PYHÄJOEN KUNTA. Matinsaaren asemakaava Ehdotus - PDF Ilmainen lataus\nPYHÄJOEN KUNTA. Matinsaaren asemakaava Ehdotus\nDownload "PYHÄJOEN KUNTA. Matinsaaren asemakaava Ehdotus"\n1 Matinsaaren asemakaava Ehdotus\n2 Tarkastus Laatija Tarkastaja Hyväksyjä Kuvaus Petteri Laamanen, Mikko Peltonen ja Kalle Rautavuori Minna Lehtonen Kaavoitusarkkitehti Jyrki Määttä, Pyhäjoen kunta Matinsaaren asemakaava Kaavaselostus, ehdotusvaihe Selostus koskee päivättyä asemakaavakarttaa 2\n3 SISÄLTÖ 1. PERUS- JA TUNNISTETIEDOT Tunnistetiedot Kaava-alueen sijainti ja rajaus Kaavan nimi ja tarkoitus 6 2. TIIVISTELMÄ Kaavaprosessin vaiheet Asemakaava Asemakaavan toteuttaminen 7 3. LÄHTÖKOHDAT Selvitys suunnittelualueen oloista Alueen yleiskuvaus Luonnonympäristö Maisema Arvokkaat rakennetut kulttuuriympäristöt Muinaisjäännökset Vesistöt ja pohjavedet Topografia, maaperä ja rakennettavuus Väestö, elinkeinot ja palvelut Virkistys Liikenne Tekniset verkostot Tulva-alueet ja tulvien huomioiminen rakentamisessa Hanhikiven ydinvoimalaitosalueen suojavyöhyke Maanomistus Suunnittelutilanne Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet Maakuntakaava Yleiskaava Asemakaava Matinsaaren ja Ollinmäen ideasuunnitelma Rakennusjärjestys Tonttijako ja kiinteistörekisteri Pohjakartta Kaava-aluetta koskevat suunnitelmat, päätökset ja selvitykset ASEMAKAAVAN SUUNNITTELUVAIHEET Asemakaavan suunnittelutehtävän ja -tarpeen määrittely Suunnittelun käynnistäminen ja sitä koskevat päätökset Osallistuminen ja yhteistyö Osalliset Vireilletulo Osallistuminen ja vuorovaikutusmenettelyt Viranomaisyhteistyö Luonnosvaiheen kuuleminen Ehdotusvaiheen kuuleminen ASEMAKAAVAN TAVOITTEET Lähtökohta-aineiston antamat tavoitteet Prosessin aikana syntyneet tavoitteet, tavoitteiden tarkentuminen LUONNOSVAIHTOEHDOT Luonnosvaihtoehtojen kuvaus Asemakaavaratkaisun valinta ASEMAKAAVAN KUVAUS Kaavan rakenne ja mitoitus Ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutuminen Aluevaraukset Korttelialueet Muut alueet Katuverkko Kaavamerkinnät ja määräykset 43 3\n4 7.5 Nimistö KAAVAN VAIKUTUKSET Vaikutukset rakennettuun ympäristöön Vaikutukset luontoon ja luonnonympäristöön ASEMAKAAVAN TOTEUTUS Toteutusta ohjaavat ja havainnollistavat suunnitelmat Toteuttaminen ja ajoitus Toteutuksen seuranta 54 Liitteet 1. Osallistumis- ja arviointisuunnitelma, Tasohavainnekuva 1: Matinsaaren alueen osayleiskaava Luonto (2018, Ramboll Finland Oy) 4. Vastineraportti 5. Seurantalomake Muu asemakaavan laadintaan liittyvä tausta-aineisto - Matinsaaren osayleiskaavan selvitykset - Matinsaari: Pohjatutkimukset ja täyttösuunnitelma ( ja , Ramboll Finland Oy) - Ilmatieteenlaitoksen raportti 2014:6 / Pitkän aikavälin tulvariskit ja alimmat suositeltavat rakentamiskorkeudet Suomen rannikolla - Syke 2014, Tulviin varautuminen rakentamisessa Opas alimpien rakentamiskorkeuksien määrittämiseksi ranta-alueilla 4\n5 1. PERUS- JA TUNNISTETIEDOT 1.1 Tunnistetiedot Pyhäjoen kunta Matinsaaren asemakaava Kaavatunnus Ak19193 Matinsaaren asemakaava koskee osaa kiinteistöstä Asemakaavalla muodostuvat korttelit , virkistysalueita, liikennealueita, erityisalueita, maa- ja metsätalousalueita, vesialue sekä katualueita. Laatija Ramboll Finland Oy, PL 718, Pakkahuoneenaukio 2, TAMPERE. Pyhäjoen kunnassa kaavaprosessia on ohjannut kaavoitusarkkitehti Jyrki Määttä. Tampereella Ramboll Finland Oy Kalle Rautavuori Kaavan laatija (YKS 646) Arkkitehti SAFA Petteri Laamanen Suunnittelija Ins. AMK 5\n6 1.2 Kaava-alueen sijainti ja rajaus Suunnittelualue sijaitsee Pyhäjoen kirkonkylän luoteisosassa Pyhäjoen Pohjoishaaran suistoalueella. Kuva 1. Suunnittelualueen likimääräinen sijainti ja alustava rajaus. 1.3 Kaavan nimi ja tarkoitus Matinsaaren asemakaava koskee Pyhäjoen kunnan (625) Pohjankylän kylässä (405) osaa kiinteistöstä 8-45 Asemakaavalla muodostuvat korttelit , virkistysalueita, liikennealueita, erityisalueita, maa- ja metsätalousalueita, vesialue sekä katualueita. Kaava-alue: Korttelialuetta: Rakennusoikeutta: 73,97 hehtaaria 24,78 hehtaaria k-m2 6\n7 2. TIIVISTELMÄ 2.1 Kaavaprosessin vaiheet Asemakaavoitus on aloitettu syksyllä 2019 ja se on edennyt seuraavasti: Pyhäjoen kunnanhallitus päätti ( 193) käynnistää Matinsaaren asemakaavan laadinnan. Hankkeen vireilletulosta on kuulutettu MRL:n 63 :ssä säädetyllä tavalla ja osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS) asetetaan lähtien nähtäville. Aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksessa Kaavaluonnoksen käsittely Pyhäjoen kunnanhallituksessa , 348. Kaavan luonnosvaiheen nähtävilläolo Kaavaehdotus Pyhäjoen kunnanhallituksessa , xxx Ehdotusvaiheen nähtävilläolo xx.xx xx.xx Asemakaava Asemakaavan keskeisenä tavoitteena on toteuttaa maankäytön suunnittelua ja kaavoitushankkeita KK1 Kasvuvoima vaihtoehtoa noudattaen. Kasvuvoima-vaihtoehto perustuu Fennovoima Oy:n Hanhikiven niemelle rakennettavan Hanhikivi 1 ydinvoimalaitoksen mukanaan tuomaan asumisen, palvelujen ja teollisuuden aluevarausten lisääntyvään tarpeeseen. Asemakaavan tavoitteena on tarkastella Matinsaaren aluetta korkeatasoisen asumisen ja virkistyksen lähtökohdista, mille Pyhäjoen kirkonkylän sekä joen ja merenrannikon läheisyys antavat hyvät lähtökohdat. Asemakaavoitusta laaditaan samanaikaisesti vireillä olevan Matinsaaren osayleiskaavatyön pohjalta. Molempien kaavojen taustalla on kunnan toimeksiantona tehty Matinsaaren ideasuunnitelma, jonka laadinnasta on vastannut arkkitehti Pentti Kela. Asemakaavalla osoitetaan monipuolisesti eri kokoisia ja eri luonteisia erillispientalo-, pientalo ja loma-asuntokortteleita (AO, AP ja RA) sekä asuin- liike- ja toimistorakennusten kortteleita (AL). Noin kolmasosa kaava-alueen pinta-alasta osoitetaan rakentamattomaksi virkistys tai maa- ja metsätalousalueeksi. 2.3 Asemakaavan toteuttaminen Asemakaavan muutos on tarkoitus saattaa lainvoimaiseksi syksyllä\n8 3. LÄHTÖKOHDAT 3.1 Selvitys suunnittelualueen oloista Alueen yleiskuvaus Asemakaava-alue sijaitsee Pyhäjoen kirkonkylän luoteisosassa Pyhäjoen Pohjoishaaran suistoalueella. Suunnittelualueen ominaispiirteitä ovat Pohjoishaaran uomastot sekä merenrannikon läheisyys. Kaava-alueeseen kuuluu Matinsaaren lisäksi alueita saaren pohjois- ja itäpuolelta. Pohjoisessa kaava-alue rajautuu yleiskaavaluonnoksen pohjoisrajaan niin, että Matinsaaren ja Ollinmäen välille suunniteltu uusi katulinja sisältyy asemakaava-alueeseen. Alue on suurelta osin maa- ja metsätalouskäytössä ja Matinsaaressa on vain yksi vanha vapaa-ajan asunto. Matinsaaren asemakaavoitettavan alueen pinta-ala on noin 74 hehtaaria. Asemakaava-alueen eteläpuolella sijaitseva Kaukon kalaranta on valtakunnallisesti merkittävä rakennetun kulttuuriympäristön (RKY 2009) kohde. Kuva 2. Ilmakuva suunnittelualueesta ja lähiympäristöstä asemakaavan vireilletulovaiheessa. Kaava-alueen raja on osoitettu punaisella viivalla. (Lähde: Maanmittauslaitos) Luonnonympäristö Matinsaaren alueen osayleiskaavatyön yhteydessä, asemakaavan suunnittelualuetta koskien, on laadittu alueen aiempia selvityksiä täydentävä luontoselvitys (Matinsaaren alueen osayleiskaava Luonto, Ramboll Finland Oy, 2018). Asemakaava-alue lukeutuu Keski-Pohjanmaan eliömaakuntaan. Kasvimaantieteellisessä aluejaossa Pyhäjoen seutu lukeutuu Pohjanmaan-Kainuun vyöhykkeeseen, joka kuuluu keskiboreaaliseen kasvillisuusvyöhykkeeseen. Soiden aluejaossa selvitysalue sijoittuu Pohjanmaan vietto- ja rahkakeidas-vyöhykkeelle. Pohjanmaan-Kainuun alue on Suomen havumetsävyöhykkeen sydänvyöhykettä. Sitä voidaan kutsua myös suureksi vaihtumisvyöhykkeeksi Etelä- ja Pohjois-Suomen välillä. Alueella esiintyy sekä eteläisiä että pohjoisia lajeja (Kalliola 1973). Suunnittelualue on pääosin metsätalouskäytössä olevaa metsä- ja suomaata tai umpeen kasvavaa niitty- ja peltoaluetta. Alueella sijaitsee myös viljelysmaata sekä Pyhäjoen ranta-aluetta. Matinsaaren korkein kohta on kallioaluetta. Matinsaaressa on tuoreita hakkuuaukkoja. Tuoreempaa ja rehevämpää metsäpohjaa on 8\n9 Pyhäjoen rantavyöhykkeen metsässä sekä etenkin Matinsaaressa. Pyhäjoen pohjoisen haaran rantavyöhykkeet ovat valtaosin tulvavaikutteista rantaluhtaa. Suunnittelualueen metsät ovat melko nuoria ja vanhemmat metsät löytyvät suunnittelualueen itäpuolelta, jossa vallitsevat kuusikkoiset tuoreet kankaat ja korpimuuttumat. Pyhäjoen vesialuetta ruopataan suunnitelmallisesti. Matinsaaren länsiosa on viime aikoina kauttaaltaan raivattu ja puusto on poistettu muualta tuotavien maa-ainesmassojen tieltä. Ihmisen vaikutus alueen luontoon näkyy saaressa myös muutoin moninaisesti. Uusimpien raivausten lisäksi esiintyy myös rakennuskantaan, läjittämiseen ja metsätalouteen liittyviä toimenpiteitä vuosikymmenien varrelta. Läjitysalueille on kasvanut luontaisesti tiheitä nuoria sekametsiä ja entisiä avoimia niittyaloja on myös istutettu lehtikuuselle ja männylle. Umpeenkasvu on kauttaaltaan kiihtynyt, lukuun ottamatta tulvavaikutteisia alueita. Metsien nuoreen ikään ovat vaikuttaneet saaressa aikaisemmin harjoitettu maatalous ja laidunnus. Parhaiten siitä on esillä umpeenkasvaneet katajaiset nummet. Kuva 3. Vuoden 1991 väärävärikuva Matinsaaresta. Eri ikäiset patoavat läjitysalueet osoitettu kuvassa nuolilla. 9\n10 Kuva 4. Ilmakuva Matinsaaren länsiosasta keväältä Kuva 5. Ilmakuva Matinsaaresta keväältä Kasvillisuudeltaan merkittävät kohteet Kaava-aluetta koskien laadittujen luontoselvitysten perusteella suunnittelualueella ei esiinny luonnonsuojelulain 29 tai vesilain 2 luvun 11 mukaisia suojeltuja luontotyyppejä. Metsälain 10 mukaisista erityisen tärkeistä elinympäristöistä selvityksessä inventoitiin mm. mahdollisia pienialaisia luhtia ja kallioisia kohteita. Näistä luhtien vesitasapaino ja tulviminen on vuosien saatossa häiriintynyt Matinsaaren läjitysten myötä, eivätkä ne todennäköisesti edusta enää lain mukaisia luontotyyppejä. Saaren kallioiset kohteet ovat myös tulkittu arvoiltaan heikentyneiksi kohteiksi, mutta huomioitu kuitenkin luonnon monimuotoisuuden kannalta tavanomaisesta poikkeavina kohteina katajikon yhteydessä. 10\n11 Maastoselvityksissä havaittiin useita uhanalaisten luontotyyppien muuttumia ja myös perinteisten maankäyttömuotojen synnyttämiä. Uhanalaisuusluokituksessa luokiteltujen rantaluontotyyppien laadun kannalta oleellisia rakennepiirteitä Pyhäjokivarressa heikentävät mm. joen pengertäminen, ojittaminen ja säännöstely ja perinteisen maankäytön loppumista seurannut umpeen kasvaminen. Lähes kaikki viljelyalueiden ulkopuoliset kosteapohjaiset metsäalueet suunnittelualueella on ojitettu tai raivattu. Ruoppaaminen muuttaa rantaviivaa ja sen lajiston rakennetta ajoittain. Matinsaaressa keskeisiä heikentäviä tekijöitä ovat tehdyt läjitystoimet ja raivaukset. Heikentyneet uhanalaiset kasvillisuustyypit ovat yleisimmin muuttumia. Pyhäjoen rannat ovat suunnittelualueella suurimmaksi osaksi ruopattuja. Rantaniittyvyöhykkeet ovat suunnittelualueella pääosin kapeita rannanmyötäisiä nauhoja rannan alaosassa, jotka levenevät siellä missä tulvavaikutus ja rantavoimien vaikutus on voimakkaampaa. Pohjoisen haaran ranta-alueet ovat avointa tulvavaikutteista rantaluhtaa (kuva 6, nro 3). Pienialaisesti esiintyy myös joenrantalehtojen luontotyyppikuvauksen mukaisia kasvillisuustyyppisarjoja vesirajan vesi- tai viiltosaravyöstä, kastikka- tai ruokohelpikasvustojen kautta mesiangervo- tai nurmilauhavaltaisiin niittyihin. Näillä alueilla kasvaa usein myös rauhoitettua keltakurjenmiekkaa. Sisempänä saaressa esiintyneitä luhtakastikka-nurmilauhavaltaisia luhtaniittyjä ei raivausten jälkeen enää esiinny. Suunnittelualueen pohjoisosassa Tuhkasennokantien pohjoispuolella esiintyy maankohoamisrannikon kasvillisuuden kehityssarjan kasvillisuusvyöhykkeisyyttä (kuva 6, nro 4). Maankohoamisrannikon primäärisukkession metsät ja niiden muodostamat sukkessiosarjat on luokiteltu Suomessa äärimmäisen uhanalaiseksi (CR) luontotyyppiyhdistelmäksi eli kaikkein uhanalaisimpaan luokkaan. Kaava-alueelle sijoittuva osa primäärisukkessiometsästä ei ole erityisen edustava, vaan edustaa kangasmetsän (EVT) kasvillisuutta ja tyypillistä kuivahkojen kangasmetsien lajistoa, kuten varpuja ja heiniä; puolukkaa, metsälauhaa ja mustikkaa sekä paikallisille rantametsille tyypillisesti pihlajaa, katajaa aluskasvillisuudessa. Kasvillisuus rannan läheisissä metsissä on rehevää. Metsät ovat nuoria lehtipuuvaltaista, joissa valtapuulajina ovat hieskoivu, harmaaleppä ja pihlaja. Yksittäisiä kuusia kasvaa siellä täällä. Lahopuuta ja kuolevaa puuta on paikoin. Pensaskerroksessa on paikoitellen runsaasti katajaa ja nuorta lehtipuun vesaikkoa. Kenttäkerros on monilajinen ja siellä vuorottelevat metsän varvut sekä niittyjen ruohot. Yleisesti esiintyy mm. puna-ailakkia, ahomansikkaa, riidenliekoa, isotalvikkia, lehtovirmajuurta, puolukkaa, oravanmarjaa, metsätähteä, kevätpiippoa, metsäalvejuurta, isoalvejuurta ja mesiangervoa. Pohjakerroksessa vuorottelevat seinä- ja kerrossammal, kosteammilla paikoilla korpikarhunsammal, suonihuopasammal ja lehvä- sekä kuirisammalet. Kuvio sisältää myös rantasoille tyypillisiä pienialaisia kosteilta luhtaisia painanteita, joissa kasvaa kurjenjalkaa, rentukkaa sekä saroja. Rantavyöhyke on kuitenkin ojitettu, ja siellä esiintyy merkkejä metsänhoitotoimista. Rantavyöhykettä reunusta monin paikoin myös tiheä kiiltopajukko. Matinsaaressa sijainneet sukkessiosarjan epäyhtenäiset palaset on sittemmin raivattu (kuva 6, nro 5). Primaarisukkessiosarjana pidetään koko kasvillisuussukkessiota rannan meren suoran vaikutuksen piirissä olevista pensastoista meren vaikutuspiirin ulkopuolella olevaan kangasmetsään tai suohon. Matinsaaren luontotyyppijakauma omasi joitain luontotyypille tunnusomaisia lajeja ja ominaispiirteitä. Sukkessiosarja oli kuitenkin vain osittainen ja sukkessiosarjan yksittäiset habitaatit eivät olleet luonnontilaisia, vaan muuttumia. Em. vuoksi Matinsaarta on vaikutusarvioinnissa pidetty heikentyneenä. Tulviminen Matinsaaren puoleisille luontotyypeille on pitkään ollut estynyttä tai satunnaista. Suunnittelualueelta ei ole tiedossa aikaisempia erityisiä perinnemaisema-arvoja. Matinsaaren osalta perinteisestä maankäytöstä ja kulttuurihistoriasta ei ole ollut tarkkaa tietoa saatavilla. Perinnebiotooppi-inventoinneissa esimerkiksi Matinsaarta ei kuitenkaan ole huomioitu edes paikallisesti merkittävänä kohteena. Matinsaaren vanhimpien metsien ikä ei vastaa suunnittelualueen metsäalueiden ikää. Osin kyse lienee siitä, ettei päätevaiheen metsä ole tyypillinen, vaan perinteisen maankäytön loppumisen myötä syntynyt katajikko. Korkeimmilla alueilla kasvava katajikko on käytännössä umpeenkasvanut (kuva 6, nro 1). Katajikko estää korkeamman kasvupaikalle tyypillisemmän puuston levittäytymistä laajemmin kuivemmilla nummimaisilla alueilla. Katajikkoalueella esiintyy myös kallioalueita. Kallioalueet kuuluvat Suomen kansainvälisiin vastuuluontotyyppeihin. 11\n12 Suunnittelualueelta havaittuja uhanalaisten luontotyyppien muuttumia ovat rantaluhdat ja metsäluhdat (NT/VU) ja pajuluhdat (NT), tulvavaikutteiset merenrantalehdot (Rannikon kosteat ja tuoreet terva- ja harmaaleppälehdot NT), maankohoamisrannikon primäärisukkessiovaiheen vyöhykkeet (Maankohoamisrannikon metsien kehityssarjat CR) ja Kangaskorvet ja ruohokorvet (VU). Kasvillisuustyyppien uhanalaisuusluokat ovat NT = silmälläpidettävä, VU = vaarantunut, EN = erittäin uhanalainen, CR = äärimmäisen uhanalainen. Vuoden 2017 maastoselvityksissä ei havaittu uhanalaista kasvilajistoa. Rauhoitetuista lajeista havaittiin useita kurjenmiekkaesiintymiä eripuolilta Matinsaarta (kuva 6, punaiset kolmiot). Esiintymiä jokiuomanuoman varressa on todennäköisesti enemmän. Esiintymien vuosittaiseen laajuuteen ja leviämiseen vaikuttavat mm. ruoppaukset ja läjitykset. Maankohoamisrannikon luontotyypit ovat potentiaalisia kohteita useille uhanalaisille ja silmälläpidettäville lajeille. Saaresta on vanha havainto (Hertta 2017) ruijanesikosta (VU). Vanhoja havaintoja on myös uhanalaisesta upossarpiosta (EN), alueellisesti uhanalaisesta (RT) jokileinikistä ja mukulaleinikistä. Tulvavaikutteisissa rantalehdoissa voi esiintyä myös mukulaleinikkiä. Rauhoitettujen kasvilajien osalta on Luonnonsuojelulain 42 mukaisesti rauhoitetun kasvin tai sen osan poimiminen, kerääminen, irtileikkaaminen, juurineen ottaminen tai hävittäminen on kielletty. Sama koskee soveltuvin osin rauhoitetun kasvin siemeniä. Luonnonsuojelulain 48 mukaisesti mm. rakennustoimissa on vältettävä vahingoittamasta tai häiritsemästä rauhoitettuja eläimiä ja kasveja, jos se on mahdollista ilman merkittäviä lisäkustannuksia. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus voi myöntää luvan poiketa 42 :ssä säädetyistä rauhoitussäännöksistä, jos lajin suojelutaso säilyy suotuisana. Kuva 6. Matinsaaren osayleiskaava-alueen luontoinventoinneissa (2016, 2017) huomioidut luontoarvot. Numerot viittaavat selostustekstiin. Linnusto Kaava-alueen linnustoa on kartoitettu osayleiskaavan luontoselvitysten 2017 ja 2018 yhteydessä. Pyhäjokisuisto on kokonaisuutena merkittävä vesi- ja rantalintujen kerääntymiskohde. Etenkin muuttoaikoina Tervon kalasataman ja avomeren väliselle alueelle kerääntyy kymmeniä, satojakin vesilintuja, lokkilintuja ja kahlaajia. Myös jokisuiston pesimälinnusto on edustava. Matinsaaressa 12\n13 puuston ja vesirajan välinen avonainen rantavyöhyke on pääasiassa kapea. Useat vesi- ja rantalinnut suosivat laajoja avaria niittyjä. Matinsaari ei lukeudu vesi- ja rantalinnustoltaan arvokkaimpiin osa-alueisiin jokisuistossa. Lajistoon kuuluu yhteensä kymmenisen vesilintu- ja kahlaajalajia (1-3 paria kutakin). Lokkilintujen pesintöjä havaittiin läheisillä riutoilla, muttei itse saaressa. Vastaavasti saaren maalinnustolle on luonteenomaista eteläisten rehevien lehtimetsien lajien runsaus ja kokonaisuutena korkea lintukannan tiheys. Saaren maalintutiheyttä ei selvitetty tarkasti, mutta se oli vähintään 300 paria/neliökilometrillä ylittäen selvästi seudulle keskimääräisen maalintutiheyden ( paria/neliökilometrillä). Kaikkiaan todennäköisiä saaressa pesiviä lajeja havaittiin 38. Lisäksi saaren lähivesillä joen lähimmillä riutoilla havaittiin pesiväksi tulkittavina viisi muuta lajia. Runsaslukuisimpia lajeja olivat mm. olivat peippo, pajulintu, sini- ja talitiainen ja harmaasieppo. Aiemmilta vuosina alueella tunnetaan mm. satakielen ja viitakerttusen reviirejä, joita vuonna 2017 ei tavattu (Raahen alueen lintuharrastajat Surnia ry, suull.). Vuonna 2017 erittäin kylmän kevään vuoksi (esim. Oulussa 50 vuoteen kylmin toukokuu) eteläisiä lajeja saapui tavallista vähemmän. Uusi uhanalaistarkastelu julkaistiin luontokartoitusten jälkeen alkuvuodesta 2019 (Hyvärinen ym. 2019). Matinsaaressa valtakunnallisesti erittäin uhanalaisista (EN) lajeista pesiväksi tulkittiin viherpeippo ja hömötiainen. Vaarantuneiksi luokitelluista (VU) lajeista pesiviksi tulkittiin haapana (joen lähiriutalla), pyy ja pajusirkku. Silmälläpidettäviksi (NT) luokitelluista lajeista pesiviksi tulkittiin tukkakoskelo, isokoskelo, silkkiuikku (joen lähiriutalla), kuovi, taivaanvuohi, västäräkki, ruokokerttunen ja punavarpunen. Alueellisesti uhanalaisiksi katsottavia lajeja ei esiintynyt pesivänä. EU:n lintudirektiivin liitteen I mukaisista lajeista pesiväksi tulkittiin ainoastaan pyy ja joen lähiriutalla lapintiira. Suomen erityisvastuulajeja pesiväksi tulkittiin 10, joiden lisäksi 2 lajia joen lähiriutalla. Linnustolle merkittävimmät kohteet ovat saaren rantaluhdat ja varttuneimmat lahopuustoiset lehtimetsät. Mantereen puoleisen osan pesimälinnusto koostuu valtaosin tavanomaisista ja yleisistä havu- ja sekametsille ominaisista lintulajeista. Todennäköisesti pesiviä lajeja havaittiin mantereen puoleisella osalla 42. Valtakunnallisesti erittäin uhanalaisista (EN) lajeista pesiväksi tulkittiin viherpeippo ja hömötiainen. Vaarantuneiksi luokitelluista (VU) lajeista pesiviksi tulkittiin pyy, töyhtötiainen ja pajusirkku. Silmälläpidettäviksi (NT) luokitelluista lajeista pesiviksi tulkittiin isokoskelo, taivaanvuohi, västäräkki ja punavarpunen, lintudirektiivin lajeista kurki ja pyy. Suomen vastuulajeja pesiväksi tulkittiin 5. Linnustolle merkittävimmät kohteet olivat Pyhäjoen rantaluhdat sekä Lahnaojan mesiangervolehto rantapajukoineen. Kohteet suositellaan jätettävän rakentamattomaksi. Koko alueen eli Matinsaaren ja mantereen yhteislajimäärä oli 51. Luontodirektiivin liitteen IV lajit Suomen luonnonsuojelulain mukaan liitteeseen IV kuuluvien eläinlajien lisääntymis- ja levähdyspaikkojen hävittäminen ja heikentäminen on kielletty. Kiellosta voidaan poiketa ainoastaan luontodirektiivin 16 artiklan mukaisilla perusteilla. Poikkeusluvista päättää alueellinen ELY-keskus. Liito-orava Kaava-alueen liito-oravakartoituksia on tehty osayleiskaavan luontoselvitysten yhteydessä vuosina 2016 ja Matinsaaresta tai mantereen puoleiselta osalta ei löytynyt liito-oravaesiintymiä. Matinsaaren metsätyypit eivät vastaa liito-oravan elinympäristövaatimuksia. Myös mantereen puoleinen osa on valtaosin liito-oravalle soveltumatonta mäntyvaltaista nuorta kasvatusmetsää. Potentiaalisimmat kuviot lajille olisivat kaava-alueen itäpuolelle sijoittuvat kuusikot Lahnaojan varrella, josta papanoita ei kuitenkaan löytynyt. Olemassa olevaa tietoa (eliölajit-rekisteri) liito-oravista ei myöskään ollut. Lepakot Lepakoiden esiintymistä on kartoitettu kesien 2016 ja 2017 aikana käyttäen tähän sekä aktiiviettä passiivikartoitusmenetelmiä. Aktiivikartoituksissa ei tehty lepakkohavaintoja. Passiivilaitteisiin tallentui havaintoja pohjanlepakoista. Suunnittelualueelta ei löydetty lepakoiden lisääntymis- ja levähdyspaikoiksi soveltuvia kolopuita tai luolastoja. 13\n14 Viitasammakko Viitasammakkokartoituksia on tehty kevätaikaan vuosina 2016 ja Ainoa äänihavainto lajista saatiin vuoden 2017 kartoituksessa Lahnaojasta läheltä ojan suuta (kuva 6, sininen kolmio). Pyhäjokivarresta ja Matinsaaresta havaintoja ei tehty. Mahdollisesti tällä kohtaa virta on liian voimakas ja jokivarren luhdat liian pienialaisia viitasammakon lisääntymispaikaksi. Matinsaaren sisäosien kosteat painanteet taas mahdollisesti ovat liian kuivia, matalia ja pienialaisia viitasammakolle. Viitasammakon esiintyminen on kuitenkin todennäköistä Tervonsäleikössä kaava-alueen tuntumassa. Kokonaisuutena Pyhäjokivarsi tulvaisine rantaluhtineen on sammakkoeläimille, linnuille ja hyönteisille tärkeä elinympäristö Maisema Maisemamaakuntajako Pyhäjoen suistoalue sijoittuu Pohjanmaan maisemamaakunnassa Pohjois-Pohjanmaan jokiseutu ja rannikko alueeseen. Laajasti katsoen Pohjois-Pohjanmaan jokiseudulla ja rannikolla vaihtelevat mannerjäätikön muovaamat moreenialueet sekä jäätikköjokien sedimentaation tuloksena syntyneet loivapiirteiset alueet. Maasto on suhteellisen tasaista. Mannerjäätikön kerrostamien moreenialueiden ohella laajoilla alueilla on tasaisia savikkoalueita tai sora- ja hietikkoalueita, joille ovat tunnusomaisia laajat muinaiset rantavallikentät. Myös rannikolla on laajoja dyynikenttiä. Alue kuuluu keskiboreaaliseen kasvillisuusvyöhykkeeseen. Kasvillisuuden yleisilme on karu, mutta erilaisia kasvillisuustyyppejä on paljon. Seudulla on runsaasti aapasoita. Metsät ovat enimmäkseen puolukkatyypin männikköjä. Koivun osuus lisääntyy kohti pohjoista. Rannikkoalueella näkyvät maankohoamisen myötä muodostuneet kasvillisuusvyöhykkeet, joiden kasvillisuus on omaleimaista ja muuttuviin olosuhteisiin sopeutuneita. Alueelle tyypillisiä ovat myös laidunnetut rantaniityt. Pohjois-Pohjanmaan jokiseudun ja rannikon alueelle tyypillisiä piirteitä ovat mereen laskevat joet ja jokilaaksoissa sijaitsevat kapeat viljellyn maan vyöhykkeet. Viljelysmaan osuus vähenee kohti pohjoista. Jokilaaksoissa kylät sijaitsevat usein pienillä kumpareilla ja jokien rantamilla. Järviä on hyvin vähän. Alueelle tyypillisiä maisematyyppejä ovat jokien suistoalueiden ja jokilaaksojen asutus ja viljelysmaisemat, lakeuden alueen laajat viljelysmaisemat ja rantaniityt sekä rannikkoalueen maankohoamisalueet, rantakerrostumat ja dyynikentät. Asemakaava-alueen maisemassa ovat korostetusti esillä tietyt maisemamaakunnan ominaisuudet, joita ovat Pyhäjoen suistoalueeseen kuuluvat monihaaraiset jokiuomat ja niissä kasvavat laajat ruovikot, meren läheisyys, maankohoamisen seurauksena syntyneet kasvillisuusvyöhykkeet, vedenjakajaselänteet sekä kulttuurimaisemaan liittyvät piirteet, kuten kirkonkylän sijoittuminen jokisuistossa, kalasatamat ja vanhat laidunmaat. Maisemarakenne Matinsaari sijoittuu maisemalliseen solmukohtaan Pyhäjoen suulle, virtaveden ja meren rajapintaan. Matinsaaren osalta maisemarakenteen rungon muodostaa Pyhäjoen suistoalue. Matinsaaren eteläreunaa rajaa Pyhäjoen Pohjoishaara ja saaren pohjoisranta rajautuu pääuomaa kapeampaan Pohjoishaarasta erkanevaan vesiuomaan. Molemmat uomat ovat ruovikkoisia ja matalia ja maannousemisen vuoksi jatkuvassa muutoksessa. Matinsaaren alueen maisemassa on kulttuurivaikutteisuutta: vanhoja laidunmaita, kalastuselinkeinoon liittyviä venerantoja sekä viljelyalueita. Maiseman arvokohteet Valtakunnallisesti merkittävät maisema-alueet Matinsaaren asemakaava-alueen läheisyydessä tai sen vaikutuspiirissä ei ole valtakunnallisesti arvokkaita maisema-alueita. Maiseman maakunnaliset arvokohteet Matinsaari ja sitä ympäröivät suisto- ja ranta-alueet ovat osa Pyhäjoen suun kulttuurimaisemaaluetta. Arvokkaaseen maisemakokonaisuuteen kuuluvat Pyhäjoen suistoalue, Pyhäjoen taajama ja sitä ympäröivät viljelysalueet, suistoaluetta ympäröivät rannikkoalueet ja suistoalueen edustalla sijaitsevat merialueet. Maisema-alueen keskuksena on Pyhäjoen kirkonkylä, Pyhäjoen kunnan keskustaajama, joka on rakentunut maisemallisesti ja liikenteellisesti keskeiselle paikalle jokisuistoon ja jokiuomien keskelle rajautuville suurille saarille. Taajamarakenteen runkona on vanha maantie, 14\n15 Vanhatie, joka on osa 1600-luvulla rakentunutta Pohjanmaan rantatietä. Taajamakuvan mielenkiintoisuutta ja eloisuutta lisäävät jokiuomien yli kulkevat sillat, jotka jakavat taajamarakennetta erillisiin osiin. Alueella on paitsi maisemallista arvoa, myös rakennettuun kulttuuriympäristöön liittyviä arvoja. Maisema-alueella monimuotoiset jokimaisemat, taajamamaisema, perinteiset maaseudun viljelysmaisemat sekä rannikkoalueiden luonnonmaisemat ja loma-asutus yhdistyvät ja limittyvät toisiinsa omaleimaiseksi ja arvokkaaksi kokonaisuudeksi. Maisemakokonaisuus on havainnollinen ja hieno esimerkki perinteisestä ja edelleen elävästä maaseutukirkonkylästä. Vahvana omaleimaisuutta luovana erityispiirteenä hahmottuvat suistoalueen jokinäkymät. (Pohjois-Pohjanmaan liitto, Kaisa Mäkiniemi, Arvokkaat maisema-alueet Pohjois-Pohjanmaalla) Maiseman paikalliset ominaispiirteet ja arvot Selvitysalue voidaan jakaa maisemallisiin kokonaisuuksiin, joilla on toisistaan poikkeavia maisemakuvallisia ja tilallisia ominaisuuksia ja arvoja. Merialue (A) ja sen vaikutus maisemarakenteeseen, ilmastoon, maisemakuvaan ja sen mittakaavaan, kulttuuriympäristön kehittymiseen ja elinkeinoihin on seudulle ensiarvoisen tärkeä tekijä. Matinsaari sijoittuu virtavesi- ja avovesialueiden rajavyöhykkeelle ja sen luoteiskärki kurkottaa ruovikkoiselle merialueelle. Karut ja laakeat vedenjakajaselänteet (B) levittäytyvät jokilaaksojen välisille laajoille alueille. Vedenjakajaselänteet ulottuvat varsin lähelle rantaviivaa, ja vähäisten korkeuserojen vuoksi niillä on vaikea erottaa veden valumasuuntia tai varsinaisia maastonmuotoja. Kasvillisuudessa on maannousemisrannikolle tyypillistä vyöhykkeisyyttä. Jokilaaksot ja niiden suistot (C) ovat tarjonneet kehitysalustan niin asutukselle kuin viljelylle. Jokien varteen keskittyvät Pohjois-Pohjanmaan perinteiset kulttuurimaisemat ja kirkonkylät. Pyhäjoen taajamamuotoinen yhdyskuntarakenne (D) on syntynyt jokisuistossa sellaiseen paikkaan, missä on ollut edellytykset sekä maantie- että meriyhteyksille. Kalamajat ovat sijainneet kylästä hieman erillään, meren äärellä. Kuva 7. Selvitysalueen maisemarakenteen ja maisemakuvan päätekijöitä ovat A merialueet, B soistuvat vedenjakajaselänteet, C jokisuisto ja D Pyhäjoen kirkonkylä. 15\n16 Kuva 8. Maiseman arvot ja erityispiirteet Matinsaareen alueella. 16\n17 Kuva 9. Kuvia Matinsaaresta keväällä Matinsaaressa ja sen lähistöllä on seuraavia maisemakuvallisesti merkittäviä osa-alueita: 1. RKY Kaukon kalamajat - Valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö RKY-alue ei ulotu suunnittelualueelle, mutta se sijaitsee Matinsaaren välittömässä tuntumassa. Kalamajojen pohjoispuolella sijaitsevat viljelymaisemat ovat osa kohteen kulttuuriympäristöä. Matinsaaren alueen osayleiskaavan laadinnan yhteydessä tehtävät liikenneratkaisut ovat merkittäviä alueen arvojen säilymisen kannalta. 2. Maakunnallisesti arvokas Pyhäjoen suun kulttuurimaisema Matinsaari sijoittuu suistomaiseman ydinalueille: Matinsaaren länsi- ja luoteisrannat ovat ruovikkoisuudestaan huolimatta maisemakuvaltaan merellisiä. Koillis- ja itärannan maisemakuvassa on virtaavan jokiuoman piirteitä. Satamat ja niihin liittyvä toiminnallisuus on merkittävä osa maisemakuvaa. 3. Tärkeimmät suisto- ja jokimaisemat sekä niihin liittyvät maisemallisesti merkittävät näkymäsuunnat Näkymät on osoitettu kuvassa 8 nuolilla. Näkymät ovat merkityksellisiä sekä veneilijöille että rantamaisemien kannalta ja ne suuntautuvat kohti avomerta tai jokiuomaa. Kulttuuriympäristön kannalta arvokkaimmat näkymät ovat Kaukon kalamajoilta meren suuntaan avautuva näkymä sekä kalamajoille saapumisnäkymät. 4. Maisemakuvan ja maisematilan kannalta arvokas katajanummi 4a) Katajanummen avoimuus ja kalliopaljastumat ovat maisemallisia arvoja. Nummi on vaikeakulkuinen, mutta katajikon matalakasvuisuudesta johtuen sen ylitse avautuu Matinsaaren ydinalueen ylittäviä näkymiä. Katajanummea on rajannut tiheä rantapuusto, joka esti näkymät meri- ja rantaalueille. Rantapuuston maisematilaa rajaava vaikutelma on poistunut Matinsaaressa tehdyistä hakkuista ja täytöistä johtuen. 4b) 1700-luvun kartasta pääteltävissä oleva saaren likimääräinen rantaviiva. Korkeusasemille noin +2 4 mpy sijoittuva osa muodostaa Matinsaaren maisemallisen ydinalueen. Katajikkoa rajaava puusto on maisemallisesti tärkeä maisematilan reuna. 4c) Vuoden 1954 peruskartassa näkyvä sotilastorpan käytössä ollut alue on osittain yhteneväinen 1700-luvun kartalla näkyvälle yhteiselle niittyalueelle. Tämä viittaa mahdolliseen pitkäkestoiseen niitty/laidunalueeseen. 17\n18 5. Maisemakuvallisesti intensiivinen jokiranta Maisemallisesti mielenkiintoinen maisematila, jossa on arvokasta kasvillisuutta. 6. Matinsaaren rantametsät (maankohoamisrannikon kehityssarjat) Kasvillisuusvyöhykkeet ilmentävät maisemarakenteessa edelleen tapahtuvaa maankohoamisilmiötä. Metsillä on siinä suhteessa maisemarakenteellista arvoa. Metsien maisemakuvallinen arvo on kuitenkin heikko, sillä metsät ovat pääosin tiheitä ja vaikeakulkuisia ja niiden läpi ei avaudu näkymiä. Maisemallisesti mielenkiitoisimpia ovat vähäpuustoiset suot ja luhdat. Matinsaaren rantametsiä on kaadettu laajoilta alueilta ja rantavyöhyke on nykyisin monin paikoin avoin saaren keskiosan katajakallioille saakka. 18\n19 Kuva 10. Kuvia Matinsaarta lähestyttäessä mereltä päin keväällä Ranta-alueelle on tuotu louhetta, mutta sitä ei ole vielä tasattu Arvokkaat rakennetut kulttuuriympäristöt Suunnittelualueella ei sijaitse arvokkaita rakennetun kulttuuriympäristön kohteita. Lähin kohde on valtakunnallisesti arvokas rakennettu kulttuuriympäristö Pyhäjoen kalarannat -Kaukon lanssi, joka sijaitsee suunnittelualueen etelärajan tuntumassa. Kohde on lisäksi suojeltu rakennussuojelulailla. ELY-keskus on tehnyt suojelupäätöksen Pyhäjoen Kaukon, Jokipuojin ja Parhalahden vanhat kalarannat kertovat alueen kalastusperinteestä. Pohjanmaan jokien suualueilla on tiiviisti rakennettuja venerantoja ja vaja-alueita, jotka ovat tyypillisiä nimenomaan Pohjanmaan merikalastukselle. Pyhäjoella on kolme kalasatamaa, jotka käsittävät useita kymmeniä venevajoja, verkkovajoja ja kala-aittoja. Ranta on kylien yhteismaata ja rakennukset kunkin talon omia. Rakennuksia on salvottu hirrestä, osa on lautarakenteisia. Monet on katettu malkapuilla, laudalla tai oljilla. (Museovirasto, Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt). Kuva 11. vasemmalle. Kaukon kalasatama näkyy kuvan oikeassa laidassa. Matinsaari sijoittuu kuvassa taakse 19\n20 3.1.5 Muinaisjäännökset Osayleiskaavan laadinnan yhteydessä suunnittelualueen mantereenpuoleisia alueita koskien on laadittu maankäytön historiaa käsittävä karttaselvitys (Mikroliitti Oy, 2016). Alue on laserkeilausaineiston ja ilmakuvan perusteella tasaista suometsää ja pieneltä osin peltoa. Vuoden mitatussa isojakokartassa alue on lähes kokonaan veden alla. Vuoden 1845 kartalla alue on asumaton. Vuoden 1954 kartalla tarkastelualueella on yksi talo (Lehtola). Alueella ei ole ollut vanhoja teitä tai merkittäviä rajoja. Laserkeilausaineiston perusteella alueella ei ole mitään arkeologisesti mahdollisesti mielenkiintoisia maarakenteita. Alueella ei sijaitse kiinteitä muinaisjäännöksiä tai muita arkeologiseen kulttuuriperintöön kuuluvia kohteita Vesistöt ja pohjavedet Suunnittelualue sijoittuu Pyhäjoen vesistöalueeseen, aivan vesistön purkauskohdan tuntumaan. Alueella virtaava Pyhäjoki alkaa Suomenselältä Pyhäjärvestä ja laskee Pyhäjoen kunnan alueella aivan Matinsaaren luoteispuolelta Perämerelle. Matinsaaren ympärillä kiertää Pyhäjoen Pohjoishaara. Saarta pohjoispuolelta kiertävään uomaan laskee idästä tuleva Lahnaoja. Meriväylä Pyhäjokisuulta tulee Tervon satama-alueelle luoteissuunnasta. Kuvassa 12 on osoitettu tärkeimmät väylä- ja navigointireitit sekä taululinjat ja valosektorit, joista kaksi sijoittuu Matinsaaren länsiosaan. Suunnittelualueella tai sen lähialueilla ei sijaitse pohjavesialueita. Kuva 12. Pyhäjokisuun ja Matinsaaren edustalle sijoittuvat meriliikenneväylät ja opasteet (lähde: Liikenneviraston latauspalvelu / Meriliikenne, 2019) Topografia, maaperä ja rakennettavuus Maasto on suunnittelualueella yleispiirteiltään hyvin alavaa ja loivapiirteistä. Matinsaaressa maan pinnan muodot nousevat merenpinnan yläpuolelle korkeimmillaan noin 4 metriä. Suisto- ja rantaalueiden ulkopuolella kaava-alueen maanpinnanmuodot vaihtelevat yleisesti noin 1,0-3,0 metriä merenpinnan yläpuolella. Suunnittelualueen kallioperä on suurimmaksi osaksi graniittia. Matinsaaren länsiosassa kallioperän pääkivilaji on gabroa. Kalliopaljastumia suunnittelualueella on mm. Matinsaaren keskiosassa. Suunnittelualueen maaperä on alueen koillisosassa silttimoreenia. Matinsaaren ja jokisuistojen alu- 20\n21 eilla, missä virtaavan veden vaikutus maa-ainekseen on huomattavaa, maaperä on luokiteltu jokikerrostumaksi. Jokikerrostumat muodostuvat virtaavan veden vaikutuksesta. Maalajit ovat pääasiassa hiekkaa- ja hietaa. (GTK 2017) Matinsaaren alueen osayleiskaavaprosessin aikana kesäkuussa 2018 käynnistettiin maaperän pohjatutkimukset Matinsaaren luoteis- ja pohjoisalueella (n. 13 ha laajuinen alue). Tutkimuksissa suoritettiin yhteensä 41 painokairausta. Kairausten yhteydessä tehtiin alustava arvio maaperäluokasta. Tutkimusten perusteella kairaukset ovat päättyneet kovaan pohjaan tai kallioon 1,0m 6,1m syvyydellä. Maanpinnassa on kuivakuorikerros (paksuus noin 1 3 m) ja sen alapuolella pehmeää silttiä ja savea. Paikoitellen tutkittavan alueen keskikohdan seudulla on n. 1,0 1,5m paksu pehmeä savi-/liejukerros. Matinsaaren länsiosan rakentaminen edellyttää täyttöjä ja Hanhikiven rakennustyömaan maa-aineksia on läjitetty aluelle kesästä 2019 alkaen. Täyttötyön on arvioitu valmistuvan toukokuun 2020 loppuun mennässä ja silloin alueelle on suunnitelman mukaan ajettu maa-aineksia noin tonnia. Lisäksi ranta-alueelle on ajettu max metrin kokoista louhetta. Kuva 13. Täyttösuunnitelma. 21\n22 Kuva 14. Leikkaus täyttösuunnitelmasta. 22\n23 Kuva 15. Kuvia alueelle tehdyistä täytöistä toukokuussa Väestö, elinkeinot ja palvelut Suunnittelualueella sijaitsee yksi lomarakennus Matinsaaren etelärannalla. Kaava-alueella harjoitettava elinkeinotoiminta on viljely- ja metsätaloustoimintaa. Julkisten ja kaupallisten palvelujen osalta kaava-alue tukeutuu Pyhäjoen kirkonkylän palvelutarjontaan Virkistys Matinsaaren luonnonolosuhteet tarjoavat virkistäytymismahdollisuuksia. Saaressa on ulkoilupolku, jonka varren avokallioille on tuotu retkeilypöytä Liikenne Olemassa oleva tiestö suunnittelualueella on vähäistä. Pyhäjoen kirjonkylältä, etelän suunnasta, suunnittelualueelle tulee tieyhteydet Isorannantietä ja Kaukontietä pitkin. Isorannantie (Tuhkasennokka) muuttuu länteen kääntyessään tieyhteydeksi Syölättiin ja sen kautta kuljetaan pohjoiseen merenranta-alueille. Kaukontie risteytyy Tuhkasennokantiehen, joka vastaavasti vie merenrantaan Tuhkasennokkaan. Ollinmäen kautta alueelle ei ole vielä virallista tieyhteyttä. Ollinmäen ja Matinsaaren välille on rakennettu puuston raivaustoimenpiteitä ja täyttömassojen tuomista varten tieyhteys keväällä Tieyhteys on sisällytetty tämän asemakaavan suunnittelualueeseen. Liikennemäärät ovat nykyisellään vähäisiä. Kaukontien kautta kuljetaan Matinsaaren venevalkamaan ja muiden teiden kautta merenrannalla sijaitseville vapaa-ajan kiinteistölle. Osayleiskaavatyötä varten laaditussa Matinsaaren ja Ollinmäen liikenneyhteyksien selvityksessä on tarkasteltu erilaisia vaihtoehtoja Matinsaaren ja Pyhäjoen keskustan välisille liikenneyhteyksille. Osayleiskaavan pohjaksi on otettu selvityksen vaihtoehdot 2 ja 3. VE2 mukaisesti liikenne keskustan suuntaan tulee kulkemaan Tuhkasennokka nimistä tietä pitkin ja VE3 mukaisesti Ollinmäen suuntaan rakennetaan uusi katuyhteys. 23\n24 Kuva 16. Kuva Matinsaaren ja Ollinmäen liikenneyhteyksiä tutkineesta selvityksestä (Ramboll) Tekniset verkostot Kaava-alue sijoittuu vesihuoltolaitosten viemäriverkostojen ulkopuolelle. Vesihuoltolaitosten viemäriverkostojen ulkopuolisia kiinteistöjä koskee 2017 uudistunut valtioneuvoston asetus talousjätevesien käsittelystä viemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla ja ympäristösuojelulain muutos, jossa on asetettu puhdistusvaatimukset prosentteina niille kiinteistöille, joilla syntyy jätevesiä lukuun ottamatta ympäristöluvallisia toimintoja ja niitä kiinteistöjä, joilla syntyy vain vähäisiä määriä jätevesiä. Laissa ei siis määrätä mitään tiettyä puhdistuslaitteistoa, joten jätevesien käsittelyvaihtoehtoja on siten useita. Pyhäjokisuun Vesi Oy:n vastuulla ovat vesi- ja viemäriverkostot koko Pyhäjoen kunnan alueella. Matinsaaren alue tullaan kaavoituksen valmistuttua liittämään mukaan Pyhäjokisuun Vesi Oy:n toiminta-alueeseen. Kuva 17. Ote suunnittelualueen kohdalta Pyhäjoen kunnan johtoverkkokartasta. Kuvassa sinisellä vesijohdot, punaisella jätevesiviemäriverkosto. 24\n25 Tulva-alueet ja tulvien huomioiminen rakentamisessa Meren rannikon läheisyydessä tulee huomioida pitkän aikavälin tulvariskit. Harvoin odotettavissa olevien meritulvien korkeuksien määrittämisessä merkityksellisiä ovat tiedot valtamerien pinnannoususta, maankohoamisesta, tuuliolosuhteiden muutoksista ja vedenkorkeuden lyhytaikaisvaihteluista. Alimpien suositeltavien rakentamiskorkeuksien lähtökohtana on meriveden korkeus, joka uusimman tiedon valossa saavutetaan kerran uusien rakennusten käyttöiän aikana. Niiden perusteella ilmatieteen laitos on tehnyt suositukset alimmista rakentamiskorkeuksista Suomen rannikoilla (Ilmatieteenlaitoksen raportti 2014:6 / Pitkän aikavälin tulvariskit ja alimmat suositeltavat rakentamiskorkeudet Suomen rannikolla). Raportin mukaan vuodelle 2100 laskettu vedenkorkeus ylittymistaajuudella 1 kerta /250 vuotta on Pyhäjokisuuta lähimmässä vertailupaikassa (Raahe) 214 cm (N2000). Alin suositeltava rakentamiskorkeus tarkoittaa korkeustasoa, jonka alapuolelle ei tulisi sijoittaa kastuessaan vaurioituvia rakenteita. Ilman aaltoiluvaraa alimmaksi suositeltavaksi rakentamiskorkeudeksi on saatu lähimmille mareografeille Raaheen 230 cm (N2000) ja Pietarsaareen 200 cm (Syke 2014, Tulviin varautuminen rakentamisessa Opas alimpien rakentamiskorkeuksien määrittämiseksi ranta-alueilla ). Näiden pohjalta lineaarisesti interpoloimalla Pyhäjoen suulla suositus alimmaksi kosteudelle alttiille rakennusosille rakentamisessa on 225 cm (N2000). Pyhäjoen suositus = (Raahen suositus x etäisyys Pietarsaareen + Pietarsaaren suositus x etäisyys Raaheen) / (etäisyys Raaheen + etäisyys Pietarsaareen) eli (230 cm x 113,5 km cm x 21,5 km) / (21,5 km + 113,5 km) = 225 cm. Aallokko lisää vielä rakentamiselle vaadittavaa korkeustasoa. Aaltoiluvaraksi määritellään yleensä korkeutta, jonne yhtenäinen vesi nousee suurimpien aaltojen vaikutuksesta. Laskelmissa käytetään aaltoilun toistuvuutta kerran sadassa vuodessa. Pyhäjokisuun edustan ranta on kaltevuudeltaan hyvin loiva (kaltevuus alle 1:30). Matinsaari on lisäksi avoimesta meren rannasta suojassa ja tuulelle jää lyhyt pyyhkäisymatka (alle 1 km). Edellä kuvatuin perustein riittävänä aaltoiluvarana voidaan pitää cm. Asemakaavan suunnittelualue sijoittuu länsiosastaan Pyhäjokisuun ja Perämeren yhtymäkohtaan. Matinsaareen voi vaikuttaa satunnaisesti sekä joki- että meritulva, mikä tulee ottaa huomioon aluetta koskevissa suunnitelmissa. Tulva-alueen määrittelyraja joen ja merialueen rajapinnassa on näin ollen jokseenkin häilyvä. Nykytilanteessa Matinsaaren alueella meritulvaa pidetään alimpien rakentamiskorkeuksien määrittäjänä merkittävämpänä. Matinsaaren rantojen puustossa ei maastotarkastuksissa todettu merkkejä korkeista jääpatotulvista. Jääpatotulvat ovat Pyhäjoessa pidemmällä sisämaassa tavanomaisia. Alueen tulvaherkkyyttä ja tulvien vaikutuksia tarkastellaan kaavoituksen edetessä. Alin rakentamiskorkeus (ARK) Matinsaaren rantavyöhykkeen osoittaminen pientalovaltaiseksi asuinalueeksi perustuu kaavoitusten pohjaksi laadittuun ideasuunnitelmaan. Rakentaminen tullaan toteuttamaan täyttömaalle, joka tuodaan alueelle Hanhikivenniemeltä. Lisäksi saareen rakennettavia tiealueita raivattaessa maaaines voitaisiin sijoittaa rantatonteille täytöksi. Ranta-alueelle tulee tehtäväksi rakentamisen vaikutuksesta voimakasta muokkausta, jotta alue ja sinne rakennettavat rakennukset täyttävät turvalliselle asumiselle asetettavat edellytykset. Edellä kerrotulla tavalla Pyhäjokisuulla alimmaksi rakentamiskorkeudeksi uusimpien suositusten mukaisesti on saatu ilman aaltoiluvaraa 225 cm (N2000) ja aaltoiluvaralla 245 cm cm. Matinsaaren ja erityisesti sen rantavyöhykkeen rakennettavuutta on selvitetty vuonna 2018 suoritetuilla pohjatutkimuksilla. Tiestö Pyhäjoen tulvariskien hallintasuunnitelman mukaan alueen tiestön tulee olla käytössä 1/100 a tulvalla. Matinsaaressa tämä tarkoittaa sitä, että saareen tulee päästä kulkemaan myös 1/100 a tulvalla turvallisesti. Suomen ympäristökeskuksen arvion mukaan 1/100 a meritulvatapahtuman huippu Pyhäjoen kohdalla on tasolla N m (Rannikkoalueen ylittymistaajuus 1/100 vuonna 2100). Alueen tiestö tulee rakentaa vähintään edellä mainitulle tasolle. Teiden korotusta suunnitellessa tulee huomioida, että tiet eivät saa aiheuttaa haitallista padotusta jokisuistossa. 25\n26 Tien rakenne tulee suunnitella sellaiseksi, että se kestää rikkoutumatta isommankin tulvatapahtuman eli toisin sanoen tulvan noususta ja laskusta ei saa aiheutua vaurioita tien tai muunkaan infrastruktuurin rakenteille Hanhikiven ydinvoimalaitosalueen suojavyöhyke Pyhäjoen kunnan pohjoisrajan tuntumassa sijaitsevalle Hanhikivenniemelle on rakenteilla Fennovoiman ydinvoimalaitos. Hanhikivenniemi on osoitettu kaikilla kaavatasoilla energiahuollon alueeksi, jonne voidaan sijoittaa ydinvoimalaitos. Ydinvoimalaitoksen vaatima noin 5 kilometrin etäisyydelle ulottuva suojavyöhyke on esitetty Hanhikiven ydinvoimamaakuntakaavassa sv-yv merkinnällä. Maakuntakaavan suunnittelumääräyksen mukaisesti alueen yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa on ne taajamat tai muut tiheän asutuksen alueet, jotka ulottuvat noin 5 km etäisyydelle ydinvoimalaitoksesta, sisällytettävä kokonaisuudessaan ydinvoimalaitoksen suojavyöhykkeeseen. Suojavyöhykkeeseen kuuluvalle alueelle ei saa suunnitella sijoitettavaksi uutta tiheää asutusta, sairaaloita tai laitoksia, joissa käy tai oleskelee huomattavia ihmismääriä tai sellaisia merkittäviä tuotannollisia toimintoja, joihin ydinvoimalaitoksen onnettomuus voisi vaikuttaa. Loma-asutuksen tai vapaa-ajan toiminnan sijoittamista suunniteltaessa alueelle tulee varmistua, etteivät edellytykset asianmukaiselle pelastustoiminnalle vaarannu. Alueen suunnittelussa tulee Säteilyturvakeskukselle ja pelastusviranomaiselle varata mahdollisuus lausunnon antamiseen. Ydinvoimalaitosaluetta ja sen ympäristöä määrittelee myös Säteilyturvakeskuksen (STUK) YVL A.2 ohjeistus ( ). Voimalaitosaluetta ympäröi valtioneuvoston asetuksen (716/2013) mukaisesti suojavyöhyke, jonka ulottuu noin 5 kilometrin etäisyydelle laitoksesta ja jossa on maankäyttöön kohdistuvia rajoituksia. Suojavyöhykkeeseen sisällytetään kokonaisuudessaan sen alueelle sijoittuvat kylät ja asutuskohteet. Seuraavat näkökohdat täydentävät vaatimusta koskien ydinvoimalaitoksen sijaintipaikkaa ja sen ympäristöä koskevia turvallisuustekijöitä ja toimenpiteitä: 1 Suojavyöhykkeellä ei sijaitse kohteita, joissa käy tai on huomattavia ihmismääriä, kuten kouluja, sairaaloita, hoitolaitoksia, kauppoja tai muita kuin ydinvoimalaitokseen liittyviä merkittäviä työpaikka- ja majoitusalueita. 2 Suojavyöhykkeellä ei sijaitse sellaisia yhteiskunnallisesti merkittäviä toimintoja, joihin ydinvoimalaitoksen onnettomuus voisi vaikuttaa. 3 Pysyvien asukkaiden määrä, loma-asutus ja vapaa-ajan toiminta ydinvoimalaitoksen suojavyöhykkeellä on rajoitettu niin, että kyseiselle alueelle voidaan laatia ja toimeenpanna tehokkaan evakuoinnin mahdollistava väestön pelastussuunnitelma. Erityistä huomiota on kiinnitettävä laitospaikan lähiympäristön erityispiirteisiin, kuten esimerkiksi vaikeakulkuisiin saaristo-olosuhteisiin ja loma-asutukseen sekä poikkeavien olosuhteiden vaatimaan muuhun pelastustoimintaan. 4 Maankäytön ja rakentamisen ratkaisuissa lähtökohtaisesti säilytetään suojavyöhykkeen pysyvän ja vapaa-ajan väestön määrä niin, ettei se olennaisesti kasva ydinvoimalaitoksen rakentamisen ja käytön aikana ydinenergialain mukaisen periaatepäätöksen ajankohdan tilanteesta. Ydinvoimalaitoksen luvanhaltijan tehtävistä suojavyöhykkeellä määrätään valtioneuvoston asetuksessa (716/2013). Valtioneuvoston asetuksen (716/2013) mukaisesti on määriteltävä noin 20 km etäisyydelle laitoksesta ulottuva varautumisalue, jolle viranomaisten on laadittava väestön suojaamista koskeva yksityiskohtainen ulkoinen pelastussuunnitelma. Suojavyöhyke kuuluu varautumisalueeseen. 26\n27 Kuva 18. Hanhikiven ydinvoimamaakuntakaavan mukainen 5 km suojavyöhyke: Matinsaaren alueen osayleiskaava-alue on esitetty kuvassa sinisellä aluerajauksella. (ote Matinsaaren alueen osayleiskaavan selostuksesta) Maanomistus Asemakaavoitettava alue on, osaa vesialueesta lukuun ottamatta, kokonaan Pyhäjoen kunnan omistuksessa. 3.2 Suunnittelutilanne Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet Asemakaavoitustyötä ohjaavat aina ylemmät kaavatasot eli yleiskaava, maakuntakaava, valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet sekä näiden toteutumista valvovat valtion viranomaiset. Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet ovat oleellinen osa maankäyttö- ja rakennuslain (MRL) mukaista alueidenkäytön suunnittelujärjestelmää. Nykyiset valtioneuvoston hyväksymät tavoitteet ovat tulleet voimaan Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet on jaettu seuraaviin asiakokonaisuuksiin: Toimivat yhdyskunnat ja kestävä liikkuminen Tehokas liikennejärjestelmä Terveellinen ja turvallinen elinympäristö Elinvoimainen luonto- ja kulttuuriympäristö sekä luonnonvarat Uusiutumiskykyinen energiahuolto Lisätietoja valtakunnallisista alueidenkäyttötavoitteista saa ympäristöministeriön ( 27\n28 Kuva 19. Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet osana maankäyttö- ja rakennuslain mukaista alueidenkäytön suunnittelujärjestelmää Maakuntakaava Pyhäjoen kunta kuuluu Pohjois-Pohjanmaahan ja kunnan alueella on voimassa seuraavat maakuntakaavat: Pohjois-Pohjanmaan maakuntakaava, jonka ympäristöministeriö on vahvistanut ja joka sai lainvoiman korkeimman hallinto-oikeuden päätöksen jälkeen. Hanhikiven ydinvoimamaakuntakaava, jonka ympäristöministeriö on vahvistanut Valitukset on hylätty KHO:ssa. Pohjois-Pohjanmaan maakuntakaavan 1.vaihekaava (teemoina soiden käyttö ja luonnonympäristö, tuulivoima-alueet, kaupan palveluverkko ja aluerakenne, liikennejärjestelmät ja muiden kaavamerkintöjen päivitykset) on vahvistettu ympäristöministeriössä Pohjois-Pohjanmaan 2. vaihemaakuntakaava on hyväksytty maakuntavaltuustossa ja siinä käsitellään koko maakunnan alueiden käyttöä seuraavien teemojen osalta: kulttuuriympäristö, maaseudun asutusrakenne, virkistys- ja matkailu, seudulliset jätteenkäsittelyalueet ja seudulliset ampumarata-alueet. Pohjois-Pohjanmaan 3. vaihemaakuntakaava on hyväksytty maakuntavaltuustossa Kaavassa käsitellään maakunnan alueidenkäyttöä seuraavien teemojen osalta: pohjavesi- ja kiviainesalueet, mineraalipotentiaali- ja kaivosalueet, Oulun seudun liikenne ja maankäyttö, tuulivoima-alueiden tarkistukset, Vaalan ja Himangan kaavamerkintöjen tarkistukset ja muut maakuntakaavamerkintöjen päivitykset. Kaavasta valitettiin, mutta maakuntahallitus määräsi 3. vaihemaakuntakaavan tulemaan voimaan maankäyttö- ja rakennuslain 201 :n nojalla. Pohjois-Suomen hallinto-oikeus hylkäsi valitukset tekemällään päätöksellä (päätösnumero 20/0240/1). 28\n29 Kuva 20. Maakuntakaavojen yhdistelmäkartta , jossa on esitetty lainvoimaisten Pohjois- Pohjanmaan maakuntakaavan (2006), Hanhikiven ydinvoimamaakuntakaavan (2010) sekä Pohjois-Pohjanmaan 1. vaihemaakuntakaavan (2015), Pohjois-Pohjanmaan 2. vaihemaakuntakaavan (2016) ja Pohjois-Pohjanmaan 3. vaihemaakuntakaavan (2018) merkinnät. Suunnittelualueen likimääräinen sijainti on osoitettu sinisellä soikiolla. Pyhäjoen kirkonkylän alue on osoitettu maakuntakaavoissa taajamatoimintojen alueeksi (A). Valtatien 8 merenpuoleinen alue osoitettu merkinnällä A-1, jossa lisämerkintä osoittaa, että alueen yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa ja käytössä tulee ottaa huomioon maankohoamisrannikon erityispiirteet. Pyhäjokivarsi ja kunnan rannikkoalueet kuuluvat maaseudun kehittämisen kohdealueeseen (mk-5, Pyhäjokilaakso), koko Pyhäjoen rannikon käsittävään luonnon monikäyttöalueeseen sekä Perämerenkaaren kehittämisvyöhykkeeseen. Pyhäjoen suu on arvotettu maakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi. Merenranta-alue taajaman kohdalla on osoitettu kulttuuriympäristön tai maiseman vaalimisen kannalta tärkeäksi alueeksi. Valtatien ja merenrannan väliin on osoitettu viheryhteystarve. Kirkonkylän kautta kulkeva Vanhatien alue on merkitty kaavaan tietyiltä osin valtakunnallisesti arvokkaana rakennettuna kulttuuriympäristönä tai maakunnallisesti arvokkaana rakennettuna kulttuuriympäristönä. Vanhatien linjaus taajaman kohdalla on merkitty kulttuurihistoriallisesti tai maisemallisesti merkittäväksi tieksi tai reitiksi. Pyhäjoen uomat on osoitettu arvokkaaksi vesistöksi (av). Rannikon myötäinen kevyen liikenteen yhteystarve on esitetty punaisella palloviivalla. Hanhikivenniemi on osoitettu energiahuollon alueeksi, jonne voidaan sijoittaa ydinvoimalaitos. Ydinvoimalaitoksen vaatima suojavyöhyke on esitetty kartalla mustalla sv-yv merkinnällä, joka osin ulottuu asemakaavan suunnittelualueelle Yleiskaava Suunnittelualueella on voimassa Merenrannikon rantayleiskaava (Pohjankylä osa-alue 1). Lisäksi suunnittelualue rajautuu eteläosastaan Pyhäjoen kunnan keskustan osayleiskaava 2025:een. Merenrannikon rantayleiskaavassa suunnittelualueella sijaitsevat määräykset ja merkinnät: 29\n30 Lisäksi alueen pohjoisosan halki kulkee olemassa oleva tie ja rantavyöhykkeen raja sekä Matinsaaren eteläosaan on osoitettu ilmakuvatulkinnan mukaisen tulva-alttiin alueen raja. Suunnittelualueen koilliskulmassa ei ole voimassa olevaa yleiskaavaa. Kuva 21. Ote yleiskaavayhdistelmästä. Matinsaari näkyy kuvassa keskellä. Asemakaavatyön suunnittelualueelle on vireillä Matinsaaren osayleiskaavan laadinta. Osayleiskaavan luonnos I oli nähtävillä ja kaavaluonnos II oli nähtävillä Kaavaluonnoksessa Matinsaaren alueelle on osoitettu pientalovaltaista asumista, loma-asuntoalueita sekä virkistys-, retkeily- ja ulkoilualueita. Matinsaaren pohjoispuolelle on osoitettu pientalovaltaista asuntoaluetta sekä maa- ja metsätalousvaltaista aluetta, jolla on erityisiä ympäristöarvoja. Asemakaava-alueen koillisosa käsittää yleiskaavan katulinjauksen Matinsaaren ja Ollinmäen välille. Kadun pohjoispuoli on osoitettu yleiskaavassa lähivirkistysalueeksi sekä maa- ja metsätalousvaltaiseksi alueeksi. Osayleiskaavan laadintaa edistetään samanaikaisesti Matinsaaren asemakaavoitustyön kanssa. Kuva 22. Ote Matinsaaren osayleiskaavan luonnoksesta II. 30\n31 3.2.4 Asemakaava Suunnittelualueella ei ole entuudestaan asemakaavoja. Suunnittelualueeseen rajautuvat asemakaavat näkyvät seuraavassa ajantasa-asemakaavayhdistelmäotteessa. Ote Pyhäjoen ajantasa-asemakaavayhdistelmästä. Matinsaari kuvan vasemmassa reu- Kuva 23. nassa Matinsaaren ja Ollinmäen ideasuunnitelma Pyhäjoen kunta tilasi kesällä 2017 arkkitehti Pentti Kelalta ideasuunnitelman Matinsaaren alueen kehittämisestä. Pyhäjoen kunnan kaavoitushankkeista vastaava ohjausryhmä käsitteli ideasuunnitelmaa syksyn 2017 ja alkuvuoden 2018 aikana pidetyissä ohjausryhmän kokouksissa. Osayleiskaavan luonnos päiväyksellä perustui vuoden 2017 aikana laadittuun ideasuunnitelmaan. Kelan ideasuunnitelman lähtökohtana on maastoselvitysten ohella suunnittelualueen kartta- ja ortokuva-aineisto. Matinsaari löytyy jo 1700-luvun kartoilta, joihin se on merkitty pienenä erillisenä saarena. Ideasuunnitelman alkuvaiheessa on kartoitettu saaren korkeustasot, jotta on saatu selville meritulvan nousutasot. Meritulvalla saaren korkein alue pysyy kuivana mutta yleisesti 0,5-1 m vedenpinnan nousu voi olla alueella yleistä. Korkein alue saaren keskiosassa on n. 4 metriä merenpinnan yläpuolella. Kuva 24. Matinsaaren kehityskaari (vas.), arvokkaat paikat ja luontokohteet (oik.) (P. Kela, 2017) 31\n32 Kuva 25. Matinsaaren ja Ollinmäen ideasuunnitelman alustava kokonaisidea sekä tarkennettu tontti- ja katusuunnitelmaluonnos (P.Kela, 2017) Matinsaaren osayleiskaavan luonnosvaiheen kuulemisen jälkeen ideasuunnitelmaan tehtiin syksyn ja loppuvuoden 2018 aikana muutoksia, jotka kohdistuivat Matinsaaren alueelle. Tavoitteena oli erityisesti omarantaisten tonttien määrän lisääminen ja vapaa-ajan, ns. kakkosasuntojen rakentamisen mahdollistaminen. Kyseisessä vaiheessa osayleiskaavan kaavaprosessia kunta oli myös vastaanottanut luonnosvaiheen kuulemisesta viranomaislausunnot ja mielipiteet ja niissä esille tuotuja näkökulmia käytiin läpi kaavoituksen ohjausryhmän kokouksissa. Muutoksien laajuudesta johtuen kaavoituksen ohjausryhmässä tehtiin loppusyksystä 2018 päätös, että Matinsaaren osayleiskaavasta laaditaan uusi luonnos nähtäville asetettavaksi. Kuva 26. Matinsaaren alueen täydennysrakentamisen ideasuunnitelman täydennys (P.Kela, 2018) Matinsaaren osalta ideasuunnittelutyötä on jatkettu Matinsaaren asemakaavatyön käynnistämisen jälkeen. Pyhäjoen kunnan pyynnöstä myös Ramboll Finland Oy on laatinut vaihtoehtoisia maankäyttötarkasteluja Pentti Kelan laatiman luonnoksen pohjalta. Asemakaavatyön pidettyyn aloitusvaiheen viranomaisneuvotteluun laadittiin loppuvuoden 2018 laaditun version pohjalta kaksi vaihtoehtoista maankäyttöluonnosta. 32\n33 Kuva 27. Viranomaisneuvottelussa esitetyt vaihtoehtoluonnokset 1 (vas.) ja 2 (oik.) pidetyssä ohjausryhmän kokouksessa päätettiin, että luonnosvaiheessa nähtäville asetetaan kolme luonnosvaihtoehtoa. Kolmanneksi vaihtoehdoksi laadittiin yhdistelmä vaihtoehdoista 1 ja Rakennusjärjestys Alueella on voimassa Raahen seutukunnan yhteinen rakennusjärjestys, joka sai Pyhäjoen kunnan alueella lainvoiman julkaistulla kuulutuksella. Raahen seutukunnan rakennusjärjestys on yhteinen Raahen kaupungin, Pyhäjoen, Siikajoen, ja Vihannin kuntien kanssa. Vihannin kunta on ollut vuoden 2013 alusta osa Raahen kaupunkia Tonttijako ja kiinteistörekisteri Alue on merkitty valtion ylläpitämään kiinteistörekisteriin Pohjakartta Suunnittelualueen pohjakartta on päivitetty ja hyväksytty vastaamaan asemakaavan pohjakartalle asetettuja vaatimuksia Kaava-aluetta koskevat suunnitelmat, päätökset ja selvitykset Matinsaaren ideasuunnitelmat (Pentti Kela, Ramboll, ) Maankäyttöstrategia (Airix Ympäristö Oy 2010), päivitys tehty Pyhäjoen kunnanhallituksessa o Uusin päivitys (tavoitevuosi 2035) on hyväksytty Pyhäjoen kunnanvaltuustossa Maankäytön toteuttamisohjelma (Airix Ympäristö Oy 2010), päivitys tehty Pyhäjoen kunnanhallituksessa o Uusin päivitys (tavoitevuosi 2035) on hyväksytty Pyhäjoen kunnanvaltuustossa Pyhäjoen keskustan osayleiskaava 2025 / Taustaselvitykset (Maisemaselvitys , Luontoselvitys , Liikenteen tavoiteverkkosuunnitelma, , Muinaisjäännösinventointi 2014). Pyhäjoen kunnan kulttuuriympäristöohjelma (Oulun Yliopiston arkkitehtuurin osasto, Sanna Heikkinen 2012). Matinsaaren alueen osayleiskaava ja siihen liittyvä tausta-aineisto - Luonnos II (Ramboll Finland Oy) 33\n34 4. ASEMAKAAVAN SUUNNITTELUVAIHEET 4.1 Asemakaavan suunnittelutehtävän ja -tarpeen määrittely Asemakaavan keskeisenä tavoitteena on toteuttaa maankäytön suunnittelua ja kaavoitushankkeita KK1 Kasvuvoima vaihtoehtoa noudattaen. Kasvuvoima-vaihtoehto perustuu Fennovoima Oy:n Hanhikiven niemelle rakennettavan Hanhikivi 1 ydinvoimalaitoksen mukanaan tuomaan asumisen, palvelujen ja teollisuuden aluevarausten lisääntyvään tarpeeseen. Suunnittelussa otetaan huomioon asumisen, virkistyksen ja vapaa-ajan sovittaminen yhteen alueen luonto-, kulttuuriympäristö- ja maisema-arvojen sekä kunnan alueen rakentamiselle asettamien laatutavoitteiden kanssa. Asemakaavoitusta laaditaan samanaikaisesti vireillä olevan osayleiskaavatyön pohjalta. Molempien kaavojen taustalla on kunnan toimeksiantona tehty Matinsaaren ideasuunnitelma, jonka laadinnasta on vastannut arkkitehti Pentti Kela. Viimeisin päivitys kunnan maankäyttöstrategiaan ja maankäytön toteuttamisohjelmaan on tehty vuonna Pyhäjoen kunnanvaltuusto on hyväksynyt asiakirjojen päivitykset, joiden tavoitevuodeksi on asetettu 2035 kokouksessaan , 4. Kehittämisen visioksi on asetettu kuntastrategian mukaisesti: Pyhäjoki on hallitusti kasvava kansainvälinen kunta, joka tarjoaa monipuoliset elämisen ja yrittämisen mahdollisuudet. Pyhäjoki on vetovoimainen ja jatkuvasti kehittyvä, missä pyhäjokiset kuitenkin tuntevat edelleen puhtojen, pauhaveneiden ja pihapiirien perinteet. Maankäyttöstrategiatyö on tehty yhtäaikaisesti kuntastrategiatyön (Pyhäjoen kuntastrategia 2030) kanssa. Strategiat ovat tavoitteiltaan yhteneviä ja kunnan kehityskuvaa tukevia. Kunnan kehityskuva tähtää hallittuun kasvuun sekä asukas- että työpaikkamäärien suhteen. Kaavoituksen keinoin kunta haluaa varmistaa monipuolisia vaihtoehtoja sekä elinkeinoille että asumiselle kunnan eri alueilla. Fennovoima rakentaa Hanhikivenniemelle ydinvoimalaitosta, minkä johdosta myös Pyhäjoen asukasmäärän arvioidaan lähivuosina kasvavan. Maankäyttöstrategian tavoitteiden mukaisesti asuminen toteutetaan yleis- ja asemakaavojen pohjalta siten että, uusi asuminen ohjataan taajamaan ja kyliin täydentämään ja eheyttämään olevaa yhdyskuntarakennetta. Myös merenrannikko on todettu tärkeäksi alueeksi erityisesti loma-asutuksen, mutta osaltaan myös vakituisen asutuksen alueena. Edellä mainitut tekijät ovat olleet lähtökohtana myös tämän asemakaavan ja Matinsaaren osayleiskaavan laatimiseksi Pyhäjoen kirkonkylän pohjoispuolella sijaitsevan Matinsaaren ja Ollinmäen alueelle. 4.2 Suunnittelun käynnistäminen ja sitä koskevat päätökset Pyhäjoen kunnanhallitus päätti ( 193) käynnistää Matinsaaren asemakaavan laadinnan. 4.3 Osallistuminen ja yhteistyö Osalliset Maankäyttö- ja rakennuslain 63 :n mukaisesti kaavan yhteydessä on laadittava osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS). Tässä suunnitelmassa määritellään ne osalliset, joiden mahdollisuus vaikuttaa kaavaan tulee turvata ja joille kaavan etenemisestä erityisesti tulee tiedottaa. Tämän asemakaavan osallisiksi on alustavasti katsottu seuraavat tahot: Osalliset Osallistuminen Maanomistajat: - kaava-alueen ja siihen rajoittuvien alueiden maanomistajat - Kommentit tavoitteista ja valmisteluaineistosta sekä alustavasta luonnoksesta valmisteluvaiheessa. - Mielipiteet kaavaluonnoksesta ja muistutukset kaavaehdotuksesta nähtävillä olon aikana sekä esittelytilaisuuksissa. 34\n35 Ne, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin kaava saattaa huomattavasti vaikuttaa: - kaavan vaikutusalueen asukkaat, tonttien vuokralaiset - yritykset ja niiden työntekijät - laitokset ja niiden käyttäjät ja työntekijät - vesialueiden omistajat ja käyttäjät Viranomaiset: - Pyhäjoen kunnan rakennusvalvonta ja ympäristönsuojeluviranomaiset - Pohjois-Pohjanmaan elinkeino- liikenne- ja ympäristökeskus (ELY) - Pohjois-Pohjanmaan liitto - Pohjois-Pohjanmaan museo - Väylä-virasto - Säteilyturvakeskus - Raahen seudun kehittämiskeskus - Jokilaaksojen pelastuslaitos - Pyhäjokisuun Vesi Oy - Elenia Verkko Oy - Vestia Oy Yhteisöt, joiden toimialaa suunnittelussa käsitellään: - elinkeinoelämän yhdistykset - kylätoimikunnat - museo- ja kotiseutuyhdistykset ym. paikalliset yhdistykset, - luonnonsuojeluyhdistykset - Kommentit tavoitteista ja valmisteluaineistosta sekä alustavasta luonnoksesta valmisteluvaiheessa. - Mielipiteet kaavaluonnoksesta ja muistutukset kaavaehdotuksesta nähtävillä olon aikana sekä esittelytilaisuuksissa. - Kommentit tavoitteista ja valmisteluaineistosta sekä alustavasta luonnoksesta. - MRL:n mukaiset viranomaisneuvottelut valmistelu- ja ehdotusvaiheessa. - Lausunnot kaavan luonnos- ja ehdotusvaiheessa. - Muu viranomaisyhteistyö koko kaavaprosessin ajan. - Tarvittaessa neuvottelut eturyhmien kanssa - Kommentit tavoitteista ja valmisteluaineistosta sekä alustavasta luonnoksesta valmisteluvaiheessa. - Mielipiteet kaavaluonnoksesta ja muistutukset kaavaehdotuksesta nähtävillä olon aikana sekä esittelytilaisuuksissa. Kaavahankkeen osallisiksi voi lisäksi ilmoittautua sellainen, jonka katsotaan täyttävän MRL 62 :n osallisen määritelmän. Sen mukaan osallisiksi katsotaan alueen maanomistajat ja ne joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin kaava saattaa huomattavasti vaikuttaa sekä viranomaiset ja yhteisöt, joiden toimialaa suunnittelussa käsitellään Vireilletulo Hankkeen vireilletulosta on kuulutettu MRL:n 63 :ssä säädetyllä tavalla ja OAS asetettiin nähtäville lähtien Osallistuminen ja vuorovaikutusmenettelyt Asemakaavoituksen vaiheista, sisällöstä, yleisötilaisuuksista, luonnosten ja ehdotusten nähtävilläoloista sekä mahdollisuuksista mielipiteen esittämiseen tiedotetaan seuraavilla tavoilla: ilmoituksina ja kuulutuksina sanomalehdissä kunnan ilmoitustauluilla kunnan internet-kotisivuilla Viralliset kuulutukset julkaistaan kunnan ilmoitustauluilla, kunnan internetsivuilla sekä Pyhäjoen Kuulumiset -lehdessä. Ajantasainen OAS, jota voidaan tarpeen mukaan päivittää aina kaavaehdotuksen nähtävillepanoon asti, on nähtävillä Pyhäjoen kunnassa ja kunnan kotisivuilla ( Suunnittelutyötä ohjaa Pyhäjoen kunnan asettama ohjausryhmä. Välivaiheen päätökset kaavasta tekee Pyhäjoen kunnanhallitus. 35\n36 4.3.4 Viranomaisyhteistyö Asemakaavan laadinta on käynnistynyt Pyhäjoen kunnanhallituksen päätöksellä elokuussa Kaavoituksen alkuvaiheessa on järjestetty aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu Pohjois- Pohjanmaan ELY-keskuksessa niiden viranomaisten kanssa, joiden toimialaa asia koskee. Neuvottelun tarkoituksena oli arvioida asemakaavalle asetettavia sisältövaatimuksia ja selvittää mitä vaikutuksia asemakaavan laadinnan yhteydessä tulee arvioida. Toinen viranomaisneuvottelu järjestettiin työneuvotteluna etäyhteyden välityksellä Sekä luonnos- että ehdotusvaiheessa kaavasta pyydetään viranomaisilta lausunnot Luonnosvaiheen kuuleminen Luonnokset ja sen valmisteluun liittyvä valmisteluaineisto asetettiin kuulemista varten julkisesti nähtäville MRA 30 :n mukaisesti väliseksi ajaksi. Viranomaisilta pyydettiin lausunnot ja osallisille varattiin mahdollisuus jättää mielipiteensä luonnoksista. Luonnosvaiheen nähtävilläoloaikana järjestettiin yleisötilaisuus osallisille ja alueen kaavoituksesta kiinnostuneille tahoille. Luonnosvaiheessa saatiin kahdeksan lausuntoa ja viisi kirjallista mielipidettä. Lausunnot, mielipiteet sekä kaavanlaatijan vastineet on esitetty tämän selostuksen liitteenä olevassa vastineraportissa Ehdotusvaiheen kuuleminen Kaavaluonnosten pohjalta ja saadun palautteen perusteella on valmisteltu kaavaehdotus, joka asetetaan julkisesti nähtäville (MRL 65 ja MRA 27 ). Kaavaehdotuksesta pyydetään lausunnot viranomaisilta, ja osallisilla on mahdollisuus jättää ehdotuksesta muistutuksia. Kaavaehdotuksesta saadut muistutukset ja lausunnot vastineineen käsitellään Pyhäjoen kunnanhallituksessa. Mikäli ehdotukseen saatu palaute antaa aihetta muutoksiin, kaavaehdotusta tarkistetaan. Jos kaavaehdotusta muutetaan oleellisesti, se asetetaan uudelleen nähtäville. Kaavan hyväksyy Pyhäjoen kunnanvaltuusto. Kaavan lopullinen valmistuminen ajoittuu alustavan aikataulun mukaisesti syksylle Kaavan hyväksymispäätökseen voi hakea muutosta valittamalla hallintooikeuteen. 36\n37 5. ASEMAKAAVAN TAVOITTEET 5.1 Lähtökohta-aineiston antamat tavoitteet Kunnan asettamat tavoitteet Asemakaavan laadinnan lähtökohtana on vuonna 2018 hyväksytyn kuntastrategian linjaukset. Asemakaavan tavoitteena on tarkastella Matinsaaren aluetta korkeatasoisen asumisen ja virkistyksen lähtökohdista, mille Pyhäjoen kirkonkylän sekä joen ja merenrannikon läheisyys antavat hyvät lähtökohdat. Kunnan asettamia tavoitteita kaavoitukselle ovat mm.: Teemana on elinvoimaa ja hyvinvointia - aluetta kehitetään maaseudun kylämäinen ilme säilyttäen ja pyrkien pienimittakaavaiseen kokonaisuuteen - aluetta kehitetään toiminnoiltaan monipuolisena kokonaisuutena - tuetaan ja parannetaan palveluiden saatavuutta ja saavutettavuutta - mahdollistetaan monipuolisen rakennus- ja asuntokannan muodostuminen alueelle - taataan maankäytölliset edellytykset alueellisen identiteetin ja yhteisöllisyyden säilymiseen ja kehittymiseen - edistetään turvallisen tuntuisen asuin- ja elinympäristön muodostumista - turvataan alueen monipuoliset vapaa-ajanvietto-, harrastus ja virkistysmahdollisuudet - alueen suunnittelussa ja toteutuksessa huomioidaan energiatehokkuusnäkökulmat sekä kestävän kehityksen periaatteet - lähivesistöjen hyvän veden laadun säilyminen turvataan hulevesien imeytys- ja viivytysrakenteilla - alueen sisäiset yhteydet suunnitellaan jalankulkua ja pyöräilyä tukeviksi - mahdollistetaan alueen luonteva vaiheittainen toteutuminen ja hallittu väestönkasvu - alueen hoidon näkökulmasta suunnittelun lopputuloksen tulee olla kustannustehokkaasti hoidettava ja alueen asukkaiden omatoimisuutta tukeva Suunnittelutilanteesta johdetut tavoitteet Maakuntakaava Kunnan keskustaajaman alueella on voimassa Pohjois-Pohjanmaan maakuntakaava ja sen tavoitteet eivät ole ristiriidassa asemakaavassa esitettyjen tavoitteiden kanssa. Yleiskaava Osayleiskaavan laadintaa edistetään samanaikaisesti Matinsaaren asemakaavoitustyön kanssa. Osayleiskaavan ja asemakaavan kaavaehdotuksia on laadittu rinnakkain niin, että yleiskaavaluonnoksen suuret linjat ovat ohjanneet asemakaavan laadintaa. Yleiskaavaehdotus ja asemakaavaehdotuksen ovat kaavallisilta ratkaisuiltaan yhtenevät. Alueen oloista ja ominaisuuksista johdetut tavoitteet Matinsaaren suunnittelussa strategisena vahvuutena on veden äärellä asuminen. Luonto, meren ja joen läheisyys ovat Matinsaaren alueella kunnan vahvoja vetovoimatekijöitä. 5.2 Prosessin aikana syntyneet tavoitteet, tavoitteiden tarkentuminen Kaavaprosessin aikana on korostunut yleisten alueiden tärkeys sekä monipuolinen omakotitonttitarjonta. 37\n38 6. LUONNOSVAIHTOEHDOT 6.1 Luonnosvaihtoehtojen kuvaus Kaavan valmisteluvaiheessa nähtävillä oli kolme erilaista vaihtoehtoa. Kaikki luonnosvaihtoehdot perustuivat Matinsaaren osayleiskaavaluonnoksen mukaiseen rakenteeseen. Saaren keskiosan katajakallioalue on jätetty rakentamattomaksi virkistysalueeksi. Kallioalueen ympäri kiertää kokoojakatu, jonka ulkokehältä lähtee erillispientaloalueiden tonttikadut ja sisäkehällä on katuun rajautuvia erillispientalo- ja pientalokortteleita. Rakentamisen kerrosluvut ovat I-II. Kaikissa vaihtoehdossa Matinsaaressa omarantaisiatontteja on n. 40 kpl ja saaren pohjoispuolella n. 10 kpl. Erillispientaloja saareen on osoitettu n kpl ja pientalokortteleita luonnoksissa on n m2. Rakentamistehokuudella e=0,30 rakennusoikeutta muodostuisi pientaloalueille n k-m2 ( asuntoa (asunnonkeskikoko 50 k-m2)). Luonnoksissa erillispientalojen tonttikoot vaihtelevat (saaressa) n m2 välillä. Tavoitteena on ollut luoda monipuolisia tonttivaihtoehtoja. Kaikkien vaihtoehtojen tonttikokoja voi muokata ehdotusvaiheessa. Luonnoksissa kaava-alueen pohjoiskulmaan sijoittuva maankohoamisrannikon primäärisukkession metsäalue on jätetty rakentamisen ulkopuolelle. Ja primäärisukkession metsäalueen länsipuolelle, Matinsaaren pohjoispuolelle, on osoitettu isoja erillispientalotontteja. Tonttien suuri koko (n m2) mahdollistaa alueella esimerkiksi hevosten pitämisen tai asumisen yhteyteen rakennettavan pienimuotoisen yritystoiminnan. VE1 Vaihtoehto 1 on Matinsaaren luoteisosan osalta rakenteeltaan tiiviimpi ja rakentamistehokkuudeltaan suurempi. Tonttikadut ovat pääosin päättyviä katuja ja katujen päissä on pienet yleiset venevalkamat. Tavoitteena on saada merinäköala avautumaan mahdollisimman monelta tontilta. Virkistysalueet on keskitetty alueen keskiosaan sekä mantereen puoleiselle saaren osalle. VE2 Vaihtoehto 2 on rakenteeltaan väljempi. Tonttikadut kulkevat rantaa mukaillen ja muodostavat yhdessä kevyen liikenteen väylien kanssa lähellä rantaa kulkevan reitistön. Pientalokortteleiden väleissä on viheralueita niin, että mahdollisimman moni tontti rajautuu joko merenrantaan tai viheralueeseen. Viheralueita pitkin on yhteys yleisille ranta-alueille. Saaren etelärantaan on osoitettu loma-asuntoalue. Matinsaaren itäosassa on pientalokortteleita VE1:stä enemmän. 38\n39 V3 Vaihtoehto 3:n luoteisosa on yhdistelmä vaihtoehdoista 1 ja 2. Muilta osin se on samanlainen kuin VE Asemakaavaratkaisun valinta Luonnoksista saatujen lausuntojen, mielipiteiden ja yleisötilaisuuden keskustelun perusteella kaavan ohjausryhmä päätti kokouksessaan ottaa kaavaehdotuksen pohjaksi vaihtoehdon 2. Vaihtoehdosta 3 haluttiin kaavaehdotukseen mukaan ratkaisu, jossa kaksi rantaan suuntautuvaa katua jatketaan rantaan asti ja kadun päihin sijoitetaan venevalkamat. 39\n40 7. ASEMAKAAVAN KUVAUS 7.1 Kaavan rakenne ja mitoitus Kaava-alueen pinta-ala- ja tehokkuustiedot on esitetty seuraavassa taulukossa: Alue Pinta-ala (ha) Rakennusoikeus (k-m 2 ) Tehokkuus AO 13, ,16 AO-1 4, ,07 AP 2, ,35 AP-1 0, ,35 AL 2, ,38 RA 1, ,13 M 3, MY 4, VL 10, VL-1 1, VR/s 6, VV 0, ,01 ET 0, LV 0, ,03 kadut 9, W 12, yhteensä 73, ,06 Kuva 28. Taulukko kaavaehdotuksen pinta-ala- ja tehokkuustiedoista. 7.2 Ympäristön laatua koskevien tavoitteiden toteutuminen Kaavaratkaisussa toteutuu tavoite kehittää Matinsaarta tiiviin pientalovaltaisen rakentamisen alueena maaseudun kylämäinen ilme säilyttäen. Monipuolisella viherverkostolla ja kevyen liikenteen reiteillä kokonaisrakenne on pidetty pienimittakaavaisena ja vaihtelevana. Asumisvaihtoehtojen monipuolisuus korostuu alueen vaihtelevassa tonttitarjonnassa. Alueelle voi rakentaa erillispientaloja, paritaloja, kytkettyjä pientaloja, yhtiömuotoisia erillispientaloja, rivitaloja ja vähäisessä määrin myös pienkerrostaloja. Myös monipuolisella tonttikokovalikoimalla on vastattu tulevien asukkaiden vaihteleviin toiveisiin ja tarpeisiin. Pienimmät erillispientalotontit ovat noin m2 ja suurimmat saaressa noin m2 ja kaavan pohjoisosassa noin m2. Kaava-alueen turvallisuutta on edistetty mm. kattavalla kevyen liikenteen reitistöllä ja selkeällä katuverkolla. Alueella on turvattu monipuoliset vapaa-ajanvietto-, harrastus- ja virkistysmahdollisuudet. Saaren keskiosan katajakallioalue on osoitettu laajaksi yhtenäiseksi retkeily- ja ulkoilualueeksi. Ranta-alueelle on jätetty useita julkisia kaikkien käytössä olevia alueita. Näitä alueita voi käyttää mm. kalastukseen, veneen laskuun ja uimiseen. Saaren ympäri kulkee yhtenäinen kevyen liikenteen reitti joka on yhteydessä kunnan keskustaan Kaukontietä pitkin. Kattava viheralueverkosto mahdollistaa myös hulevesien imeytys- ja viivytysrakenteiden rakentamisen alueelle. Kaavaratkaisu mahdollistaa alueen rakentamisen tarvittaessa vaiheittain tonttikysynnän mukaan. Alueen pienimittakaavainen viheraluekokonaisuus on mahdollista rakentaa hoidon näkökulmasta kustannustehokkaasti hoidettavaksi. Muuttuva maankäyttö vaikuttaa myös Pyhäjoen yhdyskuntarakenteen ja maisemarakenteen väliseen suhteeseen. Suunnitellun maankäytön kehityssuunta noudattaa seudulle tyypillistä tapaa tukeutua jokivarteen ja Matinsaareen sijoittuva rakentaminen korostaa entisestään jokivarren elinvoimaisuutta ja meriyhteyden tärkeyttä. Merelle päin laajenevalla yhdyskuntarakenteella on vaikutusta Kaukon kalamajojen edusmaisemaan ja kalamajojen sijaintiin suhteessa muuhun yhdyskuntarakenteeseen. Kaavamääräyksillä ohjataan kalamajojen läheisyyteen sijoittuvaa rakentamista kulttuuriympäristöllisesti arvokkaaseen ympäristöön sopivaksi. 40\n41 7.3 Aluevaraukset Korttelialueet Kaava-alueesta noin 32 ha (n. 24 %) on osoitettu asumiseen. Erillispientalojen korttelialueita (AO) on noin 16,2 ha, asuinpientalojen korttelialueita (AP) noin 3,4 ha, asuin- liike- ja toimistorakennusten korttelialueita noin 2,3 ha ja loma-asuntojen korttelialueita noin 1,7 ha. Kaikki saareen osoitetut erillispientalotontit on osoitettu kaavamerkinnällä AO. Kaava-alueen pohjoisosaan, mantereen puolelle, on osoitettu lisäksi AO-1 -kortteli, jolle saa rakentaa asumisen lisäksi pienimuotoisia maa- ja metsätalouden harjoittamiseen tarvittavia rakennuksia. Kaavakartalla osoitetuille tontin osille saa rakentaa ympäristöhäiriötä aiheuttamattomia liike-, työskentely- ja teollisuustiloja. Tämän korttelin (830) tontit ovat kooltaan noin m2. AO-kortteleissa tonteille on osoitettu rakennusoikeutta 270 k-m2 ja suurin sallittu kerrosluku on II. Tonteille on osoitettu rakennusalat, joille rakentamisen tulee sijoittua. Korttelikohtaisesti on myös osoitettu nuolimerkinnällä rakennusalan sivuja, joihin jokin rakennus on rakennettava kiinni. Rantatonteille on lisäksi osoitettu erillinen talousrakennuksen rakennusala, jolle saa sijoittaa yhteensä 50 k-m2 talousrakennuksia vähintään 2 metrin päähän tontin rajoista ja vähintään 8 m päähän tontin rannan puoleisesta rajasta. Saunarakennus saa olla rannassa enintään 25 k-m2. Rantatonteille on osoitettu lisäksi laituria varten varattu alueen osa (l). Mantereen puolella sijaitseville rantatonteille on osoitettu vesijättöalue (vj) omana tontin osana. Vesijättöaluetta ei saa käyttää rakentamiseen. Alueelle ei saa läjittää maamassoja eikä uoman tulva-ajan virtausalaa saa pienentää. Rauhoitettu keltakurjenmiekka tulee huomioida luonnonsuojelulain 42 mukaisesti alueelle tehtävissä toimenpiteissä. Mikäli keltakurjenmiekan esiintymispaikkoja ei pystytä turvaamaan, tulee hakea poikkeamista lajia koskevista rauhoitusmääräyksistä. Alueella tehtävästä ruoppaamisesta tulee tehdä ilmoitus ELYkeskukselle ja tarvittaessa hakea AVI:n lupa. Vesijättöalueelle on osoitettu ohjeellinen ruopattavaksi tarkoitettu alue (r). Keltakurjenmiekan esiintyminen alueella on varmistettava ennen ruoppauksen aloittamista. AO-1 -korttelissa on tonteille osoitettu rakennusoikeutta 270 k-m2. Tämän lisäksi tonttien takaosaan on osoitettu erillinen talousrakennuksenrakennusala, jolle saa sijoittaa pohja-alaltaan enintään 200 m2 suuruisen talousrakennuksen. Tonttien rakennusoikeus on näin ollen yhteensä 470 k-m2 ja suurin sallittu kerrosluku on II. AO, AO-1 ja RA -tontteja on yhteensä 93. Valtaosa kaava-alueen asuinpientalojen kortteleista on osoitettu merkinnällä AP. Matinsaaren kaakkoiskulmassa oleva kortteli numero 802 on osoitettu merkinnällä AP-1, koska se sijaitsee vastapäätä Kaukon kalamajoja. Alueen rakentamisessa tulee huomioida vastarannan valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö. Rakennusten tulee arkkitehtuuriltaan, mittasuhteiltaan ja julkisivumateriaaleiltaan sopia RKY-alueen ympäristöön ja maisemaan. Kaikkien APkorttelien rakennusoikeus on osoitettu tehokkuusluvulla e=0,35 ja suurin sallittu kerrosluku on II. Katuihin rajautuville korttelin osille on osoitettu istutettava alueen osa merkintä. Kaava-alueelle on osoitettu kaksi asuin-, liike- ja toimistorakennusten korttelialuetta, joihin saa rakentaa päiväkodin ja muita lähipalveluita (824 ja 826). Korttelialueet sijoittuvat kokoojakatuna toimivan Matinsaarentien varteen. Korttelissa numero 824 on rakennusoikeus osoitettu tehokkuusluvulla e=0,45 ja suurin sallittu kerrosluku on III. Korttelissa numero 826 on rakennusoikeus osoitettu tehokkuusluvulla e=0,35 ja suurin sallittu kerrosluku on II. Matinsaaren eteläosaan on osoitettu kaksi loma-asuntojen korttelialuetta, joista toisella on jo nykyisin olemassa oleva loma-asunto. Uusi rakentaminen on toteutettava ympärivuotiseen asumiseen soveltuvan rakentamisen määräysten mukaisesti. Alueella sallitaan myös ympärivuotiseen asumiseen tarkoitettujen erillispientalojen rakentaminen Muut alueet Kaava-alueesta noin 18,9 ha (n. 26 %) on osoitettu virkistysalueeksi. Saaren keskellä sijaitseva katajakallioalue on osoitettu merkinnällä VR/s retkeily- ja ulkoilualueeksi. /s pääkäyttötarkoitusmerkinnän yhteydessä osoittaa, että alue muodostaa virkistyskäytön kannalta keskeisen ja säilytettävän luontokohteen. Kaikessa kohdetta tai aluetta koskevassa maankäytössä tai muutostöissä tulee lähtökohtana olla alueen luontoarvojen vaaliminen. Kallioalueiden ja katajikkojen ominaispiirteet tulee huomioida maankäy- 41\n42 tössä ja ympäristöä muuttavissa toimissa. Ympäristö, maisemanhoitotoimet ja virkistyskäyttöä tukevien rakenteiden rakennustoimet tulee suorittaa kohteen ominaispiirteet säilyttävällä tavalla. Alueelle saa rakentaa ainoastaan retkeilyyn ja ulkoiluun liittyviä rakenteita. VR/s ja VL -alueille on osoitettu merimerkkiä varten varatut alueen osat. Linjamerkkien välinen alue on jätetty kokonaan rakentamisen ulkopuolelle. Rannan tuntumassa olevat lähivirkistysalueet (VL) muodostavat yhtenäisen verkoston, johon on osoitettu ohjeellisia kevyen liiketeen reittejä ja ulkoilureittejä. Osa VL-alueista ulottuu rantaan asti. Saaren koillisosaan on osoitettu ohjeellinen leikkikenttäalue. Matinsaaren itäpuolella olevat lähivirkistysalueet on osoitettu merkinnällä VL-1 alueiksi, joille voidaan läjittää ruoppauksessa syntyviä maamassoja. Matinsaaren lounaisosassa on uimarannaksi tarkoitettu VV-alue. Alueelle saa sijoittaa yhteensä 50 k-m 2 uimarantaa palvelevia rakennuksia. Kaava-alueen itäosaan on osoitettu viitasammakon elinympäristö luo -aluerajauksella. Alueella sijaitsee luonnonsuojelulain 49 :n perusteella suojeltu viitasammakon lisääntymis- ja levähdyspaikka, jonka hävittäminen ja heikentäminen on kielletty. Kaava-alueen pohjoisosaan on osoitettu maa- ja metsätalousaluetta (M) ja maa- ja metsätalousalue, jolla on erityisiä ympäristöarvoja (MY). MY-alueella sijaitsee maankohoamisrannikon primäärisukkession metsä- ja sukkessiosarja. Maankohoamisrannikon primäärisukkessiovaiheen luonnontilainen metsä on lisäksi rajattu kaavakartalla luo-1 -rajaukselle, merkinnällä osoitetuilla alueilla tulee huomioida alueen arvojen säilyminen siten, että luontotyypin ominaispiirteet eivät muutu. Lisäksi asemakaavaan on osoitettu kolme yhdyskuntateknistä huoltoa palvelevien rakennusten ja laitosten aluetta (ET) puistomuuntamoja varten. Kaava-alueesta noin 13 % (n. 9,3 ha) on vesialuetta (W). Ranta-alueelle on osoitettu kolme venesatamaa / venevalkamaa (LV), joista jokaiselle saa sijoittaa 50 k-m2 venesatamaa palvelevia rakennuksia. Kaavakartan yleismääräyksillä ohjataan koko alueen rakentamista: Alin rakentamiskorkeus korkeusjärjestelmässä N2000 on +2,55 m. Jokaisella tontilla on rakennusten sijoittelun ja istutusten avulla pyrittävä luomaan aurinkoinen ja tuulelta suojattu oleskelualue. Rakennussuunnitelmissa on vähintään tilavarauksena esitettävä asuinrakennukseen kytkeytyvä säältä suojattu ulko-oleskelutila, esim. kuisti tai lasitettu terassi. AP tonteilla on varattava leikkiin ja asukkaiden muuhun oleskeluun sopivaa suojaista ja yhtenäistä aluetta vähintään 20% asuinhuoneistojen yhteenlasketusta huoneistoalasta. AP tonttien pysäköintialueet on erotettava ja jäsennöitävä muusta piha-alueesta pensas- ja puuistutuksin. Kaikessa ranta-alueelle kohdistuvan rakentamisen ja maaston muokkaamisen yhteydessä tulee varmistaa, onko alueella keltakurjenmiekkaesiintymiä. Rauhoitettu keltakurjenmiekka tulee huomioida luonnonsuojelulain 42 mukaisesti alueen maankäytössä ja toimenpiteissä. Mikäli keltakurjenmiekan esiintymispaikkoja ei pystytä turvaamaan, tulee hakea poikkeamista lajia koskevista rauhoitusmääräyksistä. Tälle asemakaava-alueelle tulee laatia rakennustapaohjeet, joilla täydennetään asemakaavamääräyksiä ja ohjataan alueen yleisilmettä Katuverkko Matinsaarentie toimii alueen pääkatuna ja yhteytenä Ollinmäkeen. Kadun varteen tulee erillinen kevyen liikenteen väylä. Matinsaarentien ja Ruotumiehenpolun yhdistää uimarannan kohdalla lyhyt joukkoliikenteelle varattu kadun osuus. Näin joukkoliikenne voi tarvittaessa tehdä alueella lenkin, mutta muulta ajoneuvoliikenteeltä se voidaan estää. Tonttikadut ovat kaikki päättyviä katuja, jotka 42\n43 yhdistyvät toisiinsa kevyen liikenteen reittien kautta. Katualueiden mitoituksessa on otettu huomioon riittavä tila istutuksille ja lumen auraukselle. Kokojaakadun levys on 20 m ja tonttikatujen leveydet ovat m. Tuhkasennokantie kulkee kaava-alueen pohjoisosassa kohti luodetta. 7.4 Kaavamerkinnät ja määräykset 43\n45 7.5 Nimistö Kaavassa muodostuu 11 uutta katua, jotka nimetään asemaakaavassa seuraavin nimin: Matinsaarentie Tuhkasennokantie Perkausmuorinkuja Ruotusotilaanpolku Ruotusotilaankuja Pauhaveneenväylä Pauhapolku Apajapolku Kivipojankuja Verkkomiehenväylä Perämiehenpolku 45\n46 8. KAAVAN VAIKUTUKSET Maankäyttö- ja rakennuslain 9 :n ja maankäyttö- ja rakennusasetuksen 1 :n mukaan kaavaa laadittaessa on vaikutuksia selvitettävä siinä laajuudessa, että voidaan arvioida suunnitelman toteuttamisen merkittävät välittömät ja välilliset vaikutukset: ihmisen elinoloihin ja ympäristöön; maa- ja kallioperään, veteen, ilmaan ja ilmastoon; kasvi- ja eläinlajeihin, luonnon monimuotoisuuteen ja luonnonvaroihin; alue- ja yhdyskuntarakenteeseen, yhdyskunta- ja energiatalouteen sekä liikenteeseen; kaupunkikuvaan, maisemaan, kulttuuriperintöön ja rakennettuun ympäristöön. elinkeinoelämän toimivan kilpailun kehittymiseen. Vaikutusten arvioinnissa on hyödynnetty soveltuvin osin lähtö- ja selvitysaineistoja. Aineistoja ja olemassa olevia selvityksiä on ajantasaistettu maastokäynnein ja kopterikuvauksella. Vaikutusten arvioinnissa huomioidaan myös koko kaavaprosessin aikana saatava palaute (lausunnot, mielipiteet ja muistutukset). 8.1 Vaikutukset rakennettuun ympäristöön Rakennettu kulttuuriympäristö Asemakaava-alueella ei ole arvokasta rakennuskantaa eikä tiedossa olevia muinaismuistoja. Asemakaavan vaikutusalueella sijaitsevat Kaukon kalamajat, jotka ovat valtakunnallisesti arvokasta rakennettua kulttuuriympäristöä. Kohde on lisäksi suojeltu rakennussuojelulailla. Maisemakuvan muutos koskettaa näkymien kautta myös Matinsaaren lähivesiä ja maa-alueita, kuten Kaukon kalamajoja ja Tervon satamaa. Kaukon kalamajojen muodostama rakennetun kulttuuriympäristön kokonaisuus on rakennusten pienipiirteisyyden ja niiden toimintaan liittyneen meriyhteyden vuoksi varsin herkkä muutoksille. Rakentamisen vaikutukset eivät kohdistu suoraan kalamajarakennuksiin, mutta lähialueiden muuttuminen moderniksi rakennetuksi alueeksi muuttaa alueen maisemallista eheyttä ja historiallista luonnetta ja maisemakuva täydentyy ajallisesti uudella kerroksella. Asemakaavassa ohjataan vastarannan rakentamista niin, että alueen suunnittelussa tulee huomioida arvokas ympäristö. Kaavassa on osoitettu myös ulkoilureitti kalamajojen suuntaan. Mikäli tästä seuraa painetta muuttaa reitin pinnoitteita, tasausta tai poikkileikkausta, tulee toimenpiteet toteuttaa RKY -alueella niin, ettei Kaukon kalamajojen alueen kulttuurihistorialliset ja maisemalliset arvot heikkene. Väestön rakenne ja kehitys Kaava-alueella ei ole tällä hetkellä vakituisia asukkaita, ainoastaan yksi vapaa-ajan asunto. Asemakaavassa alueelle on osoitettu monipuolisesti erilaisia erillispientalojen tontteja, rivitalonrakentamisen tai muun yhtiömuotoisen rakentamisen mahdollistavia pientalotontteja sekä loma-asumiseen tarkoitettuja tontteja. Näin ollen alueen uusien asukkaiden muodostaman sosiaalisen ympäristön voidaan arvioida muodostuvan monipuoliseksi. Alueelle odotetaan muuttavan merkittävä määrä läheisen ydinvoimalan työntekijöitä perheineen. Alueen uudet asukkaat tulevat luultavasti edustamaan monia eri kansalaisuuksia. Alueen sosiaalinen ympäristö tulee olemaan myös kansainvälinen ja monikulttuurinen. Asemakaavaehdotuksessa kaava-alueelle on osoitettu yhteensä 93 erillispientalo- tai loma-asuntotonttia (AO, AO-1 ja RA) ja noin m2 pientalo- ja asuin-, liike- ja toimistorakennusten korttelialueita (AP, AP-1 ja AL)). Asemakaavan toteutuessa kokonaisuudessaan erillispientaloalueille sijoittuisi arviolta noin 230 uutta asukasta (asuntokunnan keskikoko 2,5 henkilöä/asunto). Ja pientalokortteleihin noin 400 asukasta (e=0,36 ja asumisväljyys = 50 asuinkerrosneliötä / asukas). Koska kyseessä on uusi pientaloalue, jossa on paljon erillispientalotontteja, voidaan alueelle odottaa muuttavan paljon lapsiperheitä. 46\n47 Kuva 29. Havainnekuva alueen rakenteesta. Yhdyskuntarakenne Matinsaaren alueelle esitetty maankäyttöratkaisu laajentaa Pyhäjoen kunnan keskustaajaman yhdyskuntarakennetta pohjoisen suuntaan ja samalla myös kohti merenrantaa. Matinsaareen sijoittuva asuminen tukeutuu vahvasti meren läheisyyteen. Kaavassa osoitettu maankäyttö vähentää luonnontilaisten alueiden osuutta alueella. Vapaiden alueiden osuus kaavaluonnoksessa on noin 26 hehtaaria eli noin kolmannes kaava-alueesta. Ranta-alue sulkeutuu siten paikoin asuinrakentamisen myötä, joka on lähes väistämätöntä suunniteltaessa rantarakentamista. Toisaalta kaavan mukaisen maankäytön toteutuessa virkistysmahdollisuuksia parannetaan luomalla mantereelta rantaan ulottuva viherverkosto ulkoilureitteineen ja kevyen liikenteen väylineen. Etäisyys Pyhäjoen keskustaan on noin kaksi kilometriä. Matinsaaren ja keskustan väliin sijoittuvat Kaukon ja Nikkarilan alueet. Rakennettu yhdyskuntarakenne jatkuu melko yhtenäisenä muutamaa väliin jäävää peltoaluetta lukuun ottamatta. Asemakaavan myötä Matinsaarentie tulee yhdistämään alueen myös Ollinmäen suuntaan. Matinsaaren alueen toteutuminen edellyttää mittavia investointeja Pyhäjoen kunnalta mm. vesiviemäriverkoston ja uusien tieyhteyksien rakentamiseksi. Uusi asemakaava-alue sijaitsee kuitenkin aivan olemassa olevan kunnallistekniikan läheisyydessä. Matinsaaren kokoojakadun pituus on n. 870 m ja tonttikatujen pituus yhteensä on n m. Matinsaaren ja Ollinmäen välinen katuyhteys 47\n48 on n m. Matinsaaren pohjoispuolella, Tuhkasennokantien linjaukselle, uutta katua on asemakaavassa osoitettu n. 700 m. Kunnallistekniikan rakentaminen voidaan vaiheistaa jakamalla alue pienempiin kokonaisuuksiin. Osayleiskaavaehdotuksen mukaisesti Matinsaaren alueen ajoneuvoliikenne tulee kulkemaan keskustan suuntaan Tuhkasennokka nimistä tietä pitkin. Tällä alueella ei ole tällä hetkellä asemakaavaa. Tulevaisuudessa tämäkin alue tulee asemakaavoitettavaksi. Palvelut Uudet asuinalueet tukeutuvat Pyhäjoen olemassa oleviin palveluihin. Asemaakaavan toteutuminen vahvistaa Pyhäjoen palveluiden toimintaedellytyksiä. Lisääntyvä palveluiden kysyntä lisää todennäköisesti myös Pyhäjoen keskusta-alueen palveluiden tarjontaa. Asemakaavaan on osoitettu kaksi asuin-, liike- ja toimistorakennusten korttelialuetta, joihin voi sijoittaa myös päiväkodin ja muita lähipalveluita. Kaavamerkintä mahdollistaa näin pienimuotoisten palveluiden sijoittumisen Matinsaaren alueelle. Tällaisia voisivat olla esim. pienet liike- ja palvelutilat pienkerrostalon maantasokerroksessa korttelissa numero 824. Näillä palveluilla ei ole merkittävää vaikutusta koko Pyhäjoen palvelurakenteelle, mutta ne voisivat lisätä Matinsaaren alueen lähipalveluita. Jos alueen lapsimäärä kasvaa merkittävästi, saattaa syntyä tarve myös päiväkodin rakentamiselle. Se voisi sijoittua kortteliin numero 826, joka on kokoojakadun varressa ja ohjeellisella merkinnällä osoitetun leikkipaikan vieressä. Virkistys Nykytilassa suunnittelualue on suurelta osin rakentamatonta ja osittain luonnontilaista aluetta. Alueen virkistyskäyttö on mahdollista, mutta sitä ei ole erityisesti ohjattu. Matinsaaren virkistyskäyttö on keskittynyt aikaisemmin maisemaltaan avoimille kohteille, kuten kallioisille katajikoille sekä avosoille ja niityille, joilla esiintyy myös maastossa havaittavia polkureittejä. Umpeenkasvaneen saaren sisäosista ei juuri ole ollut merinäköaloja, vain länsirannalta on avautunut näkymä merelle. Saaressa tehdyt hakkuut ja läjitykset ovat jo muuttaneet tätä tilannetta voimakkaasti. Asemakaavan myötä yleiseen käyttöön tarkoitetut alueet tulevat merkittävästi pienenemään, kun alueelle rakennetaan yksityisomistuksessa olevia tontteja. Kaava-alueen pinta-alasta noin neljännes (n. 19 ha) on osoitettu julkisiksi virkistysalueiksi. Lisäksi alueen pohjoisosaan on osoitettu noin viisi hehtaaria säilytettävää maankohoamisrannikon primäärisukkession metsäaluetta. Matinsaaren keskellä oleva, noin kuuden hehtaarin laajuinen, kallio- ja kataja-alue toimii yhdessä merenrannan kanssa alueen virkistyskäytön vetovoimatekijänä. Asemakaavassa osoitetut virkistysalueet ovat maisemallisilta ominaisuuksiltaan, kuten maapohjaltaan, kasvillisuudeltaan tai näkymiltään erilaisia ja ne muodostavat alueelle yhtenäisen, helposti saavutettavan ja monipuolisen virkistysja viherverkon. Saaren keskellä sijaitsevalle kallioalueelle on tarkoitus toteuttaa luontopolku. Asemakaava mahdollistaa alueelle myös esim. lintu/näkötornin rakentamisen. Saaren keskiosan varaaminen retkeily- ja ulkoilualueeksi, sinne sijoitettavat virkistystä tukevat luontopolut ja varustelut sekä maisemanhoito parantavat kalliokatajikon virkistyskäyttömahdollisuuksia nykyisestä. Rannoilla sijaitsevat tonttialueet rajoittavat pinta-alallisesti rantavyöhykkeen vapaata käyttöä verrattuna lähtötilanteeseen. Asemakaavassa rannoille osoitetut yleiset virkistysalueet ja venevalkamat sijoittuvat kuitenkin monipuolisesti eri puolille Matinsaaren rantoja ja jokiuomien varsia, minkä ansiosta suisto- ja merimaisemille tyypillisten ja arvokkaiden näkymien ja ominaisuuksien tarkastelu on jatkossakin Matinsaaressa mahdollista. Asemakaavan myötä alueen saavutettavuus paranee merkittävästi. Uudet kevyen liikenteen reitit muodostavat vaihtelevan ja mielenkiintoisen reitistön. Merkittävä osa ranta-alueesta on osoitettu rakennettavaksi, mutta virkistyskäyttöön tarkoitettuja yleisiä alueita on osoitettu ympäri saarta. Viheralueet muodostavat yhtenäisen verkoston, jolloin alueet ovat hyvin saavutettavissa. Saaren lounaisosaan on osoitettu yleinen uimaranta. Matinsaaren alueen arvioidaan palvelevan tulevaisuudessa sekä alueen asukkaita, että myös laajemmin koko Pyhäjoen kunnan asukkaita. Liikenne Kaava-alueen katuverkko tullaan rakentamaan lähes kokonaan uudestaan. Kokoojakadut on mitoitettu niin, että joukkoliikenteen liikennöinti kaduilla on mahdollista. Ajoradan viereen rakennetaan erillinen välikaistalla erotettu kevyen liikenteen väylä. Alueen liikenne Pyhäjoen keskustan 48\n49 suuntaan kulkee Tuhkasennokka nimisen tien kautta. Koillisen suuntaan rakennetaan uusi katuyhteys Ollinmäen teollisuusalueen kautta. Jotta Matinsaaren pohjoispuolen ranta-alue voidaan hyödyntää tehokkaammin, siirretään Tuhkasennokan linjausta pohjoisemmaksi. Koko kaava-alueen toteutuessa, tulee alueelle sijoittumaan arviolta noin 650 uutta asukasta. Asemakaavan aiheuttama autoliikenteen lisäys alueelle tulisi silloin olemaan noin 800 ajoneuvoa/vrk (1,25 automatkaa asukasta kohden). Koska lähes koko katuverkko rakennetaan uudestaan, voidaan liikenteen lisääntyminen huomioida katujen ja liittymien mitoituksessa. Kuva 30. Alueen liikenneverkko Elinkeinoelämä Asemakaavalla ei ole vaikutusta elinkeinoelämän toimivan kilpailun kehittymiseen. 8.2 Vaikutukset luontoon ja luonnonympäristöön Maisema- ja taajamakuva Matinsaari sijoittuu maakunnallisesti arvokkaan Pyhäjoen suun kulttuurimaisema-alueen keskeisille alueille aivan jokisuistoon. Suiston suun maisemakuva on nykyisin suhteellisen luontovaltainen. Suunniteltu maankäyttö muuttaa Matinsaaren rantavyöhykkeet rakennetuiksi alueiksi, joilla maisemakuva muuttuu rakennusten, pihapiirien, täyttömaan ja kasvillisuusmuutosten vuoksi voimakkaasti. Maisemakuvan muutos koskettaa näkymien kautta myös Matinsaaren lähivesiä ja maaalueita, kuten Kaukon kalamajoja ja Tervon satamaa. Muuttuva maankäyttö vaikuttaa myös Pyhäjoen yhdyskuntarakenteen ja maisemarakenteen väliseen suhteeseen. Suunnitellun maankäytön kehityssuunta noudattaa seudulle tyypillistä tapaa tukeutua jokivarteen ja Matinsaareen sijoittuva rakentaminen korostaa entisestään jokivarren elinvoimaisuutta ja meriyhteyden tärkeyttä. Merelle päin laajenevalla yhdyskuntarakenteella on vaikutusta Kaukon kalamajojen edusmaisemaan ja kalamajojen sijaintiin suhteessa muuhun yhdyskuntarakenteeseen. Suunnitelman mukaisessa tilanteessa Matinsaaren rakentaminen ja venerannat tulevat vuorostaan olemaan Pyhäjoen uloimpia kotisatamia tai venerantoja. Yhdyskuntarakenteen laajeneminen meren suuntaan ja rannalla sijaitsevien rakennusten ja toimintojen hidas erkaantuminen rantaviivasta on seurausta rannikolle tyypillisestä maankohoamisesta. Ilmiöstä seuraavia muutoksia ei voida sen vuoksi lähtökohtaisesti haitallisina. 49\n50 Matinsaaren keskiosiin suunniteltu laaja virkistysalue mahdollistaa nykyisten katajikkojen säilymisen rakentamattomina ja avoimina. Kallioalueiden ja katajikkojen hoitaminen niiden ominaispiirteet huomioiden, edistää Matinsaaren maisemakuvalle tyypillisten ja arvokkaiden ominaisuuksien säilymistä ja muodostumista osaksi uutta taajamakuvaa. Suunniteltu maankäyttö edellyttää kortteli- ja katualueiden melko voimakasta täyttöä. Täyttö muuttaa rantaviivan profiilia. Luonnollisen kasvilajiston ja puuston säilyttäminen korttelirakenteen sisällä tai rantaviivalla ei käytännössä ole mahdollista. Myös katulinjojen rakentaminen edellyttää maaston tasaamista ja korkotasojen nostoa nykyisestä korosta, mikä on huomioitava korttelialueiden väliin jäävien virkistysalueiden pinnantasauksessa ja kasvillisuusalueiden suunnittelussa. Täyttöjen vuoksi uudestaan perustettavaksi tulevilla virkistysalueilla lähtökohtana tulee olemaan merellisyyden korostaminen. Rakennettavien viheralueiden suunnittelussa merellisyyttä voidaan korostaa virkistysalueen käyttäjien, virkistyspalveluiden, alueen kulttuurihistorian ja maiseman ja luonnon monimuotoisuuden näkökulmasta. Avoimien, puoliavoimien ja suljettujen kasvillisuusalueiden sijoittelussa voidaan huomioida tavoiteltavat meri- ja jokinäkymät. Puustoa ja pensaikkoa voidaan istuttaa sopiville paikoille luonnon monimuotoisuuden lisäämiseksi, tilallisuuden aikaansaamiseksi ja suojaksi tuulta ja paahteisuutta vastaan. Puustoiset alueet myös vähentävät viheralueiden hoitokustannuksia. Avoimena tai puoliavoimena pidettävien viheralueiden ruohovartisen lajiston kehittymisessä voidaan hyödyntää luonnollisen kasvettumisen mahdollisuuksia ja täyttömaiden pintakerroksissa olevan siemenpankin hyödyntämistä. Istutettavien ja kylvettävien alueiden kasvivalinnoissa voidaan suosia suisto- ja merimaisemalle tyypillisiä luonnollisia kasvilajeja, huomioimalla samalla tulvatilanteet sekä muut kasvupaikan ominaisuudet kuten täyttömaan ominaisuuksien vaikutukset mahdollisiin kasvivalintoihin. Suunnittelun lähtökohtana voi myös olla täyttöalueiden monotonisuuden välttäminen ja mahdollisimman monimuotoisen ja biodiversiteettiä lisäävien ratkaisujen valinta. Rantaan rajoittuvilla tonteilla maa- ja maisemarakentamisen muodonanto ja materiaalit vaikuttavat syntyvän taajamakuvan luonteeseen. Mahdollisten rantarakenteiden perustamisessa tulee huomioida maaperäolosuhteet ja mikäli tavoitteena on tulvaherkkään suistomaisemaan sopiva rantavyöhyke, tulisi raskaita perustuksia vaativia rakenteita välttää. Suunnitellut venevalkamat, lintu-/näkötorni ja uimaranta lisäävät suoraan merellisen taajamakuvan syntymistä. Luonnonolot, luonnon monimuotoisuus ja luonnonsuojelu Matinsaaren asemakaavan lähtökohtana on laadukkaan merenläheisen asumisen mahdollistaminen, jonka vetovoimatekijänä on merellisen ympäristön kokeminen. Rakentamattomalle ranta-alueelle suunniteltaessa luontovaikutuksilta ei täysin voida välttyä, mutta olennaisimmat luontovaikutukset voidaan estää huomioimalla luontoselvityksessä esitetyt tärkeimmät luontoarvot maankäytönsuunnittelussa. Suuri osa saaren luontotyypeistä on ihmisen muokkaamia ja aikaansaamia, joka laskee niiden herkkyystasoa. Tämä tarkoittaa, ettei läjitysten ja ojitusten muuttamia luontotyyppejä pidetä luonnontilaisena, niiden arvoa määritelleessä. Epävarmuustekijöistä voidaan todeta, että laadittujen kasvillisuusselvitysten pohjalta ei käynyt täysin selväksi, mikä osa Matinsaaren kasvillisuudesta on maankohoamisrannikon primaarivaiheen kasvillisuutta ja mikä sekundaarivaiheen kasvillisuutta. Primaarivaiheen luontotyyppien ollessa luontaisien prosessien synnyttämiä, ovat sekundaariset luontotyypit ihmisvaikutuksen alaisia. Vuoden 1991 vääräväri- ilmakuvan sekä kunnalta saatujen ruoppausläjitysten sijoittamistietojen pohjalta saaren luontotyyppien ja tila arvioitiin heikentyneen eriasteisiksi muuttumiksi. Matinsaaren arvokkaiden luontotyyppien luonnontilaisuus (vesitalous, umpeenkasvu) on häiriintynyt saaren läjitysten ja myöhemmin raivausten myötä. Luonnontilaisia luontotyyppejä ei kaava-alueella katsota esiintyvän. Viimeisimpänä rantaalueisiin ovat vaikuttaneet ruoppausmassojen läjitykset ja metsätalous (metsänistutus). Mikäli kaavan tehtävänä ja tavoitteena olisi ollut muunlainen maankäyttö, olisi joitain kosteikkoja ollut mahdollista yrittää ennallistaa kohti alkuperäisempää hydrologiaa ja kasvillisuusrakennetta. Pitkän ajan tarkastelulla ilman suunnitteilla olevaa maankäyttöä laajalla osalla maa- ja metsätalousalueita olisi kuitenkin toteutettu normaalia maa- ja metsätaloustoimintaa. Kaavassa osoitetun maankäytön olennaiset vaikutukset kohdistuvat luonnon monimuotoisuuden sekä luonnonsuojelullisten näkökohtien kannalta ensisijaisesti niille alueille, jotka muuttuvat uuden maankäytön myötä. Keskeisiä vaikutuksia aiheuttavia tekijöitä ovat Matinsaarensaaren rakennuspaikkojen ja infran rakentamisen 50\n51 aiheuttamat maan korotukset, muutokset alueen pinta-alassa sekä jonkin verran myös siitä muodostuvat häiriöalueet. Tuleva maankäyttö vähentää viheralueiden ja vapaiden alueiden määrää noin puoleen aikaisemmasta, maa- ja metsätalousalueiden muuttuessa rakennetuiksi alueiksi. Samaan aikaan kuitenkin virkistysalueiden saavutettavuus paranee. Nykyinen kasvilajisto ja luontotyypit häviävät tai korvautuvat rakennettaviksi tarkoitetuilta alueilta. Muutos on kaava-alueen pinta-alaan nähden suuri, mutta sillä ei ole suurempaa alueellista merkitystä. Metsätalousalueiden vähenemisellä ei ole erityisen suurta merkitystä, sillä alue on hankittu rakentamistarkoitukseen. Vaikka alueen maaperä on metsänkasvatusta ajatellen rehevää, suuri osa siitä on ollut metsätaloudellisesti vajaatuottoisessa tilassa, ja hoitamattomia. Maa- ja metsätalousalueita kaava- alueella jää vähäisesti, mutta virkistysalueiden kanssa ne kattavat noin kolmanneksen kaava-alueesta. Vanhojen karttojen tarkastelu ei tuonut esille vuosikymmenten välisten kartoitusajankohtien välisiä merkittäviä eroja maankäytön muutoksessa kaava-alueella. Em. perusteella oletettiin, että avoimien alueiden ja ranta-alueiden kasvillisuussukkessio on säilynyt jokseenkin samankaltaisena 1960 luvulle saakka ja perinteisen maankäytön loppumisen jälkeen (mm. Matinsaaressa) luontotyyppien palautuminen on johtanut kohti samalla korkeusvyöhykkeillä tavattavia luontaisia kasvillisuustyyppejä. Sama koskee Pyhäjokivarren luontokohteita. Maankohoamisrannikon luonnonprosessien pohjalta on selvää, että tulvavaikutteiset ja jääeroosiovaikutteiset vyöhykkeet ovat alati muutostilassa. Siten niihin kohdistuneen perinnekäytön (niitto, laidunnus) loputtua luonnonolosuhteet saavuttaisivat kohtalaisen lyhyellä aikavälillä luonnontilaisen kaltaisen tilan. Tämä ilmenee mm. jokivarren kasvillisuusvyöhykkeiden palautumisessa ruoppausten jälkeen luonnontilaisen kaltaiseen tilaan. Matinsaareen kohdistuneet läjitystoimet ovat kuitenkin estäneet luontotyyppien palautumisen, umpeenkasvun kiihtyessä. Metsäpeitteisillä alueilla metsätaloustoimet ovat voimakkaimmin määritelleet luontotyyppien kehittymisen suunnan. Luontoselvitysten perusteella kaava-alueella ei esiintynyt luonnonsuojelulailla suojeltuja luontotyyppejä, eikä vesilailla suojeltuja luontotyyppejä. Mahdollisista metsälain erityisen tärkeistä elinympäristöistä esiintyi joitain pienialaisia raivausten myötä heikentyneitä luhtia. Kaikki arvokkaat ja heikentyneet luontokohteet, kuten uhanalaisten luontotyyppien muuttumat, uhanalaiset lajit, Metso-kohde, sekä perinnebiotoopit on esitelty kaavaselostuksessa. Rantavoimien ja tulvien vaikutus on edelleen havaittavissa rantavyöhykkeen luontotyypeistä. Jokivarren luontotyyppien osalta ruoppaustoimet määrittelevät kasvillisuusvyöhykkeiden kehittymisen. Säännöllisen jääeroosion ja tulvavaikutuksen yläpuolella sijaitseviin kasvillisuustyyppeihin kohdistuvat muutokset eivät palaudu samalla tavoin, kuten rantavoimien vaikutusten alaiset luontotyypit. Matinsaaressa osa rantametsiä on istutettu männylle ja lehtikuuselle ( ). Nämä metsäalueet poikkeavat luontaisista merenrantametsistä ja rantalehdoista selvästi. Nämä istutusmetsät on viime aikoina raivattu. Sotilastorpan aikanaan hallinnoiman vaikutusalueen hahmottaa maastossa (paikoin lähes läpitunkemattomina) katajikkoina. Katajikko on levinnyt aikanaan laidunnetuille nummille, tai ollut katajanummea. On todennäköistä, että laidunnus on ulottunut myös koko ranta-alueelle, mutta siitä ei ole rantavoimien vuoksi jäänyt jälkiä. Löyhästi arvioituna katajikon osalta on edelleen kyse umpeen kasvavasta perinnebiotoopista. Tiukemman arviointikäytännön mukaisesti Matinsaari olisi jo menettänyt perinteiset arvonsa, koska aikaa perinteisestä käytöstä on kulunut jo kauan. Ilman perinteistä käyttöä katajikon tilalla saattaisi kasvaa sukkession päätevaiheen metsää. Tuleva virkistysalueen käyttö määrittelee katajikon luontoarvojen kehittymisen, mutta alueen luonnonolosuhteiden voidaan arvioida pysyvän jatkossa ennallaan tai parantuvan maisemallisten hoitotoimien myötä, sillä luontotyyppi säilyy kaavan myötä. Luonnon monimuotoisuuden kannalta merkittävintä on maankohoamisrannikon primäärisukkession metsä- ja sukkessiosarjan (Tuhkasenojantien pohjoispuolella) päätevaiheen havusekametsän säilyminen mantereen puolella. Äärimmäisen uhanalainen (CR) luontotyyppi on huomioitu maa- ja metsätalousalueena, jolla on erityisiä ympäristöarvoja. Matinsaaressa sukkessiosarja oli osittainen ja sukkessiosarjan yksittäiset habitaatit eivät olleet luonnontilaisia. Em. vuoksi Matinsaarta on vaikutusarvioinnissa pidetty heikentyneenä. Lisäksi tulviminen Matinsaaren puoleisille luontotyypeille on kuitenkin pitkään ollut estynyttä tai satunnaista. Vaikutuksia uhanalaiseen kasvilajistoon ei katsota syntyvän, sillä alueelta ei luontokartoituksessa uhanalaista kasvilajistoa. Rauhoitetulle kurjenmiekalle vaikutuksia saattaa syntyä läjitystoiminnasta. Ruoppaustoiminnan vaikutukset katsotaan kuitenkin vaikutuksiltaan merkittävämmäksi. Se ei aikaisempina vuosina kuitenkaan ilmeisesti ole vähentänyt lajin esiintymistä alueella, mutta esiintymien runsaus ja sijoittuminen vaihtelee ruoppausten välisinä aikoina Matinsaaren rannoilla 51\n52 ja tulvauomissa. Mikäli keltakurjenmiekan esiintymispaikkoja ei pystytä turvaamaan, tulee ELYkeskukselta hakea poikkeamista lajia koskevista rauhoitusmääräyksistä. Kuva 31. Kaavan aluevarausten suhde inventoituihin luontoarvoihin. Suomen luonnonsuojelulain mukaan liitteeseen IV kuuluvien eläinlajien lisääntymis- ja levähdyspaikkojen hävittäminen ja heikentäminen on kielletty. Kiellosta voidaan poiketa ainoastaan luontodirektiivin 16 artiklan mukaisilla perusteilla. Poikkeusluvista päättää alueellinen ELY-keskus. Kaava-alueelta ei ole havaittu liito-oravan tai lepakoiden lisääntymis- ja levähdysalueita. Laadittujen selvitysten pohjalta arvioituna vaikutuksia liito-oravalle ei katsota syntyvän. Vaikutukset lepakoihin arvioidaan jäävän vähäisiksi, vaikka havaittujen lajien mahdolliset saalistusalueet pienenevät kaavan toteutuessa. Viitasammakon elinympäristö on huomioitu kaavassa, eikä siihen kohdistu suoria vaikutuksia suunnitellun maankäytön myötä. Jokiuomien ruoppaamisen yhteydessä lajin elinympäristöön saattaa aiheutua heikennyksiä. Linnustoon kohdistuvia vaikutuksia ovat elinympäristömuutokset ja häiriövaikutukset. Osa linnuista menettää pesimäympäristönsä nykyisen elinympäristöjen metsien ja pensaikoiden raivauksesta ja rakentamisen muuttaessa ympäristöä. Häiriötekijöitä ovat mm. ihmistoiminta, melu ja liikenne. Häiriön vuoksi lintu saattaa mm. karttaa aluetta, minkä vuoksi häiriö saattaa haitata pesintää tai ravinnonhankintaa. Alueella tärkeimmät suojeltavat linnustoarvot arvioitiin liittyvän jokivarren rantaluhtiin, rantametsiin ja varttuneimpiin lehtimetsiin. Matinsaaressa monet siellä pesineet metsälintulajit todennäköisesti katoavat saaren pesimälinnustosta, uhanalaisiksi luokitelluista lajeista tällaisia todennäköisesti ovat pyy ja hömötiainen. Asutuksen ja ihmistoiminnan vaikutus lähialueen rantalinnustoon voi olla myös kielteinen erityisesti häiriövaikutuksen kautta. Toisaalta avoimen alueen lisääntyminen saattaa lisätä joidenkin lajien ruokailualueita ja pesimäpaikkoja. Uhanalaisia seudulla vähälukuisia lajeja ei havaittu. Lajien seudulliseen kantaan vaikutus olisi pieni. Vesistöt ja vesitalous Uusien asuinalueiden ja niiden tarvitseman infrastruktuurin - uusien teiden ja alueelle rakennettavan runkojohtoverkoston - rakentaminen aiheuttaa vaikutuksia maa- ja kallioperään. Täysin uusien rakennettaviksi tarkoitettujen alueiden toteutus vaatii asianmukaisia ja toteuttamiskelpoisia suunnitelmia, joiden avulla maa- ja kallioperään kohdistuvia muutoksia voidaan minimoida. 52\nPYHÄJOEN KUNTA Hanhikiven liikennealueen asemakaavan laajennus. Ehdotus\nEhdotus Tarkastus 23.2.2018 Laatija Hyväksyjä Kuvaus Minna Lehtonen Jyrki Määttä / Pyhäjoen kunta Kaavaselostus Selostus koskee päivättyä asemakaavamuutoksen karttaa (ehdotus) 2 SISÄLTÖ 1. PERUS- JA TUNNISTETIEDOT\nHyväksytty Pyhäjoen kunnanvaltuustossa xx.x.2018, xx. PYHÄJOEN KUNTA Hanhikiventien liikennealueen asemakaavan muutos ja laajennus 16.4.\nHyväksytty Pyhäjoen kunnanvaltuustossa xx.x.2018, xx Hanhikiventien liikennealueen asemakaavan muutos ja laajennus Tarkastus Laatija Hyväksyjä Kuvaus Minna Lehtonen, Stina Karhunmaa Jyrki Määttä / Pyhäjoen\nKorttelin 258 asemakaavan muutos, Hanhitie - Puistotie\n28.11.2016, päivitetty Korttelin 258 asemakaavan muutos, Hanhitie - Puistotie 2 Sisältö 1 SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT 3 1.1 Suunnittelualue ja sen vaikutusalue 3 1.2 Suunnittelutehtävän määrittely ja tavoitteet\nPYHÄJOEN KUNTA. Matinsaaren alueen osayleiskaava\n10.07.2017 PÄIVITTETY 26.2.2018 PYHÄJOEN KUNTA Osallistumis- ja arviointisuunnitelma 1 Tarkastus 5.7.2017 Päivämäärä 10.7.2017, päivitys 26.2.2018 Laatija Ida Montell, Minna Lehtonen Tarkastaja Jukka Silvola\nKaavaselostus. osakortteli 281. Palon kunnanosan 2 asemakaavan muutos Tuoresluoman alue. Ilmajoen kunnan kaavoitustoimi\nKaavaselostus Palon kunnanosan 2 asemakaavan muutos Tuoresluoman alue osakortteli 281 Ilmajoen kunnan kaavoitustoimi 14.6.2018 Sisällysluettelo 1 Perus- ja tunnistetiedot 3 2 Tiivistelmä 4 3 Lähtökohdat\nTYÖNUMERO: 20602078 HAAPAVEDEN KAUPUNKI SWECO YMPÄRISTÖ OY OULU 12.12.2018 2 (11) Sisältö 1 JOHDANTO... 1 1.1 Osallistumis- ja arviointisuunnitelma... 1 1.2 Suunnittelualue... 1 2 SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT...\nKERIMÄKI, KIRKONSEUTU Asemakaavan muutos korttelin 32 eteläpuolen puistoalueella (VP) tilalla\nSAVONLINNAN KAUPUNKI ASEMAKAAVAN SELOSTUS, EHDOTUS ASEMAKAAVAN MUUTOS KERIMÄKI, KIRKONSEUTU Asemakaavan muutos korttelin 32 eteläpuolen puistoalueella (VP) tilalla 740-565-1-211 Arkkitehtitoimisto Keijo