niitä. Tämä auttaa hoitajaa mallintamaan potilaalle taitojen käyttöä. (Ryhänen 29, ) Lääkehoito Lääkehoidon suunnittelussa on huomioitava lääkkeillä tehtävän itsemurhan lisääntynyt riski ja vähemmän määrätietoisten itsemurhayritysten riski, alttius päihteiden käyttöön ja lääkeriippuvuuteen, omaehtoisuuteen lääkehoidon toteutuksessa ja potilaan muut sairaudet (Epävakaa persoonallisuus 28, 829). Monihäiriöisen potilaan hoidossa on olennaista saada mahdollinen päihdehäiriö ensin hallintaan (Koivisto ym. 27, 144). Lääkityksen noudattamista tulee seurata usein tapahtuvan lääkkeiden väärinkäytön vuoksi (Pulkkinen & Vesanen 21). Lääkkeeksi kannattaa valita uuden polven antipsykootti tai pieni annos perinteisiä antipsykootteja, jos epävakaasta persoonallisuushäiriöstä kärsivällä potilaalla on psykootti- Näytä lisää\nEpävakaa persoonallisuus näkyvä, mutta näkymätön Seminaari Espoossa 16.10.2013 Psykologi Hanna Böhme pitää sinua välillä joko erittäin hyvänä tai erittäin pahana 0n sinulle ajoittain syyttä vihainen tai Lisätiedot Persoonallisuushäiriöt. Jyrki Nikanne Psykologi 21.9.2011\nPersoonallisuushäiriöt Jyrki Nikanne Psykologi 21.9.2011 Mitä tarkoittaa persoonallisuus? Persoonallisuushäiriödiagnoosi Millä mielellä otan tiedon vastaan? Millä mielellä lähden tarjottuun hoitoon? Määritelmä Lisätiedot Itsetuhoisuuden vakavuuden arviointi\nItsetuhoisuuden vakavuuden arviointi Jyrki Tuulari 8.2.2012 psykologi Välittäjä 2013/Pohjanmaa-hanke Itsemurhayritys Itsemurhayritykseen päätyy jossakin elämänvaiheessa ainakin 3-5 % väestöstä Riski on Lisätiedot Mielenterveyden häiriöt\nMasennus Mielenterveyden häiriöt Ahdistuneisuushäiriöt pakkoajatukset ja -toiminnot paniikkihäiriöt kammot sosiaalinen ahdistuneisuus trauman jälkeiset stressireaktiot Psykoosit varsinaiset mielisairaudet Lisätiedot MIELENTERVEYSTALON OMAISOSIO\nMIELENTERVEYSTALON OMAISOSIO Tietopaketti sairaalahoidossa olevien potilaiden omaisille Potilaan oikeudet Omaisen oikeudet Potilaan hoitoon liittyvä yhteistyö Valmistuu kevään 2015 aikana 13.11.2014 1 Lisätiedot KOKEMUKSIA NETTITERAPIOISTA ERIKOISSAIRAANHOIDOSSA MIELENTERVEYSTALO.FI NUORTEN MIELENTERVEYSTALO.FI NETTITERAPIAT.FI\nKOKEMUKSIA NETTITERAPIOISTA ERIKOISSAIRAANHOIDOSSA MIELENTERVEYSTALO.FI NUORTEN MIELENTERVEYSTALO.FI NETTITERAPIAT.FI MIELENTERVEYSTALO.FI Aikuisten mielenterveystalossa voit mm. AIKUISET lukea ajantasaista Lisätiedot Epävakaa persoonallisuus\nEpävakaa persoonallisuus Omaiset mielenterveystyön tukena Tampere ry Hämeenkatu 25 A 3 krs. 33200 Tampere omaisneuvonta@omaiset-tampere.fi 2 Epävakaa persoonallisuus Mikä on persoonallisuushäiriö? 4 Persoonallisuushäiriöiden Lisätiedot Nuoren itsetuhoisuus MLL koulutus. 31.10.2014 Erikoislääkäri Maria Sumia Tays EVA-yksikkö\nNuoren itsetuhoisuus MLL koulutus 31.10.2014 Erikoislääkäri Maria Sumia Tays EVA-yksikkö Yleisyydestä WHO 2014: itsemurha on nuoruusikäisten kolmanneksi yleisin kuolinsyy (1. liikenneonnettomuudet, 2. Lisätiedot TUNNE-ELÄMÄLTÄÄN EPÄVAKAISTEN OMAISET\n1 (5) TUNNE-ELÄMÄLTÄÄN EPÄVAKAISTEN OMAISET Marko Välitalo, hankevastaava Teemu Ryhänen Mistä projektissa on kyse Projektin tavoitteena on luoda toimiva työmalli tunne-elämältään epävakaasta sairaudesta Lisätiedot MIELENTERVEYDEN ENSIAPU\nJyrki Tuulari 25.9.2007 1 MITÄ MASENNUKSELLA TARKOITETAAN? Masennustila eli depressio on yleinen ja uusiutuva mielenterveyden häiriö, joka ei ole sama asia kuin arkipäiväinen surullisuus tai alakuloisuus. Lisätiedot Uutta Suomessa mielenterveyden ensiapu. Mikko Häikiö Pohjanmaa hanke Vaasa 11.5.2007\nUutta Suomessa mielenterveyden ensiapu Mikko Häikiö Pohjanmaa hanke Vaasa 11.5.2007 Pohjanmaa hankkeen toiminta alue Vaasan sairaanhoitopiiri väestömäärä n. 174 300 pinta ala 7930 km 2 Etelä Pohjanmaan Lisätiedot EPÄVAKAATA PERSOONALLISUUSHÄIRIÖTÄ SAIRASTAVAN POTILAAN HOITO. Akuuttipsykiatrian osastojen hoitajien kuvaamana\nEPÄVAKAATA PERSOONALLISUUSHÄIRIÖTÄ SAIRASTAVAN POTILAAN HOITO Akuuttipsykiatrian osastojen hoitajien kuvaamana Katariina Aimo Marika Holm Opinnäytetyö Lokakuu 2012 Hoitotyön koulutusohjelma Hoitotyön suuntautumisvaihtoehto Lisätiedot Päihteiden käyttö ja mielenterveys (kaksoisdiagnoosit) Psyk. sh Katriina Paavilainen\nPäihteiden käyttö ja mielenterveys (kaksoisdiagnoosit) Psyk. sh Katriina Paavilainen Päihderiippuvuuden synty Psyykkinen riippuvuus johtaa siihen ettei nuori koe tulevansa toimeen ilman ainetta. Sosiaalinen Lisätiedot 13.10.2011 DIALEKTINEN KÄYTTÄYTYMISTERAPIA PÄIHDE- JA MIELENTERVEYSTYÖSSÄ MARSHA M. LINEHAN TUNNE-ELÄMÄLTÄÄN EPÄVAKAA PERSOONALLISUUS\nWiseMind Psychotherapies & Consulting Oy Tampere, 12.10.2011 DIALEKTINEN KÄYTTÄYTYMISTERAPIA PÄIHDE- JA MIELENTERVEYSTYÖSSÄ Teemu Ryhänen Psykoterapeutti, vaativa erityistaso (VALVIRA, Kela) Kouluttajapsykoterapeutti, Lisätiedot ONKO NUORUUSIKÄISILLÄ PERSOONALLISUUSHÄIRIÖITÄ?\nONKO NUORUUSIKÄISILLÄ PERSOONALLISUUSHÄIRIÖITÄ? EPÄVAKAUS, KAKSISUUNTAISUUS JA TULISTUVUUS-KOULUTUS TAYS 18.5.2016 LAURA SUOMALAINEN LT, NUORISOPSYKIATRIAN ERIKOISLÄÄKÄRI HYKS NUORISOPSYKIATRIA MIKÄ ON Lisätiedot Itsemurhat. Prof. Kristian Wahlbeck Vaasa 25.09.07 MIELENTERVEYDEN ENSIAPU\nItsemurhat Prof. Kristian Wahlbeck Vaasa 25.09.07 Vaasan mielenterveystyön osaamiskeskus Vasa kompetenscentrum för mentalvård Vaasa Excellence Centre for Mental Health ITSETUHOINEN KÄYTTÄYTYMINEN JA ITSEMURHA Lisätiedot Miten nuoret oireilevat? Tiia Huhto\nMiten nuoret oireilevat? Tiia Huhto Nuorten psyykkiset häiriöt Mielialahäiriöt Ahdistuneisuushäiriöt Tarkkaavaisuushäiriöt Käytöshäiriöt Todellisuudentajun häiriöt Syömishäiriöt Päihdeongelmat Mielialahäiriöt Lisätiedot Kuka hoitaa kaksoisdiagnoosipotilasta loppupeleissä?\nKuka hoitaa kaksoisdiagnoosipotilasta loppupeleissä? Pienet Pohjalaiset Päihdepäivät 17.11.2008 Merja Syrjämäki psykiatrian erikoislääkäri TAYS Pitkäniemi APS5 Kaksoisdiagnoosin ulottuvuudet Lievä psyykkinen Lisätiedot Traumat ja traumatisoituminen\nTraumat ja traumatisoituminen Elina Ahvenus, psykiatrian erikoislääkäri Kidutettujen Kuntoutuskeskus Luennon runko Trauman käsitteestä Traumatisoitumiseen vaikuttavista tekijöistä Lapsuuden traumojen vaikutuksista Lisätiedot Syömishäiriöiden hoitopolun haasteet. Jaana Ruuska, LT, osastonylilääkäri TAYS, nuorisopsyk. vastuualue\nSyömishäiriöiden hoitopolun haasteet Jaana Ruuska, LT, osastonylilääkäri TAYS, nuorisopsyk. vastuualue 1 Alkavat yleensä nuoruusiässä Suurin osa sairastuu ennen 25v ikää Laihuushäiriö on kolmanneksi yleisin Lisätiedot Tietohallinto NETTITERAPIAT OH TERO LAIHO KEHITTÄMISPÄÄLLIKKÖ EERO-MATTI KOIVISTO 9.10.2014 1\nTietohallinto NETTITERAPIAT OH TERO LAIHO KEHITTÄMISPÄÄLLIKKÖ EERO-MATTI KOIVISTO 9.10.2014 1 Tietohallinto Saatavuus merkittävä osa psyykkisesti oireilevista suomalaisista ei ilmeisesti hae tai ei eri Lisätiedot Mielialahäiriöt nuoruusiässä\nMielialahäiriöt nuoruusiässä Kari Moilanen lasten- ja nuorisopsykiatrian erikoislääkäri apulaisylilääkäri/ HYKS/ Psykiatrian tulosyksikkö/ Nuorisopsykiatrian Helsingin alueyksikkö 21.8.2008 LKS auditorium Lisätiedot Sisällönanalyysi. Sisältö\nSisällönanalyysi Kirsi Silius 14.4.2005 Sisältö Sisällönanalyysin kohde Aineistolähtöinen sisällönanalyysi Teoriaohjaava ja teorialähtöinen sisällönanalyysi Sisällönanalyysi kirjallisuuskatsauksessa 1 Lisätiedot Psyykkinen toimintakyky\nPsyykkinen toimintakyky Toimintakyky = ihmisen ominaisuuksien ja ympäristön suhde : kun ympäristö vastaa yksilön ominaisuuksia, ihminen kykenee toimimaan jos ihmisellä ei ole fyysisiä tai psykososiaalisia Lisätiedot MASENNUS. Terveystieto. Anne Partala\nMASENNUS Terveystieto Anne Partala MITÄ ON MASENNUS? Masennus on sairaus Sairaus, joka voi tulla kenen tahansa kohdalle Sairaus, josta voi parantua Masennus eroaa normaalista tunteiden vaihtelusta Kannattaa Lisätiedot MIELENTERVEYDEN ENSIAPU\nJyrki Tuulari MASENNUS Ensiapua annetaan ennen kuin lääketieteellistä apua on saatavilla 1 PÄÄMÄÄRÄT mitä masennus on, esim. suhteessa suruun miten masennus ilmenee masentuneen ensiapu 2 MASENNUKSEN VAIKEUSASTE Lisätiedot Auta minua onnistumaan. Miss sä oot? aikuisen läsnäolon merkitys lapselle seminaari 9.4.2014 Lahti\nAuta minua onnistumaan Miss sä oot? aikuisen läsnäolon merkitys lapselle seminaari 9.4.2014 Lahti Auta minua onnistumaan Vaikeuksien kasautumisen ja vakavampien käytösongelmien ennaltaehkäisy myönteisen Lisätiedot Psykiatrinen hoito Muurolan sairaalakiinteistö\nPsykiatrinen hoito Muurolan sairaalakiinteistö Solja Niemelä Psykiatrian professori (ma.), ylilääkäri Sanna Blanco-Sequeiros, tulosaluejohtaja Esityksen sisältö Solja: Psykiatristen häiriöiden aiheuttama Lisätiedot Psykoosi 22.9.2015 JENNI AIRIKKA, TAMPEREEN MIELENTERVEYS- JA PÄIHDEPALVELUIDEN PSYKOOSIPÄIVÄN LUENTO\nPsykoosi 22.9.2015 JENNI AIRIKKA, TAMPEREEN MIELENTERVEYS- JA PÄIHDEPALVELUIDEN PSYKOOSIPÄIVÄN LUENTO Mitä psykoosi tarkoittaa? Psykoosilla tarkoitetaan sellaista poikkeavaa mielentilaa, jossa ihminen Lisätiedot - MIKSI TUTKIMUSNÄYTTÖÖN PERUSTUVAA TIETOA? - MISTÄ ETSIÄ?\nTHM M Mustajoki Sairaanhoitajan käsikirjan päätoimittaja - MIKSI TUTKIMUSNÄYTTÖÖN PERUSTUVAA TIETOA? - MISTÄ ETSIÄ? M Mustajoki 290506 1 Miksi? Kaikilla potilas(!) ja sairaanhoitaja - sama tieto Perustelut Lisätiedot VIERELLÄSI. Opas muistisairaan omaisille selkokielellä. Inkeri Vyyryläinen (toim.)\nVIERELLÄSI Opas muistisairaan omaisille selkokielellä 2014 Inkeri Vyyryläinen (toim.) Opas muistisairaan omaisille selkokielellä Inkeri Vyyryläinen (toim.) Lähde: Muutosta lähellä opas dementoituneen läheiselle. Lisätiedot ELÄMÄÄ VUORISTORADALLA\nELÄMÄÄ VUORISTORADALLA Nuoren itsetuhoisuusomaisen kokemuksia Pirkko Haikola Omaiset mielenterveystyön tukena Tampere ry Kokemusasiantuntijuus Omaisena vuodesta 1998. Kaksi lasta sairastunut psyykkisesti Lisätiedot Kognitiivisen psykoterapian lähestymistapa elämyspedagogiikassa. Kaisa Pietilä 28.1.2016\nK Kognitiivisen psykoterapian lähestymistapa elämyspedagogiikassa Kaisa Pietilä 28.1.2016 Työpajan lähtökohdat Jokaisella on mahdollisuus lisätä työhönsä terapeuttisia elementtejä kysyä ja kyseenalaistaa Lisätiedot Paha, hullu vai normaali? Riittakerttu Kaltiala-Heino Professori, vastuualuejohtaja TaY lääketieteen laitos TAYS nuorisopsykiatrian vastuualue\nPaha, hullu vai normaali? Riittakerttu Kaltiala-Heino Professori, vastuualuejohtaja TaY lääketieteen laitos TAYS nuorisopsykiatrian vastuualue 2 Raju väkivalta ja seksuaalinen hyväksikäyttö 3 Nuoruusikä Lisätiedot Kognitiivisen psykoterapian lähestymistapa elämyspedagogiikassa Kaisa Pietilä 14.11.2014\nK Kognitiivisen psykoterapian lähestymistapa elämyspedagogiikassa Kaisa Pietilä 14.11.2014 Tavoitteet Saada perustiedot kognitiivisesta psykoterapiasta Kokeilla kognitiivisen psykoterapian menetelmiä, Lisätiedot VANHEMMAN ALKOHOLINKÄYTÖSTÄ KÄRSIVÄN LAPSEN TUKEMINEN\nVANHEMMAN ALKOHOLINKÄYTÖSTÄ KÄRSIVÄN LAPSEN TUKEMINEN PÄIHDEPÄIVÄT 11.10.2011 TAMPERE Annikka Taitto 1 A-KLINIKKASAATIÖ LAPSI JA VANHEMPIEN ALKOHOLINKÄYTTÖ OPAS VARHAISKASVATUKSEN TYÖNTEKIJÖILLE Maritta Lisätiedot Kerronpa tuoreen esimerkin\nMielenterveyskuntoutuja työnantajan kannalta työmielihanke Inkeri Mikkola Kerronpa tuoreen esimerkin 1 TYÖNANTAJAN NÄKÖKULMA kustannuspaineet yhteistyökyky pysyvyys työyhteisön asenteet TYÖNANTAJAN TOIVE Lisätiedot Ammattiopisto Luovi. Erityisen monipuolista opiskelua\nAmmattiopisto Luovi Erityisen monipuolista opiskelua HAAPAVESI 6.9.2013 Oppimisvaikeudet Oppimisvaikeuksilla tarkoitetaan sitä, että oppijalla on vaikeuksia saavuttaa opiskelun tavoitteet, tai tavoitteiden Lisätiedot Kognitiivinen psykoterapia vanhuusiän depressioiden hoidossa\nKognitiivinen psykoterapia vanhuusiän depressioiden hoidossa Marja Saarenheimo FT, psykologi, psykoterapeutti Vanhustyön keskusliitto/ Terapiahuone MielenTila Kognitiivinen psykoterapia (CBT) Aaron Beck Lisätiedot Suomalaisten mielenterveys\nSuomalaisten mielenterveys LT, dosentti Jaana Suvisaari Yksikön päällikkö, Mielenterveysongelmat ja päihdepalvelut -yksikkö 18.2.2013 Suomalaisten mielenterveys / Jaana Suvisaari 1 Suomalaisten mielenterveys Lisätiedot Masennus ei ole oma valinta, mutta hoitoon hakeutuminen on\nMasennus ei ole oma valinta, mutta hoitoon hakeutuminen on Kansalliset Depressiohoitajien koulutuspäivät Seinäjoella 13.10.2009 Projektikoordinaattori Esa Aromaa Pohjanmaa hanke Masennus ja Stigma Masennus Lisätiedot Muodosta nyt tunnistamillesi pakkoajatuksille ja pakkotoiminnoille oireketjut. Kirjoita oireketju yhdestä neljään sinulle keskeisestä oireesta.\nHARJOITUS: OMAT OIREKETJUNI Tämä harjoitus koostuu kahdesta osasta. Ensimmäisessä osassa tarkastelet sinulla esiintyviä oireketjuja. Toisessa osassa yhdistät näitä oireketjuja isommiksi oirekokonaisuuksiksi. Lisätiedot NUORTEN MIELENTERVEYDEN HAASTEET\nNUORTEN MIELENTERVEYDEN HAASTEET Paimio 2.11.2015 Simo Inkeroinen Psykiatrinen sairaanhoitaja Vistan koulu KUKA SIMO? Psykiatrinen sairaanhoitaja Vistan koululla 1.8.2015 alkaen Luokat 1-9 Toimenkuva Lasten Lisätiedot Työkaluja haastavien tunteiden käsittelyyn\nHyvinvoiva oppilaitos - Tietoa ja hyviä käytänteitä opetukseen Työkaluja haastavien tunteiden käsittelyyn Psykologi Psykoterapeutti, YET Tiina Röning Yhteistyössä: Mielen hyvinvoinnin opettajakoulutukset, Lisätiedot Työskentely väkivaltaa käyttäneen isän kanssa\nTyöskentely väkivaltaa käyttäneen isän kanssa Työskentelyn tavoite Turvallisuustyö isän käsittää tässä neljän eri aihealuetta: riskien arviointi, riskien hallinta, vastuu ja yhteistyö Tunteiden tunnistaminen Lisätiedot Työkaluja kriisitilanteiden käsittelyyn\nHyvinvoiva oppilaitos - Tietoa ja hyviä käytänteitä opetukseen Työkaluja kriisitilanteiden käsittelyyn Psykologi Psykoterapeutti, YET Tiina Röning Yhteistyössä: Mielen hyvinvoinnin opettajakoulutukset, Lisätiedot Työn ja vapaa-ajan tasapaino. Carita Tuohimäki 16.-17.3.2015\nTyön ja vapaa-ajan tasapaino Carita Tuohimäki 16.-17.3.2015 Määrittele tasapaino! Työn ja vapaa-ajan tasapainon saavuttamiseksi ei ole olemassa yksiselitteistä määritelmää, joka sopisi jokaisen tilanteeseen. Lisätiedot Lasten hoito ja kuntoutus -työryhmä. 10.2. 2015 Pia Marttala hanketyöntekijä psykologi VARJO-hanke (2012-2017)\nLasten hoito ja kuntoutus -työryhmä 10.2. 2015 Pia Marttala hanketyöntekijä psykologi VARJO-hanke (2012-2017) LAPSI Vainossa lapsi voi olla vainoamisen kohde, mutta hän voi olla myös vainon väline. Isä Lisätiedot Lapsen levottomuus ja aggressiivisuus\nLapsen levottomuus ja aggressiivisuus Terveydenhoitajapäivät 2015 Kuntoutussuunnittelija, sh (AMK), TtM Kaisa Parviainen, Projektipäällikkö, th, psykoterapeutti Kaisa Humaljoki 10.2.2015 ADHD-liitto ry Lisätiedot NARSISMI 16.11.2011 Hannu Saloheimo, psykiatrian erikoislääkäri NARSISMIN HISTORIAA Kreikkalainen mytologia; Narcissos (komea nuorukainen) rakastui omaan kuvaansa lähteen pinnalla ja lopulta nääntyi veden Lisätiedot HYVÄ ARKI LAPSIPERHEILLE - sopeutumisvalmennus\nHYVÄ ARKI LAPSIPERHEILLE - sopeutumisvalmennus Outi Ståhlberg outi.stahlberg@mtkl.fi 050 3759 199 Laura Barck laura.barck@mtkl.fi 050 4007 605 Mielenterveyden keskusliitto, kuntoutus ja sopeutumisvalmennus Lisätiedot Itsemurhasta on turvallista puhua\nItsemurhasta on turvallista puhua Vaikuttaako joku lähelläsi masentuneelta? Voisiko hän miettiä itsemurhaa? AINOA tapa tietää on kysyä asiasta suoraan. Usein ajatellaan: Ettei itsemurhia oikeasti tehdä. Lisätiedot Traumatisoituneen nuoren hoito -tapausesimerkkejä. Tuija Turunen, psykologi, psykoterapeutti Nuorisopsykiatrian päivät, Helsinki 4.4.\nTraumatisoituneen nuoren hoito -tapausesimerkkejä Tuija Turunen, psykologi, psykoterapeutti Nuorisopsykiatrian päivät, Helsinki 4.4.2014 Traumatisoituneen nuoren kohtaaminen ja hoito on aina ainutlaatuista Lisätiedot Puhe, liike ja toipuminen. Erityisasiantuntija Heli Hätönen, TtT\nPuhe, liike ja toipuminen Erityisasiantuntija Heli Hätönen, TtT Puhe liike toipuminen? 2.9.2014 Hätönen H 2 Perinteitä ja uusia näkökulmia Perinteinen näkökulma: Mielenterveyden ongelmien hoidossa painotus Lisätiedot T U I J A H E L L S T E N\nTRAUMAATTINEN KRIISI T U I J A H E L L S T E N 16.3.2016 1 ELÄMÄNTILANTEITA Stressi ristiriitaisia vaatimuksia reaktiot yksilöllisiä Kehityskriisi elämänkulkuun kuuluvia muutosvaiheita useimmiten sujuvat Lisätiedot Hoitosuunnitelma työvälineenä moniammatillisessa yhteistyössä. Syömishäiriöpäivät 2015\nHoitosuunnitelma työvälineenä moniammatillisessa yhteistyössä Syömishäiriöpäivät 2015 Marjo Sandvik Psykiatrinen sairaanhoitaja Toiminnanjohtaja Syömishäiriöklinikka Perustietoa Syömishäiriöklinikasta Lisätiedot Kuntoutuksen tavoite. Käsitys mielenterveyden häiriön luonteesta:\nPSYKOTERAPIAT Kuntoutuksen tavoite Käsitys mielenterveyden häiriön luonteesta: Hoidon tarpeen taustalla usein kehitysvuosien ylivoimaiset, traumaattiset kokemukset, ajankohtaiset menetykset tai muut ylivoimaiset Lisätiedot Kipupotilas psykiatrin vastaanotolla. Ulla Saxén Ylilääkäri Satshp, yleissairaalapsykiatrian yksikkö 26.05.2016\nKipupotilas psykiatrin vastaanotolla Ulla Saxén Ylilääkäri Satshp, yleissairaalapsykiatrian yksikkö 26.05.2016 ICD-10 tautiluokituksessa kipuoire esiintyy vain muutaman psykiatrisen diagnoosin kuvauksessa Lisätiedot MUISTI JA MUISTIN HÄIRIÖT\nMEMO OHJELMA MUISTI JA MUISTIN HÄIRIÖT SELKOKIELELLÄ 2015 Inkeri Vyyryläinen (toim.) SELKOESITE MUISTI JA MUISTIN HÄIRIÖT SELKOKIELELLÄ Inkeri Vyyryläinen (toim.) Lähde: Muistiliiton esite Selkokielimukautus: Lisätiedot Vaikeavammaisen asiakkaan kanssa työskentely\nVaikeavammaisen asiakkaan kanssa työskentely Lähtökohtia Tavoitteena asiakkaan osallisuuden lisääminen. Asiakkaan kokemusmaailmaa tulee rikastuttaa tarjoamalla riittävästi elämyksiä ja kokemuksia. Konkreettisten Lisätiedot Mitä jää tutkimuksen varjoon? Näkemyksiä käytännön työstä kehittämisen taustalle.\nMitä jää tutkimuksen varjoon? Näkemyksiä käytännön työstä kehittämisen taustalle. Tapio Halla, erikoislääkäri Tampereen kaupunki Mielenterveys- ja päihdepalvelut Psykiatrian polklinikka maahanmuuttajille Lisätiedot LAPSI JA PERHE KRIISISSÄ\nLAPSI JA PERHE KRIISISSÄ LASTENOHJAAJIEN NEUVOTTELUPÄIVÄT 15.- 16.9.2011, Lahti Jouko Vesala (lähteinä Bent Falk, Pirjo Tuhkasaari, Jukka Mäkelä, Soili Poijula) Johdanto Lapsi/ nuori kehittyy vuorovaikutuksessa Lisätiedot Itsemääräämiskyvyn arviointi 7.5.2014 Turku. Esa Chydenius Johtava psykologi, psykoterapeutti VET Rinnekoti-Säätiö\nItsemääräämiskyvyn arviointi 7.5.2014 Turku Esa Chydenius Johtava psykologi, psykoterapeutti VET Rinnekoti-Säätiö Mitä on alentunut itsemääräämiskyky? (8 ) Tuesta huolimatta: Ei kykene tekemään sosiaali- Lisätiedot TUNTEENSÄÄTELYÄ JA RAKENTAVAN KÄYTTÄYTYMISEN OPPIMISTA - dialektinen käyttäytymisterapia lastensuojelussa\nTUNTEENSÄÄTELYÄ JA RAKENTAVAN KÄYTTÄYTYMISEN OPPIMISTA - dialektinen käyttäytymisterapia lastensuojelussa Hanna Kivekäs ja Janne Vikki Valtakunnalliset sijaishuoltopäivät Lahti 30.9.2015 Mitä on dialektinen Lisätiedot Mielenterveys voimavarana\nMielenterveys voimavarana Mielenterveydestä on esitetty aikojen kuluessa useita erilaisia näkemyksiä. Moderni määritelmä mielenterveydestä on terveyslähtöinen eli salutogeeninen. Mielenterveys nähdään Lisätiedot 1. Ohjaustyylit. Esimerkkejä tyylin käyttötilanteista. Tavoite. Työpaikkaohjaajan toiminta. Tulokset\n1. Ohjaustyylit on hyvä tunnistaa itselleen ominaiset tavat ohjata opiskelijoita. on hyvä osata joustavasti muuttaa ohjaustyyliään erilaisiin tilanteisiin ja erilaisille opiskelijoille sopivaksi. Seuraavaksi Lisätiedot Mielenterveyden ensiapu terveyden edistäjänä. Mikko Häikiö, Pohjanmaa hanke X Terve Kunta päivät 24.1.2007 Paasitorni, Helsinki\nMielenterveyden ensiapu terveyden edistäjänä Mikko Häikiö, Pohjanmaa hanke X Terve Kunta päivät 24.1.2007 Paasitorni, Helsinki Terveyden edistäminen Prosessi, joka antaa yksilölle ja yhteisölle paremmat Lisätiedot Kuolevan potilaan kohtaaminen. Heidi Penttinen, LT Syöpätautien erikoislääkäri, Syöpäkeskus, HUS Psykoterapeutti, YET\nKuolevan potilaan kohtaaminen Heidi Penttinen, LT Syöpätautien erikoislääkäri, Syöpäkeskus, HUS Psykoterapeutti, YET Mikä tämän esityksen tavoite on? Saada neuvoja kuolevan ihmisen kohtaamiseen. Saada Lisätiedot Etevan asiantuntijapalvelut psykiatrisen erikoissairaanhoidon tukena\nEtevan asiantuntijapalvelut psykiatrisen erikoissairaanhoidon tukena Oili Sauna-aho Asiantuntijapalvelun päällikkö, neuropsykologian erikoispsykologi Tapaus Pentti 35-vuotias mies, jolla diagnosoitu keskivaikea Lisätiedot Tukea saatavana - huolipuheeksi omaisen kanssa\nTukea saatavana - huolipuheeksi omaisen kanssa Mielenterveyskuntoutujan omaisen elämästä ja arjesta Omaistyön koordinaattori, psykoterapeutti Päivi Ojanen Omaiset mielenterveystyön tukena Etelä-Pohjanmaa Lisätiedot Maestro masennuksen ennaltaehkäisyä stressinhallintaa oppimalla\nTHL Opiskelijoiden terveys ja hyvinvointi: Mitä voimme tehdä yhdessä 5.6.2013 Riitta Pelkonen, osastonhoitaja HYKS nuorisopsykiatrian avohoidon klinikka 11.6.2013 1 Maestro masennuksen ennaltaehkäisyä Lisätiedot Ytimenä validaatio. Irmeli Kauppi, sh, TunteVa-kouluttaja\nYtimenä validaatio Irmeli Kauppi, sh, TunteVa-kouluttaja 18.05.2015 on amerikkalaisen validaatiomenetelmän pohjalta suomalaiseen hoitokulttuuriin kehitetty vuorovaikutusmenetelmä validaatio tulee englannin Lisätiedot Lapsen vai aikuisen ongelma?\nLapsen vai aikuisen ongelma? Kasvatuksen yksi tehtävä on auttaa lasta saavuttamaan myönteinen, terve minäkuva ja hyvä itsetunto 1 Lapset käyttäytyvät hyvin, jos suinkin kykenevät Jos lapset eivät kykene, Lisätiedot Monikkoperheet. kaksoset ja kolmoset kasvatus ja yksilöllisyyden tukeminen. Irma Moilanen Lastenpsykiatrian professori, emerita Nettiluento 4.9.\nMonikkoperheet kaksoset ja kolmoset kasvatus ja yksilöllisyyden tukeminen Irma Moilanen Lastenpsykiatrian professori, emerita Nettiluento 4.9.2014 Monikkoraskauksien lukumäärät Tilasto vuonna 2012 794 Lisätiedot Joustava kestävyys ja suojaavat tekijät\nJoustava kestävyys ja suojaavat tekijät Jukka Mäkelä, Lastenpsykiatri, lasten psykoterapeutti erityisasiantuntija, Lapset, nuoret ja perheet yksikkö THL LASTA-projektiryhmän puheenjohtaja jukka.makela@thl.fi Lisätiedot Opinnäytetyöhankkeen työseminaarin avauspuhe 20.4.2006 Stadiassa Hoitotyön koulutusjohtaja Elina Eriksson\n1 Opinnäytetyöhankkeen työseminaarin avauspuhe 20.4.2006 Stadiassa Hoitotyön koulutusjohtaja Elina Eriksson Arvoisa ohjausryhmän puheenjohtaja rehtori Lauri Lantto, hyvä työseminaarin puheenjohtaja suomen Lisätiedot Persoonallisuushäiriö ruma nimilappu pitkäkestoisille ongelmille 16.10.2013\nPersoonallisuushäiriö ruma nimilappu pitkäkestoisille ongelmille 16.10.2013 Maaria Koivisto LL, psykiatrian erikoislääkäri Psykoterapeutti, kouluttajapsykoterapeutti Mitä persoonallisuudella tarkoitetaan? Lisätiedot ITSETUHOISUUS ILMIÖNÄ\nVälittäjä 2013:n Pohjanmaa-hanke päihde- ja mielenterveystyön kehittämistä vuosina 2005-2013 (-2020) Katso: www.pohjanmaahanke.fi 1 Itsetuhoisen kohtaamiseen jaettua osaamista ITSETUHOISUUS ILMIÖNÄ Itsemurhia Lisätiedot Vaikeat tilanteet esimiestyössä\nVaikeat tilanteet esimiestyössä Workshop esimiehille ja tiiminvetäjille 1.-3.10.2014 Suomen Yhteisöakatemia Oy Saarijärventie 5 B 14, Taitoniekantie 8 D 35 40200 Jyväskylä 40740 Jyväskylä www.sya.fi www.sya.fi Lisätiedot Turun AMK:n opinnäytetyö Hoitotyön koulutusohjelma Sairaanhoitaja Marraskuu 2011 Eevi Sippola ja Sonja Storm\nTurun AMK:n opinnäytetyö Hoitotyön koulutusohjelma Sairaanhoitaja Marraskuu 2011 Eevi Sippola ja Sonja Storm Johdantoa Vuonna 2009 Suomessa todettiin miehillä 14747 syöpätapausta, joista urologisia syöpätapauksia Lisätiedot Sairaus vai paha tapa? Päivi Rautio 16.12.2011\nSairaus vai paha tapa? Päivi Rautio 16.12.2011 Sairaus Paha tapa pystytään hoitamaan parantumaton; miten hoidetaan? pystytään muuttamaan muuttumaton; miten hoidetaan? Miten tietoinen olen 1. omista asenteistani? Lisätiedot Mielenterveys voimavarana. Psykologi, psykoterapeutti YET Tiina Röning TAYS/ EVA\nMielenterveys voimavarana Psykologi, psykoterapeutti YET Tiina Röning TAYS/ EVA Mitä mielenterveys tarkoittaa Mielen terveys vs. mielen sairaus? Mielen kokemus hyvinvoinnista ja tasapainosta Sisäisiä, Lisätiedot Huostaanotto lapsen psyykkisen kehityksen näkökulmasta\nHuostaanotto lapsen psyykkisen kehityksen näkökulmasta Valtakunnalliset sijaishuollon päivät, Tampere 1.-2.10.2013 Kaija Puura, lastenpsykiatrian dosentti, ayl, Lasten terveyden tutkimuskeskus TaY ja Lastenpsykiatrian Lisätiedot Nuorten mielenterveyden häiriöt ja työllistyminen\nNuorten mielenterveyden häiriöt ja työllistyminen Annamari Tuulio-Henriksson Dosentti, johtava tutkija, Kelan tutkimusosasto Suomen epidemiologian seuran ja Kelan seminaari 27.10.2011 Nuoret ja työllistymisen Lisätiedot Terveydenhoitajan TYÖKALUPAKKI psyykkisesti oireilevan opiskelijan kohtaamiseen\nTerveydenhoitajan TYÖKALUPAKKI psyykkisesti oireilevan opiskelijan kohtaamiseen Ritva-Liisa Hannula Anna Malmberg-Virta Opiskelijoiden terveys ja hyvinvointi koulutuspäivä THL 5.6.2013 MIKSI TYÖKALUPAKKIA Lisätiedot G2P0 + C 2 H 5 OH =?! Antti Koivukangas LT, yleislääketieteen erikoislääkäri EPSHP/ Psykiatria Ei sidonnaisuuksia (KH) 20.11.\nG2P0 + C 2 H 5 OH =?! Antti Koivukangas LT, yleislääketieteen erikoislääkäri EPSHP/ Psykiatria Ei sidonnaisuuksia (KH) 20.11.2008 Vaasa 1 Nuoret aikuiset ja päihteet päihteiden käyttö runsaimmillaan 20 Lisätiedot HOIDON TARVE! 12.2..2. 011 Ha H aka k na & & L a L ine\nMasennuksen hoitokäytäntöjä Turun seudulla 12.11.2008 Psykiatrian el, VET-terapeutti terapeutti, psykoterapiakouluttaja TEIJO LAINE Tth el, kognitiivisen psykoterapian koulutus SINIKKA HAAKANA HOIDON Lisätiedot OMAISET MIELENTERVEYSTYÖN TUKENA TAMPERE RY\nOMAISET MIELENTERVEYSTYÖN TUKENA TAMPERE RY Vertaistuki omaisryhmissä tutkimusprojekti www.omaiset-tampere.fi/vertaistuki Miia Männikkö p.040/722 4292 miia.mannikko@omaiset-tampere.fi VERTAISTUKI - tutkittua Lisätiedot LAPSEN SEKSUAALITERVEYDEN TUKEMINEN LASTENNEUVOLASSA\nLAPSEN SEKSUAALITERVEYDEN TUKEMINEN LASTENNEUVOLASSA Terveystarkastukset lastenneuvolassa ja kouluterveydenhuollossa -menetelmäkäsikirjassa (2011) todetaan että seksuaaliterveyden edistäminen on tärkeä Lisätiedot MUUTOS JA MUUTOKSESSA ELÄMISEN TAIDOT EIJA HIMANEN 12.4.2015\nMUUTOS JA MUUTOKSESSA ELÄMISEN TAIDOT EIJA HIMANEN 12.4.2015 Käsiteltäviä näkökulmia Mitä muutos on? Mitä ihmiselle muutoksessa tapahtuu? Työkaluja muutoksessa kipuilevan tukemiseen. Muutos Tilanteen tai Lisätiedot Kertausta aivovammojen oireista\nToiminta takkuaa, auttaako terapia? Toimintaterapeutti Kari Löytönen 16.4.2013 Kertausta aivovammojen oireista (Tenovuon, Raukolan ja Ketolan luennot) Aivovamman tyypillinen oirekokonaisuus Poikkeava väsyvyys, Lisätiedot Somaattisen sairauden poissulkeminen\nPsykoosit Psykoosit Yleisnimitys: todellisuudentaju selvästi vääristynyt ongelma, jossa ihmisellä on heikentynyt kyky erottaa aistien kautta tulevat ärsykkeet omista mielikuvista vaikeus erottaa, mikä Lisätiedot Pitkäaikaisen masennuksen hoitomalli perusterveydenhuollossa\nPitkäaikaisen masennuksen hoitomalli perusterveydenhuollossa Pirjo Kotkamo hanketyöntekijä psyk.esh, psykoterapeutti, TtM-opiskelija Vantaalaisen hyvä mieli hanke 11.10.2011 Tampere Luennon sisältö Pitkäaikaisesti Lisätiedot PRIDE-KOTITEHTÄVÄT. Piirrä sukupuuhun lapsuuden perheesi. Kirjaa myös sisarustesi syntymävuodet, perhesuhteet ja asuinpaikat.\nKotitehtävä 3 / Sivu 1 Nimi: PRIDE-kotitehtävä KOLMAS TAPAAMINEN Lapsen tarve kiintymykseen Sukupuu Sukupuu kuvaa perhettäsi ja sukuasi. Se kertoo keitä perheeseesi ja sukuusi kuuluu. Sukupuuhun voidaan Lisätiedot VIRTAHEPO OLOHUONEESSA VAI KISSA PÖYDÄLLÄ? Laura Mäkelä Ronja Kuitunen Sosionomi-opiskelijat Lahden ammattikorkeakoulu\nVIRTAHEPO OLOHUONEESSA VAI KISSA PÖYDÄLLÄ? Laura Mäkelä Ronja Kuitunen Sosionomi-opiskelijat Lahden ammattikorkeakoulu NELJÄ TUULTA KESKUUDESSAMME Päihdeongelmat Noin 2800 ihmistä kuoli vuonna 2012 päihteiden Lisätiedot Positiivisten asioiden korostaminen. Hilla Levo, dosentti, KNK-erikoislääkäri\nPositiivisten asioiden korostaminen Hilla Levo, dosentti, KNK-erikoislääkäri Krooninen sairaus - Pitkäaikainen sairaus = muuttunut terveydentila, mikä ei korjaannu yksinkertaisella kirurgisella toimenpiteellä Lisätiedot Nuorena vanhemmaksi kiintymyssuhde ja sen varhainen tukeminen Hanna Lampi. Theraplayterapeutti Psykoterapeutti\nNuorena vanhemmaksi kiintymyssuhde ja sen varhainen tukeminen Hanna Lampi Toimintaterapeutti (AMK) Theraplayterapeutti Psykoterapeutti Teinivanhemmuus voi olla valinta tai yllätys Merkitys kiintymyssuhteen Lisätiedot Ahdistus kognitiivisen psykoterapian näkökulmasta\nAhdistus kognitiivisen psykoterapian näkökulmasta Teijo Laine Psykiatrian erikoislääkäri Psykoterapian kouluttajan erityispätevyys (SLL) Suomen Psykiatriyhdistys Psykiatripäivät 11.3.-13.3.2009 Ahdistus Lisätiedot TYÖKALUJA, TIETOA JA UUDENLAISTA NÄKÖKULMAA - RASKAANA OLEVIEN JA SYNNYTTÄNEIDEN ÄITIEN KOKEMUKSIA ILOA VARHAIN- RYHMISTÄ\nTYÖKALUJA, TIETOA JA UUDENLAISTA NÄKÖKULMAA - RASKAANA OLEVIEN JA SYNNYTTÄNEIDEN ÄITIEN KOKEMUKSIA ILOA VARHAIN- RYHMISTÄ Terveydenhoitaja Reetta Koskeli ja sairaanhoitaja Noora Kapanen 27.9.2011 OPINNÄYTETYÖN Lisätiedot Kriisit ja Mielenterveys Maahanmuuttajien terveys ja hyvinvointi seminaari\nKriisit ja Mielenterveys Maahanmuuttajien terveys ja hyvinvointi seminaari 29.9.2014 Suvi Piironen Asiantuntija SOS- kriisikeskus Elämän monet kriisit Jokainen kohtaa kriisejä elämänsä aikana Kriisiksi Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


102,5 m² NÄKKIMISTÖNKATU 10 B 2, 15680 Lahti Erillistalo 4h myynnissä - Oikotie 16044823\nMyytävät asunnot Lahti Renkomäki NÄKKIMISTÖNKATU 10 B 2, 15680 Lahti\nNÄKKIMISTÖNKATU 10 B 2, Renkomäki, Lahti●4h,avok,aula,khh,kph,s\nRakentamisen arvioitu aloittammisajankohta on syksy 2021 ja valmistuminen syksy 2022. Varainsiirtovero 2%:a velattomasta hinnasta. Ota yhteyttä 03 782 5030 tai suoraan välittäjiimme.\nNÄKKIMISTÖNKATU 10 B 2, 15680 Lahti\nPesutilojen kuvaus: Kph:n ja saunan välinen seinä lasiseinänä. Erillisen WC:n kuvaus: Yläkerran kph:n yhteydessä wc-istuin. Varustus: lattialämmitys.\nEnergiatodistus tehdään rakennusvaiheessa.


4H-liitto ja tavoitteellisen blogin salaisuus - Brunnen\nMoni asiantuntija ei arjessa ajattele omaa rooliaan viestijänä. Mutta aina yhtä kiperä kysymys kuuluu: mitä hyötyä on kaikesta työstänne, jos kukaan ei tiedä siitä? Vaikka organisaatiolla olisikin viestintäyksikkö, hyviin sisältöihin tarvittava tieto ja näkemykset ovat asiantuntijoilla. Siksi viestintä kuuluu kaikille.\n‒ Halusimme 4H:n asiantuntijoille sparrausapua bloggaamiseen, sillä meillä on tahtotila kertoa 4H-nuorisotyöstä näkyvästi. Merkityksellinen ja vaikuttava työ lasten ja nuorten hyväksi eri puolilla Suomea ansaitsee tulla kerrotuksi, sanoo liiton viestintäpäällikkö Terhi Käkelä.\nRyhmä 4H-liiton asiantuntijoita ympäri Suomen kerääntyi Skype-yhteyden päähän ja koki konkreettisesti sen, että vuorovaikutuksessa syntyvät myös parhaat blogi-ideat. Kaikkea ei tarvitse keksiä itse ja monet aiheet ovat itselle liian lähellä. Parin tunnin sparrauksemme aikana 4H:laiset saivat kuulla, mistä heidän työhönsä liittyvästä asiasta kollegat haluaisivat kuulla enemmän.\nOleellista oli myös pohtia sitä, mikä blogi on kirjoituksena ja mitä se ei ole. Hankeraportointiin tottuneille asiantuntijoille voi olla vaikeaa irrottautua ns. virallisesta ilmaisusta. Jotta aiheet olisivat puhuttelevia ja elämässä kiinni, vinkkejä kannattaa kysyä niiltä, joiden hyväksi työtä tehdään, 4H:n tapauksessa nuorilta: Mistä te olette ylpeitä tässä hankkeessa? Vaikka aihe tulisikin ulkoa, näkemykset ovat asiantuntijan omia, hänen kokemuksensa ja osaamisensa läpi siivilöityjä. Näin yksittäisestä tapauksesta voi kasvaa kirjoitus, johon tulee mukaan myös isompi kuva.\nKirjoittamisella on aina tavoite\nAsiantuntijoille syntyi tärkeä oivalluksista siitä, kuinka tärkeää on määritellä tavoite kaikelle kirjoittamiselle. Etenkin järjestöjen on tuotava jatkuvasti esiin vaikuttavuuttaan, jotta niiden olemassaolon oikeutus säilyy. Terhi Käkelän mukaan sparrauksen tulokset näkyvät käytännössä:\n‒ Brunnenin koulutus sai meidät ajattelemaan blogikirjoituksen tavoitteen terävöittämistä. Koulutuksen pohjalta syntyi idea kertoa 4H:n arvoista ja niiden merkityksestä kirjoittajalle. Pallon laittoi pyörimään nuorisotyön johtaja Marjaana Liukko.\nAsiantuntijaviestintä on tärkeää nimenomaan osaamisen ja työn merkityksen esiin tuojana. Kannattaa siis aina miettiä kenelle viestini suuntaan, mikä on näkökulmani ja tämän kirjoituksen tavoite. Jos ei uskalla olla mitään mieltä tai ei ole mitään näkökulmaa aiheeseen, on vaikea kirjoittaa ja sellaista blogia on myös hämmentävää lukea.


Aisha Dress - S'nob De Noblesse - Valkoinen - Juhlamekot - Vaatteet - Nainen - Nelly.com\nOversize-mallinen, asymmetrinen S''NOB DE NOBLESSE -mekko. Poimutus ja drapeeraus. Leveät olkaimet ja pyöreä kaula-aukko. Koristeellisia saumoja ja halkio edessä ja takana helmassa. Valmistettu 100% viskoosista.\nVaatteet / Juhlamekot / Oversize Lataa lehdistökuva\nTanskalainen S'NOB DE NOBLESSE on kansainvälisesti tunnettu tuotemerkki, jonka valmistamat vaatteet keskittyvät viimeisimpiin trendeihin, pohjoismaiseen minimalismiin sekä naisellisen ja rajun tasapainottamiseen. Valmistettu aina parhaista mahdollisista materiaaleista parhaaseen mahdolliseen hintaan.\nLisää tuotteita merkiltä S'NOB DE NOBLESSE


Sisustustuotteet - www.sisustuslaventeli.fi\nSisustustuotteet tuoteryhmästä löydät laadukkaita tuotteita kodin kokonaisvaltaiseen sisustamiseen. Kodintekstiilejä laidasta laitaan sekä muuta kodin henkeä luovaa sisustamista.\n3.75€ Veroton hinta:3.02€\n27.90€ Veroton hinta:22.50€\nBambusermi, jolla jaat tiloja helposti ja siirrät sermiä kätevästi. Käytä yksinään sisustuksessa tai yhdistä tähän muita bambuhuonekaluja tai esineitä. Saat kivan tunnelman esimerkiksi terassille tai kuistille. Kiva näköeste esimerkiksi saunatiloihin tai pukeutumistiloihin.Bambusermi sopii käytettäv..\n99.00€ Veroton hinta:79.84€\nBambuvalaisin antaa kauniin, luonnollisen valon ja luo kauniit kuviot kattoon ja seinään.Valaisimessa mukana 17, m pitkä muovinen johto ja lampunkanta,Kanta normaali ns. iso kanta.Korkeus 34 cm, halkaisija 29 cm...\nNäytetään 1 - 12 (Yhteensä 394. Sivuja 33.)\nJoulu, koristeita ja ihania lahjoja135 Kynttilät, lyhdyt ja somisteet128 Pienhuonekalut34 Säilytys ja telineet, koukut ja naulakot39 Silkkikukat ja kranssit119 Taulut, kyltit ja kehykset12 Valaisimet5 WC ja kylpyhuone38\nAu Maison14 Cote Table10 Greengate17 House Doctor12 Ib Laursen78 Inart4 Le Pere Pelletier20 Lene Bjerre design7 Light & Living1 Maison Berger15 Mr. Plant112 Riverdale94 Svanefors10