Alvin Plantinga | Tapio Puolimatka\nAlvin Plantinga: Evoluutioteoreettinen argumentti naturalismia vastaan\nArtikkelin on suomentanut Tapio Puolimatka.\nViitteet on merkitty roomalaisin numeroin.\nEsitin evoluutioteoreettisen argumentin naturalismia vastaan ensimmäisen kerran kirjani Warrant and Proper Function (i viimeisessä luvussa. Koska on luullakseni ainakin loogisesti mahdollista, ettei sinulla ole kyseistä kirjaa pöydälläsi tällä hetkellä, aloitan esittämällä lyhyen yhteenvedon artikkelista.(ii\nTarkoitan filosofisella naturalismilla uskomusta, jonka mukaan ei ole olemassa mitään yliluonnollisia olentoja – ei esimerkiksi Jumalan kaltaista persoonaa eikä mitään muitakaan yliluonnollisia olentoja.(iii Väitän, että naturalismi ja moderni evoluutioteoria eivät sovi yhteen toistensa kanssa, vaikka naturalismia pidetään yleensä yhtenä keskeisenä evoluutioteorian tukipilarina. (Tarkoitukseni ei ole tässä argumentissa hyökätä evoluutioteoriaa vastaan eikä pyrkiä kumoamaan väitettä, että ihmisillä ja apinoilla on yhteinen kantaisä tai kyseenalaistaa muita vastaavia väitteitä. Sen sijaan pyrin osoittamaan, ettei ole mahdollista yhdistää naturalismia käsitykseen, että ihmiset ovat kehittyneet tällä tavalla. En näe mitään vastaavia ongelmia siinä, että teismi yhdistetään käsitykseen, että ihmiset ovat kehittyneet niin kuin nykyaikainen evoluutioteoria opettaa.) Tarkemmin sanottuna väitän, että naturalismin yhdistäminen käsitykseen, jonka mukaan ihmiset ovat kehittyneet vallitsevan evoluutioteoreettisen käsityksen mukaisesti, on tietyssä mielessä itsensä kumoava tai sisäisesti ristiriitainen. Kutsun tästedes tätä evoluutioteoreettista käsitystä lyhyesti ”evoluutioksi”. Väitän, että naturalismi ja evoluutio yhdessä – lyhyesti ilmaistuna 'N&E' – tuottavat niihin uskovalle kumoajan (defeater) uskomukselle, että älylliset kykymme ovat luotettavia – kumoajan, jota ei voida kumota. Mutta tällöin tämä yhdistelmä tuottaa myös kumoajan jokaiselle uskomukselle, minkä älylliset kykymme tuottavat. Niinpä tämä yhdistelmä tuottaa kumoajan uskomusyhdistelmälle N&E sellaiselle ihmiselle, joka sen hyväksyy. Tästä seuraa sen itsensä kumoava luonne.\nYllä esitetty yleiskatsaus kiteyttää argumentin ytimen. Tarkemmin sanottuna naturalismin vastainen evoluutioteoreettinen argumentti lähtee liikkeelle tietyistä epäilyksistä, jotka kohdistuvat älyllisten kykyjemme luotettavuuteen. Älyllinen kyky – muisti, havainto, järki – on karkeasti sanottuna luotettava, jos suuri osa sen tuotoksista on tosia.(iv Tarkoittamani epäilykset liittyvät älyllisten kykyjemme alkuperään. Vallitsevan evoluutioteorian mukaan me ihmiset olemme muiden elämän muotojen tavoin kehittyneet alkuperäisestä yksisoluisesta elämästä sellaisten perinnöllisen muuntelun lähteisiin vaikuttavien mekanismien kuin luonnonvalinnan ja geneettisen ajautumisen välityksellä. Kaikkein tunnetuin perinnöllisen muuntelun lähteistä on sattumanvarainen geneettinen mutaatio. Luonnonvalinta hylkää suurimman osan näistä mutaatioista (ne osoittautuvat vahingollisiksi asianomaisille organismeille), mutta jotkut niistä auttavat organismia sopeutumaan, jolloin kyseiset mutaatiot leviävät koko populaatioon ja jäävät pysyviksi. Tämän kertomuksen mukaan koko orgaanisen elämän valtava moninaisuus on kehittynyt näiden mekanismien tai niiden kaltaisten mekanismien välityksellä. Näiden samojen mekanismien välityksellä ovat kehittyneet myös älylliset kykymme.\nPerinteisen kristillisen (ja juutalaisen ja islamilaisen) ajattelun mukaan ihminen on luotu Jumalan kuvaksi. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että Jumala on luonut meihin kyvyn hankkia tietoa – tietoa ympäristöstämme havainnon välityksellä, muista ihmisistä sympatian välityksellä kuten Thomas Reid asian ilmaisi, menneisyydestä muistin ja todistuksen välityksellä, matematiikasta ja logiikasta järjen avulla. Jumala on myös luonut meihin kyvyn hankkia tietoa moraalista, omista mielentiloistamme, itse Jumalasta, ja paljosta muusta. (v Yllä kuvattu kehitysopillinen argumentti ihmisen alkuperästä sopii yhteen teistisen näkemyksen kanssa, jonka mukaan Jumala on luonut ihmisen kuvakseen.(vi Niinpä evoluutioteoria ei itsessään (ilman siihen usein liitetyn filosofisen naturalismin patinaa) ole ristiriidassa sen kanssa, että Jumala on luonut ihmisen ja hänen älylliset kykynsä siten, että nuo kyvyt ovat luotettavia, niin että ihmisjärjen käsitykset vastaavat todellisuutta (kuten asia keskiaikana tavattiin sanoa).\nMutta jos naturalismi on totta, Jumalaa ei ole olemassa, eikä Jumala (tai kukaan muukaan) ohjaa ihmisen kehitystä ja suunnittele sen etenemistä. Tämä johtaa suoraan kysymykseen, onko ollenkaan todennäköistä, että älylliset kykymme olisivat kehittyneet luotettaviksi ja kykeneviksi tarjoamaan meille enimmäkseen tosia uskomuksia, jos oletamme naturalismin ja älyllisten kykyjemme kehityksellisen alkuperän. Darwin itse ilmaisi tämän epäilyksen. Hän sanoi:\nMinussa herää aina hirvittävä epäilys, onko ihmismielen muodostamilla vakaumuksilla mitään arvoa, ovatko ne ollenkaan luotettavia, ottaen huomioon, että ihmismieli on kehittynyt alempien eläinten mielistä. Luottaisiko kukaan apinan mielessä kehittyneisiin vakaumuksiin, jos sen mielessä on yleensä mitään vakaumuksia. (vii (Darwin 1887: I: 315-316.)\nPatricia Churchland ilmaisee saman ajatuksen vielä selvemmin. Hänen mielestään kaikkein olennaisin tosiasia ihmisen aivoista on, että ne ovat evoluution tulos. Tämä merkitsee hänen mielestään sitä, että niiden pääasiallinen tehtävä on tehdä organismille mahdolliseksi liikkua sopivalla tavalla.\nKun menemme asian ytimeen, hermojärjestelmä tekee organismille mahdolliseksi hankkia ravintoa, paeta, taistella ja lisääntyä. Hermojärjestelmän päätehtävä on saada ruumiin osat sinne missä niiden pitäisi olla, jotta organismi voisi säilyä elossa... Sensomotorisen hallinnan paraneminen antaa kehityksellisen edun: parempi tapa hahmottaa on edullinen niin kauan kuin se on suuntautunut organismin elämäntapaan ja parantaa organismin mahdollisuuksia jäädä eloon. Totuus, mitä se sitten onkin, jää ehdottomasti taka-alalle.(viii\nLuullakseni Churchlandin tarkoituksena on sanoa, että evoluutio on suoranaisesti kiinnostunut (niin sanoakseni) ainoastaan sopeutuvasta käyttäytymisestä (laajassa merkityksessä, mihin kuuluu fysikaalinen toiminta), ei tosista uskomuksista. Luonnonvalinta ei välitä siitä, mitä uskot; se on kiinnostunut vain siitä, miten käyttäydyt. Se valitsee tietynlaisia käyttäytymistapoja, sellaisia, jotka edistävät sopeutumista, minkä mittana on todennäköisyys, että kyseisen yksilön geenit ovat laajasti edustettuina seuraavassa ja sitä seuraavissa sukupolvissa. Se ei valitse uskomusten perusteella, paisi sikäli kuin uskomukset ovat sopivalla tavalla suhteessa käyttäytymiseen. Mutta silloin se, että olemme kehittyneet, takaa korkeintaan sen että käyttäydymme tietyillä tavoilla – tavoilla, jotka edistävät omaa eloonjäämistämme (tai että esi-isiemme käytös edisti heidän eloonjäämistään) ja lisääntymistämme siinä ympäristössä, jossa olemme kehittyneet. Ehkä Churchlandin väite voidaan ymmärtää väitteeksi, jonka mukaan objektiivinen todennäköisyys(ix sille, että älylliset kykymme olisivat luotettavia, on alhainen, jos oletetaan naturalismi ja käsitys, jonka mukaan meidät on kyhätty kokoon nykyisen evoluutioteorian kuvaamien prosessien avulla. Hän ei tietenkään suoraan mainitse naturalismia, mutta näyttää siltä, että hän pitää sitä itsestään selvyytenä. Sillä jos teismi olisi totta, Jumala voisi ohjata ja järjestää muuntelua sellaisella tavalla, että hän ennen pitkää tuottaisi olentoja, jotka on luotu hänen kuvakseen ja jotka siten olisivat kykeneviä hankkimaan tietoa. Mutta silloin ei pitäisikään paikkaansa että totuus olisi taka-alalla.\nVoimme ilmaista Churchlandin väitteen seuraavasti.\nT(L/N&E) on alhainen,\njossa ”L” on väite, että ihmisen älylliset kyvyt ovat luotettavia, ”N” väite, että naturalismi on totta, ja ”E” väite, että ihminen on kehittynyt aikamme evoluutioteorian olettamalla tavalla.(x Käsitykseni mukaan juuri tämä ajatus – että T(L/N&E) on alhainen – huolestuttaa myös Darwinia yllä olevassa lainauksessa. Näin ollen kutsun ajatusta ”Darwinin epäilykseksi”.\nOvatko Darwin ja Churchland oikeassa? No, he ovat varmasti oikeassa olettaessaan, että luonnonvalinta on kiinnostunut vain käyttäytymisestä, ei uskomuksista, ja että jos se on ollenkaan kiinnostunut uskomuksista, se on kiinnostunut niistä epäsuorasti käyttäytymisen ja uskomuksen välisen suhteen takia. Jos sopeutumista edistävä käyttäytyminen takaa tai tekee todennäköiseksi sen, että älyllisistä kyvyistä tulee luotettavia, silloin ehkä T(L/N&E) on kohtalaisen korkea: koska me käyttäydymme tai pikemminkin esi-isämme käyttäytyivät sopeutumista edistävällä tavalla, älylliset kykymme ovat kohtalaisen luotettavia, jolloin on luultavaa, että useimmat uskomuksemme ovat tosia. Toisaalta, jos sopeutumista edistävä käyttäytyminen ei takaa tai edes tee todennäköiseksi, että ihmisen älylliset kyvyt kehittyvät luotettaviksi, silloin oletettavasti T(L/N&E) on melko alhainen. Jos uskomukset eivät kausaalisesti aiheuta käyttäytymistä tai hallitse sitä, silloin uskomukset ovat luonnonvalinnan kannalta näkymättömiä.\nSiinä tapauksessa olisi epätodennäköistä, että selvä enemmistö uskomuksistamme olisi tosia, mitä luotettavuus edellyttää.(xi Niinpä kysymys lausekkeen T(L/N&E) arvosta riippuu uskomuksen ja käyttäytymisen välisestä suhteesta. Se, että ihminen on kehittynyt ja jäänyt eloon, tekee todennäköiseksi, että ihmisen älylliset kyvyt ovat luotettavia ja että uskomuksemme ovat suurimmaksi osaksi tosia vain, jos olisi mahdotonta tai epätodennäköistä, että meidän kaltaisemme elävät olennot voisivat käyttäytyä sopeutumista edistävillä tavoilla, vaikka heidän uskomuksensa olisivat pääasiassa epätosia.(xii\nOnko tämä mahdotonta tai epätodennäköistä? Se riippuu uskomusten ja käyttäytymisen välisestä suhteesta. Millainen on tämä suhde tai millainen se voisi olla? Välttääkseni lajisovinismin ehdotin yllä, ettemme pohdi itseämme ja omaa käyttäytymistämme vaan hyvin meidän kaltaistemme elävien olentojen populaatiota, joka elää paljolti maapallomme kaltaisella planeetalla. (Darwin ehdotti, että ajattelisimme tässä yhteydessä apinoita.) Nämä olennot ovat rationaalisia: toisin sanoen, ne muodostavat uskomuksia, tekevät järjellisiä päätelmiä, muuttavat uskomuksiaan ja muuta vastaavaa. Oletamme lisäksi, että he ja heidän älylliset kykynsä ovat kehittyneet niiden mekanismien välityksellä, joihin aikamme evoluutioteoria kiinnittää huomiomme, ilman Jumalan tai kenenkään muunkaan ohjausta. Mikä on lausekkeen T(L/N&E) arvo täsmennettynä ei meitä vaan tällaisia olentoja varten?\nVoidaksemme vastata tähän kysymykseen, meidän täytyy pohtia heidän uskomustensa ja käyttäytymisensä välistä suhdetta. On olemassa neljä toisensa poissulkevaa ja yhdessä tyhjentävää mahdollisuutta.(xiii\n(1) Yksi mahdollisuus on epifenomenalismi:(xiv näiden olentojen käyttäytyminen ei ole seurausta heidän uskomuksistaan. Tämän näkemyksen mukaan heidän käyttäytymisensä on jonkin orgaanisen tilan tai aistiärsytyksen aiheuttamaa, esimerkiksi hermoimpulssien aiheuttamaa, mutta uskomuksella ei ole asemaa siinä syiden ja seurausten ketjussa, joka johtaa käyttäytymiseen. Tämä näkemys käyttäytymisen ja uskomusten suhteesta (samoin kuin käyttäytymisen suhteesta muihin mentaalisiin ilmiöihin kuten tunteeseen, aistimukseen ja haluun) on nykyään melko suosittu, erityisesti niiden parissa, joihin biologinen tutkimus on tehnyt suuren vaikutuksen. Time-lehden joulukuun 1992 numeron mukaan tunnettu biologi J. M. Smith kirjoitti "ettei hän ollut koskaan ymmärtänyt, miksi organismeilla on tunteita. Oikeaoppiset biologit uskovat, että biokemia hallitsee täysin jopa kaikkein monimutkaisinta käyttäytymistä, ja että käyttäytymiseen liittyvät tuntemukset – pelko, kipu, ihmetys, rakkaus – ovat vain biokemian heijastamia varjoja, eivätkä ne itsessään ole elintärkeitä organismin käyttäytymiselle." Smith olisi voinut lisätä, että (biologisesti oikeaoppisen käsityksen mukaan) sama pätee uskomuksiin – ainakin jos uskomukset eivät ole pelkkiä biokemiallisia ilmiöitä. Jos tällainen ajattelutapa pätee hypoteettisiin olioihimme, heidän uskomuksensa olisivat näkymättömiä evoluutiolle. Tässä tapauksessa se tosiasia, että kehityshistorian aikana syntyivät ne mekanismit, joiden avulla he muodostavat uskomuksia, lisää vain vähän tai ei laisinkaan todennäköisyyttä, että heidän uskomuksensa olisivat enimmäkseen tosia, tai enimmäkseen lähes tosia. Niinpä todennäköisyys sille, että nuo uskomukset olisivat enimmäkseen tosia, on arvioitava melko alhaiseksi (tai tutkimattomaksi). Jos oletetaan N&E ja tämä ensimmäinen mahdollisuus, on L:n todennäköisyys siis melko alhainen.\n(2) Toinen mahdollisuus on semanttinen epifenomenalismi: on mahdollista, että kyseisten olioiden uskomukset vaikuttavat heidän käyttäytymiseensä, mutta tämä vaikutus ei perustu uskomusten sisältöön. Jos tämä käsitys ilmaistaan nykyisin muodissa olevalla ammattikielellä, se sisältää ajatuksen, että uskomuksilla on kausaalista vaikutusta mutta tämä vaikutus perustuu niiden syntaksiin, ei niiden semantiikkaan. Naturalistisen tai ainakin materialistisen ajattelutavan mukaan uskomus voisi muistuttaa pitkäkestoista hermotoiminnan rakennetta, pitkäkestoista neuronaalista tapahtumaa. Tällä tapahtumalla on ainakin kahdenlaisia ominaisuuksia. Yhtäältä ovat sen neurofysiologiset tai elektromagneettiset ominaisuudet: uskomuksiin liittyvien neuronien lukumäärä, niiden väliset yhteydet, niiden reaktiokynnykset (firing threshholds), niiden reagoinnin tiheys ja voimakkuus, niiden tapa muuttua ajassa responssina muuhun hermostolliseen toimintaan jne. Kutsutaan näitä uskomuksen syntaktisiksi ominaisuuksiksi. Toisaalta, jos uskomus on todella uskomus, se on uskomus, että p, suhteessa johonkin propositioon p. Ehkä se on uskomus, että siellä missä nykyään on Metropolitan Opera House, oli aikaisemmin olutpanimo. Tämän proposition voimme sanoa olevan kyseessä olevan uskomuksen sisältö. Niinpä uskomuksella on syntaktisten ominaisuuksiensa lisäksi myös semanttisia ominaisuuksia,(xv esimerkiksi se ominaisuus, että se on uskomus, että olutpanimo oli kerran paikalla, jossa nykyään on Metropolitan Opera House. (Muita semanttisia ominaisuuksia ovat: se on tosi tai epätosi; siitä seuraa loogisesti, että on ollut olemassa ainakin yksi olutpanimo; se on loogisesti yhteensopiva väitteen kanssa, että kaikki ihmiset ovat kuolevaisia, ja niin edelleen.) Tämän toisen mahdollisuuden mukaan uskomuksella on todellakin kausaalista vaikutusta käyttäytymiseen, mutta tämä vaikutus perustuu uskomuksen syntaktisiin, ei sen semanttisiin ominaisuuksiin. Kun ensimmäinen vaihtoehto on suosittu niiden joukossa, joihin biologinen ajattelu on tehnyt vaikutuksen, tämä toinen mahdollisuus on suosittu aikamme mielenfilosofien parissa. Robert Cummins menee jopa niin pitkälle, että hän kutsuu tätä vaihtoehtoa "yleisesti hyväksytyksi näkemykseksi".(xvi\nTämän näkemyksen kuten edellisenkin mukaan T(L/N&E) on alhainen. Syynä on se, että totuus ja epätotuus kuuluvat tietenkin uskomusten semanttisiin, ei sen syntaktisiin ominaisuuksiin. Mutta jos semanttiset ominaisuudet eivät ole osa käyttäytymiseen johtavaa kausaalista ketjua, niin uskomukset – tai tarkemmin sanottuna niiden semanttiset ominaisuudet mukaan luettuna totuus ja epätotuus – ovat näkymättömiä luonnonvalinnalle.(xvii Mutta silloin on epätodennäköistä, että kyseisten olentojen uskomukset ovat pääsääntöisesti tosia ja siten on epätodennäköistä, että heidän tiedolliset valmiutensa ovat luotettavia. L:n todennäköisyys, jos oletetaan N&E yhdessä tämän mahdollisuuden (kuten myös edellisen) kanssa on siten suhteellisen alhainen.\n(3) Uskomuksilla saattaa olla kausaalista vaikutusta – sekä ”semanttisesti” että ”syntaktisesti” – suhteessa käyttäytymiseen, mutta tämä vaikutus voi olla haitallista sopeutumisen näkökulmasta. Sopeutumisen näkökulmasta nämä luontokappaleet tulisivat paremmin toimeen ilman näitä uskomuksia. L:n todennäköisyys, jos oletetaan N&E yhdessä tämän kuten kahden aikaisemmankin mahdollisuuden kanssa, näyttäisi olevan suhteellisen alhainen.\n(4) Lopuksi voi olla mahdollista, että meidän hypoteettisten olentojemme uskomukset ovat sekä kausaalisessa yhteydessä käyttäytymiseen että sopeutumista edistäviä. (Käsitykseni mukaan tämä on tavallisen kokemuksemme mukainen näkemys ihmisen käyttäytymisen ja uskomuksen suhteesta.) Mikä on todennäköisyys (jos oletetaan tämä mahdollisuus ja N&E), että näiden olettamiemme olentojen älylliset mekanismit olisivat luotettavia; ja mikä on todennäköisyys, että näiden älyllisten kykyjen tuottamat uskomukset olisivat tosia? Väitän, että tämä todennäköisyys ei ole läheskään niin korkea kuin aluksi olettaisimme. Ensinnäkin, jos käyttäytymiseen vaikuttaa uskomus, niin siihen vaikuttaa myös halu (ja muita tekijöitä – epäluulo, epäilys, hyväksyminen, paheksuminen, pelko – jotka voimme tässä jättää huomiotta). Jokaista sopeutumista edistävää tekoa kohden on olemassa monia uskomus-halu yhdistelmiä, jotka voisivat tuottaa tuon teon; ja hyvin monet noista uskomus-halu yhdistelmistä ovat sellaisia, että kyseinen uskomus on epätosi.\nOletetaan, että Pauli on esihistoriallinen hominidi. Nälkäinen tiikeri lähestyy. Pakeneminen on ehkä kaikkein parhaiten tilanteeseen sopiva käyttäytyminen. Totesin jo, että suuri joukko erilaisia uskomus-halu yhdistelmiä voisi tuottaa tämän käyttäytymisen. Lainaan itseäni.\nEhkä Pauli haluaa tulla syödyksi, mutta kun hän näkee tiikerin, hän juoksee aina pois, koska hän pitää epätodennäköisenä, että juuri hänen näkemänsä tiikeri söisi hänet. Tämä vie hänen ruumiinosansa oikeaan paikkaan eloonjäämisen näkökulmasta, ilman että hänellä olisi paljoakaan tekemistä tosien uskomusten kanssa. Tai ehkä hän ajattelee, että tiikeri on iso, ystävällinen, hellyttävä kissimirri ja haluaa silittää sitä; mutta hän uskoo samalla, että paras tapa silittää sitä on juosta pois sen luota. Tai ehkä hän ajattelee, että tiikeri on usein ilmenevä harhakuva, ja koska hän haluaa pitää painonsa kurissa, hän on päättänyt juosta kilometrin täyttä vauhtia aina kun hänellä on tuo harhakuva. Tai ehkä hän uskoo, että hän on ottamassa osaa 1500-metrin juoksukilpailuun, haluaa voittaa, ja uskoo, että tiikerin ilmaantuminen on lähtösignaali. Tai ehkä... On selvää, että on olemassa lukuisia uskomus-halu järjestelmiä, jotka kaikki sopivat yhtä hyvin yhteen kyseisen käyttäytymisen kanssa.(xviii\nNiinpä on olemassa monia uskomus-halu yhdistelmiä, jotka edistävät sopeutumista elinympäristöön ja monissa näistä yhdistelmistä uskomukset ovat epätosia. Ilman lisätietoja kyseisistä luontokappaleista voimme siksi tämän viimeisen oletuksen pohjalta tuskin arvioida korkeaksi L:n todennäköisyyttä, kun oletetaan N&E.\nTässä muodossa argumentissa on kuitenkin ongelma. On helppo nähdä minkä tahansa yhden Paulin teon osalta, että on olemassa monia uskomus-halu yhdistelmiä, jotka olisivat voineet tuottaa sen. On vaikeampi nähdä, miten useimmat tai kaikki hänen uskomuksistaan voisivat olla epätosia ja kuitenkin edistää sopeutumista ja eloon jäämistä. Voisivatko Paulin uskomukset todellakin olla enimmäkseen epätosia ja kuitenkin auttaa häntä toimimaan tavalla, joka edistää hänen sopeutumistaan? Näin todellakin on. Ehkä yksinkertaisin tapa nähdä, miten tämä olisi mahdollista, on ajatella niitä systemaattisia tapoja, joilla uskomukset voivat olla epätosia ja silti edistää sopeutumista. Ehkä Pauli on eräänlainen varhainen leibnizilainen, joka uskoo, että kaikki esineet ja oliot ovat tietoisia olentoja. (Olettakaamme, että tämä uskomus on epätosi.) Lisäksi kaikki hänen tapansa viitata esineisiin ja olioihin sisältävät määrättyjä kuvauksia, joihin sisältyy loogisesti tämä oletus tietoisuudesta, niin että kaikki hänen uskomuksensa ovat muotoa: sellainen ja sellainen tietoinen olento on sellainen ja sellainen. Ehkä hän on animisti ja ajattelee, että kaikki on elävää. Ehkä hän ajattelee, että kaikki hänen lähiympäristössään olevat kasvit ja eläimet ovat noitia, ja hänen tapansa viitata niihin sisältävät kaikki määrättyjä kuvauksia, jotka loogisesti sisältävät oletuksen noituudesta. Tämä olisi kuitenkin täysin yhteensopivaa sen kanssa, että hänen käyttäytymisensä olisi sopeutuvaa. Niinpä on mielestäni selvää, että on olemassa monia tapoja, joilla Paulin uskomukset voivat olla suurimmaksi osaksi epätosia mutta siitä huolimatta edistää sopeutumista. Kun asiaa tarkastellaan naturalistisesta näkökulmasta, ei ole välttämätöntä rajoittua pelkästään mahdollisiin esimerkkeihin. Suurin osa ihmiskunnasta kannattaa jonkinlaisia supernaturalistisia uskomuksia; naturalistin mukaan tällaiset uskomukset edistävät sopeutumista, vaikka ne ovatkin epätosia.\nTähän mennessä olemme saaneet selville, että on olemassa neljä toisensa poissulkevaa mutta yhdessä tyhjentävää mahdollisuutta suhteessa hypoteettiseen populaatioomme: epifenomenalismi simpliciter, semanttinen epifenomenalismi, mahdollisuus että uskomukset vaikuttavat kausaalisesti käyttäytymiseen mutta ovat sopeutumista haittaavia. Lisäksi on mahdollisuus että uskomukset sekä vaikuttavat kausaalisesti käyttäytymiseen että edistävät sopeutumista. T(L/N&E) on näiden neljän mahdollisuuden Pi painotettu keskiarvo T(L/N&E&Pi) – painotettuna näiden mahdollisten vaihtoehtojen todennäköisyyksillä, kun oletetaan N&E. Todennäköisyyslaskelma antaa meille seuraavan lausekkeen:\nT(L/N&E) = (T(L/N&E&P1) x T(P1/N&E)) + (T(L/N&E&P2) x T(P2/N&E)) + (T(L/N&E&P3) x T(P3/N&E)) + (T(L/N&E/P4) x T(P4/N&E)).\nTietenkin itse laskemisen idea on tässä yhteydessä naurettava, koska se edellyttäisi tiettyjen numeroarvojen antamista näille mahdollisuuksille. Paras mihin pystymme on tehdä epämääräisiä arviointeja. Tämä on kuitenkin riittävä argumentin kannalta. Olettakaamme, että P3-väite, jonka mukaan sekä uskomuksen neurofysiologiset että sen semanttiset ominaisuudet ovat osa käyttäytymiseen johtavaa kausaalista ketjua, mutta ovat sopeutumisen näkökulmasta haitallisia – on hyvin epätodennäköinen. Lausekkeen perusteella on tällöin selvää, että sen panos todennäköisyydelle T(L/N&E) voidaan huoletta jättää huomiotta. Huomaa lisäksi, että epifenomenalismi simpliciter ja semanttinen epifenomenalismi ovat yhteneviä sikäli, että molempien mukaan uskomusten sisällöllä ei ole kausaalista vaikutusta käyttäytymiseen; uskomusten sisältö ei ole osallinen käyttäytymiseen johtavassa syiden ja seurausten ketjussa. Niinpä voimme yhdistää nämä kaksi mahdollisuutta yhdeksi mahdollisuudeksi, jonka mukaan uskomusten sisällöllä ei ole kausaalista vaikutusta. Kutsutaan tätä mahdollisuudeksi '-C'. Olemme jo tähän mennessä saaneet selville, että L:n todennäköisyys jos oletetaan N&E&-C on alhainen tai tutkimaton tai parhaimmillaan kohtalaisen korkea. Niinpä voimme yksinkertaistaa lausekkeen (1) muotoon:\n(2) T(L/N&E) = T(L/N&E&C) x T(C/N&E) + (T(L/N&E&-C) x T(-C/N&E).\nToisin sanoen L:n todennäköisyys kun oletetaan N&E, on painotettu keskiarvo L:n todennäköisyyksistä, kun oletetaan N&E&C ja N&E&-C (painotettuna C:n ja -C:n todennäköisyyksillä, kun oletetaan N&E).\nOlemme jo todenneet, että lausekkeen oikean puolen ensimmäisen tulon vasemmanpuoleinen termi on joko kohtalaisen korkea tai tutkimaton. Toisen tulon vasemmanpuoleinen termi on joko alhainen tai tutkimaton. Niinpä meidän on vielä arvioitava painotukset, molempien tulojen oikeanpuoleiset termit. Mikä on -C:n todennäköisyys, jos oletetaan N&E: mikä on todennäköisyys, että jompi kumpi epifenomenalistisista skenaarioista on tosi?\nHuomaa, että Robert Cumminsin mukaan semanttinen epifenomenalismi on itse asiassa yleisesti hyväksytty käsitys uskomuksen ja käyttäytymisen suhteesta. (xix Tämä johtuu siitä, että materialististen oletusten pohjalta on erittäin vaikea kuvitella tapaa, miten uskomusten sisältö voisi kausaalisesti vaikuttaa käyttäytymiseen. Sillä jos uskomus on vain jonkinlainen hermostollinen rakenne – rakenne, jolla on jossakin mielessä sisältö, on erittäin vaikea nähdä, miten sisältö voisi muodostaa osan käyttäytymiseen johtavaa syiden ja seurausten ketjua. Sillä jos jollakin sellaisella rakenteella olisi ollut erilainen sisältö mutta samat neurofysiologiset ominaisuudet, olisi luultavaa, että sen kausaalinen vaikutus käyttäytymiseen olisi sama. Käyttäytymiseen liittyvät lihassupistukset seuraavat kausaalisesti hermostojärjestelmän fysiologisista tiloista, joihin kuuluvat myös uskomukset muodostavien rakenteiden fysiologiset ominaisuudet; kyseisten uskomusten sisältö näyttäisi olevan kausaalisesti epärelevantti. On erittäin vaikea nähdä, miten uskomusten sisällöllä voisi olla kausaalista vaikutusta, jos oletetaan N&E.\nNiinpä on erittäin vaikea nähdä, miten olisi mahdollista välttää epifenomenalismi – semanttinen tai simpliciter – jos oletetaan N&E. (On ollut joitakin urheita yrityksiä, mutta tilanne ei näytä lupaavalta.) Niinpä näyttää siltä, että T(-C/N&E) on arvioitava suhteellisen korkeaksi; sanokaamme täsmällisyyden vuoksi, että sen arvo on 0,7, jolloin (T(C/N&E) on 0,3. Voimme arvioida lisäksi, että T(L/N&E&-C) on, sanokaamme 0,2. Silloin T(L/N&E) on korkeintaan 0,45, vähemmän kuin 1/2. Tietenkin voimme helposti olla väärässä; argumentti, jonka mukaan T(L/N&E) olisi arvioitava alhaiseksi, ei ole ollenkaan vastaansanomaton; arviomme eri todennäköisyyksistä T(L/N&E) suhteessa kyseiseen hypoteettiseen populaatioon olivat (luonnollisesti) sekä epätarkkoja että riittämättömästi perusteltuja. On siten mahdollista perustellusti väittää, että oikea asenne kysymykseen on yksinkertainen agnostismi: emme tiedä mikä T(L/N&E) on. Epäilet, ettei se voi olla korkea; mutta et ole valmis sanomaan, että se on alhainen: sinulla ei ole mitään selkeää mielipidettä siitä, mikä tuo todennäköisyys voisi olla. Siinä tapauksessa tuo todennäköisyys on sinun näkökulmastasi tutkimaton. Tämä näyttää yhtä lailla järkevältä asenteelta. Niinpä on järkevää ajatella, että T(L/N&E) on joko alhainen tai tutkimaton.\nPalaamme nyt Darwinin epäilykseen, jolloin voimme todeta, että jos tämä on järkevä näkemys todennäköisyydestä T(L/N&E) täsmennettynä kyseiseen hypoteettiseen populaatioon, silloin se on myös järkevä näkemys todennäköisyydestä T(L/N&E) täsmennettynä meihin. Jos N&E on tosi suhteessa meihin, silloin olemme relevantisti heidän kaltaisiaan sikäli, että meidän älyllisillä kyvyillämme on samanlainen alkuperä ja kehityskulku kuin oletamme heillä olevan. Argumentin seuraava askel on osoittaa, että molemmat näistä näkemyksistä – näkemys jonka mukaan T(L/N&E) on alhainen ja näkemys, jonka mukaan tämä todennäköisyys on tutkimaton – antavat naturalistiselle evolutionistille kumoajan L:lle. Se antaa hänelle syyn epäillä älyllisten kykyjemme luotettavuutta, syyn olla pitämättä niitä luotettavina. Argumentoin tämän käsityksen puolesta käyttämällä analogiapäättelyä. Kun pohdimme älyllisten kykyjemme luotettavuutta, meidän on ratkaisevan tärkeää kohdistaa huomiomme näiden älyllisten kykyjen alkuperää koskeviin tosiasioihin. Jos uskon, että minut on luonut kartesiolainen demoni, jonka ilona on luoda olentoja, joilla on pääasiassa epätosia uskomuksia (mutta jotka pitävät itseään tiedollisen erinomaisuuden malliesimerkkeinä); silloin minulla on kumoaja luontaiselle uskomukselleni, että älylliset kykyni ovat luotettavia. Siirrymme nyt pohtimaan tämän skenaarion nykyaikaista muunnelmaa. Oletetaan, että uskon alfakentaurilaisten supertiedemiesten vanginneen minut ja käyttävän minua koehenkilönä kognitiivisissa kokeissaan, joissa minulle annetaan pääasiassa epätosia uskomuksia: silloin minulla on jälleen kumoaja L:lle. Mutta jotta minulla olisi kumoaja L:lle, minun ei ole välttämätöntä uskoa, että kartesiolainen demoni olisi itse asiassa luonut minut tai että nuo alfakentaurilaiset supertiedemiehet olisivat vanginneet minut. Minulla on kumoaja jo silloin, kun olen pohtinut kyseisiä skenaarioita, ja todennäköisyys, että jokin näistä skenaarioista olisi tosi, on minulle tutkimaton. Yhtä lailla riittää myös se, että olen pohtinut kyseisiä skenaarioita ja kaiken sen perusteella mitä uskon tai tiedän, yksi niistä on tosi. Näissäkin tapauksissa minulla on syy epäillä, syy pidättäytyä (xx luontaisesta uskomuksestani, että älylliset kykymme ovat luotettavia.\nKumoajat voivat tietysti itsekin kumoutua. Tiedän esimerkiksi, että olet uimavalvoja ja sillä perusteella uskon, että olet erinomainen uimari. Saan sitten tietää, että 45% friisiläisistä uimavalvojista ovat huonoja uimareita, ja tiedän sinun olevan friisiläinen: tämä antaa minulle kumoajan uskomukselle, että olet erinomainen uimari. Saan sitten tietää, että olet valmistunut Leuuwardenin yliopiston liikuntatieteen laitoksen uimavalvonnan opintosuunnasta ja että yksi tutkinnon saamisen ehdoista on erinomainen uimataito: tämä antaa minulle kumoajan alkuperäisen uskomukseni kumoajalle. Voisimme kutsua sitä kumoajan kumoajaksi. (xxi Palataksemme alkuperäiseen argumenttiimme, voimme herättää seuraavan kysymyksen: Onko mahdollista kumota se kumoaja, mikä naturalismilla on L:n suhteen? Olen argumentoinut, (xxii ettei se ole mahdollista. Kyseinen kumoaja olisi mahdollista kumota ainoastaan jollakin sellaisella – esimerkiksi argumentilla – joka sisältää joitakin muita uskomuksia (ehkä premisseinä). Jokaiseen tällaiseen uskomukseen kohdistuu kuitenkin sama kumoaja kuin L:ään. Niinpä tätä kumoajaa ei voi kumota. Mutta jos minulla on kumoamaton kumoaja L:lle, niin samalla perusteella minulla on kumoamaton kumoaja jokaiselle muulle uskomukselle U, jonka älylliset kykyni tuottavat. Minulla on syy epäillä kyseistä uskomusta, syy pidättyä uskomasta siihen. Sillä jokainen sellainen uskomus muodostetaan niiden samojen älyllisten kykyjen avulla, joiden ei voida järkevästi uskoa olevan luotettavia. On selvää, että sama pätee jokaiseen niiden tuottamaan uskomukseen: jos en voi järkevästi uskoa niiden kykyjen luotettavuuteen, jotka ovat tuottaneet kyseisen uskomuksen, minulla on syy hylätä kyseinen uskomus. Niinpä N&E:n kannattajalla on kumoaja jokaiselle uskomukselle – kumoaja, joka jää lopullisesti kumoamatta. Tämä merkitsee sitä, että hänellä on loppujen lopuksi kumoamaton kumoaja itse N&E:lle. Tämä merkitsee sitä, että naturalismin ja evoluutioteorian yhdistelmä on itsensä kumoava; sitä ei ole mahdollista järkevästi hyväksyä. Samalla on kuitenkin totta, että jokaisen, joka hyväksyy naturalismin, pitäisi myös hyväksyä evoluutio; evoluutio on naturalistin kannalta ainoa mahdollinen vastaus kysymykseen, miten kaikki kasvien ja eläinten moninaisuus on syntynyt. Jos näin on, silloin naturalismi simpliciter on itsensä kumoava eikä sitä voida järkevästi hyväksyä. Sitä ei voi järkevästi hyväksyä ainakaan sellainen ihminen, joka tuntee yllä esitetyn argumentin ja ymmärtää N&E:n ja L:n välisen yhteyden.\ni) New York: Oxford University Press, 1993.\nii) Ensin minun täytyy kuitenkin tunnustaa virhe: tietyssä kohdassa ”alustava argumentti” (Warrant and Proper Function, 228-229; tämän jälkeen WPF) sekoittaa L:n ehdottoman objektiivisen eli loogisen todennäköisyyden ja sen todennäköisyysehdon suhteessa taustatietoomme. Yksityiskohdat ja korjausehdotus löytyvät kirjastani Warranted Christian Belief (New York: Oxford University Press, 2000). Tämä virhe ei onneksi vaikuta pääargumenttiin.\niii) Jos tarkoituksenani olisi analysoida filosofista naturalismia, olisi asiasta sanottava paljon enemmän (esimerkiksi, jos emme tiedä, mitä naturalismi on, onko apua siitä, että selitämme sitä supranaturalismin käsitteillä?); tämän artikkelin tarkoituksia varten voimme jättää nämä hienoudet huomiotta.\niv) Hyvin karkeasti määriteltynä: lämpömittari, joka on juuttunut 27 asteeseen ei ole luotettava, vaikka sitä käytettäisiin jossakin sellaisessa paikassa (esimerkiksi San Diegossa), jossa lämpötila on koko ajan 27 astetta. Tässä suhteessa on tärkeää, miten lämpömittari (tai älylliset kykymme) toimivat, jos olosuhteet ovat toisenlaisia joissakin (vaikeasti täsmennettävässä) suhteissa. Jos tarkoituksena olisi analysoida luotettavuutta, asiasta olisi sanottava paljon enemmän. Huomaa, että kun luotettavuus määritellään tällä tavalla, ei riitä, että tuotetut uskomukset edistävät elinkelpoisuutta.\nv) Näin ajattelee Tuomas Akvinolainen: "Koska ihmisten sanotaan olevan luotuja Jumalan kuvan kaltaisuuteen sen perusteella, että heillä on luonto, johon sisältyy järki, tämä luonto on kaikkein eniten Jumalan kuvan kaltainen silloin, kun se pystyy eniten muistuttamaan Jumalaa" (Summa Theologica Ia kysymys 93 vastaus 4); ja "Ainoastaan järkiperäisissä olennoissa on Jumalan kaltaisuus, jota voidaan pitää kuvana .... Mitä tulee jumalallisen luonnon kaltaisuuteen, järkiperäiset olennot näyttävät jossakin määrin saavuttavan jotakin, mikä muistuttaa Jumalan kaltaisuutta, ei ainoastaan sikäli, että hän on olemassa ja elää, vaan erityisesti sikäli, että hän ymmärtää" (Summa Theologica Ia kysymys 93, vastaus 6).\nvi) Saatat ajatella, ettei näin ole asianlaita: jos ihmisen alkuperään liittyy sattumanvaraista perinnöllistä muuntelua, silloin ihminen ja hänen älylliset kykynsä ovat kehittyneet sattumanvaraisesti eikä suunnitelmallisesti, niin kuin pitäisi olla asianlaita, jos Jumala on luonut ihmisen kuvakseen. Mutta tällöin sisällyttäisimme liian paljon biologien käyttämään termiin ”sattumanvarainen”. Puheena olevat sattumanvaraiset mutaatiot ovat sattumanvaraisia siinä mielessä, että ne eivät sisälly organismin rakenteeseen eivätkä ne tavallisesti palvele sen elinkelpoisuutta. Ehkä ne ovat sattumanvaraisia myös siinä mielessä, että ne eivät ole ennustettavissa. Tästä ei tietenkään seuraa, että ne olisivat sattumanvaraisia siinä paljon vahvemmassa merkityksessä, että ne eivät olisi Jumalan aiheuttamia, ohjaamia ja järjestämiä. Oletetaan, että biologit tai muut tarkoittaisivat tätä ”sattumanvaraisuuden” vahvempaa merkitystä. Silloin heidän teoriastaan (käytetään siitä ilmaisua ”T”) seuraisi loogisesti, että ihmiset eivät ole Jumalan luomia. Mutta T ei olisi sen vaihtoehtoja todennäköisempi olemassa olevan todistusaineiston valossa. Sillä olisi olemassa empiirisesti vastaava teoria (teoria, joka seuraisi loogisesti T:stä, kun käytettäisiin ”sattumanvaraisuuden” heikompaa merkitystä ja lisättäisiin, että Jumala on ohjannut mutaatioita), joka on yhteensopimaton T:n kanssa, mutta joka on yhtä hyvin todistusaineiston tukema. Asian näin ollen T ei ole yhtään todennäköisempi suhteessa relevanttiin todistusaineistoon kuin sen vaihtoehto.\nvii) Letters to William Graham, Down, heinäkuun 3, 1881, teoksessa The Life and Letters of Charles Darwin Including an Autobiographical Chapter, toim. Francis Darwin (London: John Murray, Albermarle Street, 1887), I:315-316. Evan Fales ja Omar Mirza ovat huomauttaneet, että Darwin ei todennäköisesti ajatellut jokapäiväisiä uskomuksia kuten että teekannu on kaapissa, vaan ennemminkin uskonnollisten ja filosofisten vakaumusten kaltaisia uskomuksia.\nviii) Churchland, "Epistemology in the Age of Neuroscience", Journal of Philosophy 84 (October 1987): 548.\nix) Objektiivista todennäköisyyttä käsitellään tarkemmin teoksessa Warrant and Proper Function, 161.\nx) Teoksessa Warrant and Proper Function kyseessä oleva todennäköisyys oli hivenen monimutkaisempi T(L/N&E&K), jossa K oli lause, joka määritteli kognitiivisen järjestelmämme pääpiirteet (ks. WPF, 220). Pidän nyt tuota monimutkaistavaa lisäystä tarpeettomana.\nxi) Vaihtoehtoisesti saattaisimme sanoa, että todennäköisyys on tässä tapauksessa tutkimaton, niin ettemme pysty arvioimaan sitä. On varmaankin epätodennäköistä, että suuri uskomusjoukko (verrannollinen yhden ihmisen uskomusten määrään) sisältäisi pääasiassa totuuksia. Miten tämä vaikuttaa todennäköisyyteen? Ehkä emme tiedä, mitä pitäisi sanoa ja päättelemme, että kyseessä oleva todennäköisyys on tutkimaton. (Olen kiitollinen John Haren avusta tämän kommentin osalta.)\nxii) Onko meidän hyväksyttävä Donald Davidsonin väite, jonka mukaan "on mahdotonta oikein pitäytyä käsitykseen, että kukaan olisi pääasiassa väärässä siitä, miten asiat ovat". (Katso hänen "A Coherence Theory of Truth and Knowledge", teoksessa Kant oder Hegel? toim. Dieter Henrich. Stuttgart: Klett-Cotta Buchhandlung, 1983: 535.) Ei; se mitä Davidson artikkelissaan osoittaa (jos yleensä mitään) on, ettei ole mahdollista ymmärtää toista olentoa, ellei oleta kyseisen olennon omaavan pääasiassa tosia uskomuksia. Asia saattaa olla näin (tai luultavammin se ei ole); mutta siitä ei seuraa, ettei voisi olla olemassa olentoja, joilla on pääasiassa epätosia uskomuksia, ja a fortiori siitä ei seuraa, että minun omat uskomukseni olisivat pääasiassa tosia. Davidson argumentoi edelleen, että kaikkitietävän tulkitsijan täytyisi käyttää samoja menetelmiä kuin mitä me käytämme ja hänen olisi siksi oletettava, että hänen puhekumppaneillaan on pääasiassa tosia uskomuksia. Koska kaikkitietävä tulkitsija on kaikkitietävä, Davidson päättelee, että tämän puhekumppaneilla on todellakin pääasiassa tosia uskomuksia. Näin päätellessään Davidson kuitenkin ilmeisesti käyttää premissiä, että kaikki kaikkitietävän olennon uskomukset ovat tosia. Tästä premissistä seuraa suoraan päätelmä, että on olemassa kaikkitietävä olento (sillä jokainen itseänsä kunnioittava kaikkitietävä olento uskoo, että on olemassa kaikkitietävä olento), päätelmä johon Davidson ei ehkä halua näin suoraan sitoutua. Ks. Plantinga, Warrant and Proper Function, 80-81.\nxiii) Teoksessa Warrant and Proper Function argumenttiin sisältyi viisi toisensa poissulkevaa ja yhdessä tyhjentävää mahdollisuutta. Tässä yhdistän kaksi ensimmäistä.\nxiv) Sitä kutsui ensimmäiseksi tällä nimellä T. H. Huxley: "Voidaan olettaa ... että aivoissa tapahtuvat molekulaariset muutokset ovat kaikkien tietoisuuden tilojen aiheuttajia ... [Mutta onko] olemassa mitään todistusaineistoa, että nämä tietoisuuden tilat saattavat käänteisesti aiheuttaa ... molekulaarisia muutoksia [aivoissa], mitkä aiheuttavat lihasten liikkeitä? En näe mitään sellaista todistusaineistoa ... [Tietoisuus näyttää] olevan ... täysin ilman kykyä muuttaa ruumiin toimintaa, aivan kuten junaveturin höyrypilli on ilman vaikutusta veturin koneistoon." T. H. Huxley, "On The Hypothesis that Animals are Automata and its History" (1874), teoksessa Method and Results (London: Macmillan, 1893), 239-249. Myöhemmin esseessä: "Parhaimman arvioni mukaan sama argumentaatio, mikä pätee eläimiin, pätee yhtä hyvin ihmisiin, ja siksi ... kaikki meidän tietoisuuden tilamme, samoin kuin niidenkin, ovat välittömästi aivoaineksen molekulaaristen muutosten aiheuttamia. Minusta näyttää, ettei ihmisissä sen enempää kuin eläimissäkään ole mitään todistetta siitä, että mikään tietoisuuden tila aiheuttaa muutoksia organismin aineen liikkeissä.... Me olemme tietoisia automaatteja." (243-244). (Huomaa, että tässä ilmenee hyvin yleisesti kannatettu argumentin muoto, ”En tiedä mitään todistetta, että ei-p; niinpä ei ole olemassa mitään todistetta, että ei-p; siispä p”.) Käytän tässä yhteydessä kuitenkin termiä tarkoittamaan mitä tahansa sellaista näkemystä, jonka mukaan uskomukset eivät muodosta osaa käyttäytymiseen johtavassa kausaalisessa ketjussa, sisälsipä tämä näkemys Huxleyn muunnelmassa ilmenevää dualismia tai ei.\nxv) On tosin myönnettävä, että analogiat näiden ominaisuuksien ja syntaksin ja semantiikan välillä ovat hiukan kaukaa haettuja; seuraan tässä yhteydessä vain yleistä käytäntöä.\nxvi) Meaning and Mental Representation (Cambridge: MIT Press, 1989), 130. Teoksessa Explaining Behavior (Cambridge: MIT Press, 1988) Fred Dretske tekee urhean (mutta mielestäni epäonnistuneen) yrityksen selittää, miten uskomuksilla (ja muilla representaatioilla) saattaisi olla kausaalinen rooli käyttäytymisen tuottamisessa niiden sisällön tai semantiikan perusteella, jos oletetaan materialismi ihmisen suhteen. Osa ongelmasta on, että Dretsken selonteon mukaan ei ole olemassa erillisiä mutta kausaalisesti ekvivalentteja uskomuksia.\nxvii) Meidän on tässä yhteydessä myös pohdittava mahdollisuutta, että uskomuksen syntaksi ja semantiikka ovat seurausta yhdestä ja samasta syystä: ehkä on olemassa syy siihen, että uskomuksessa on joitakin sopeutumista edistäviä syntaktisia ominaisuuksia, ja sama syy aiheuttaa myös uskomuksen semanttiset ominaisuudet (se aiheuttaa, että kyseessä oleva tapahtuma on uskomus että p jonkin proposition p suhteen); ja ehkä tämä syy aiheuttaa, että tosi propositio liittyy kyseessä olevaan uskomukseen (neuronaaliseen tapahtumaan). (William Ramsey ja Patrick Kain kiinnittivät huomioni tähän mahdollisuuteen.) Mikä olisi todennäköisyys, jos oletetaan N&E, että tällainen yhteinen syy vaikuttaisi? Oletan, että se olisi suhteellisen alhainen: miksi tämä yhteinen syy liittäisi toden proposition näihin hermostollisiin tapahtumiin? Mutta ehkä oikea vastaus ei ole, että todennäköisyys on alhainen, vaan että se on tutkimaton.\nxviii) Warrant and Proper Function, 225-226.\nxix) Meaning and Mental Representation, 130.\nxx) Käytän tätä termiä merkityksessä olla uskomatta (failing to believe), niin että pidättäydyn uskomasta p jos joko uskon sen vastakohdan tai en usko sitä enkä sen vastakohtaa.\nxxi) Kuten itse asiassa John Pollock sitä nimittää. Katso hänen teostaan Contemporary Theories of Knowledge (Totowa, N.J.: 1986), 38-39.\nxxii) Warrant and Proper Function, 233-234.


Rakennamme asiakkaillemme parempaa huomista – kodikkuutta edelläkävijän keinoin. Olemme rakennusalan suunnannäyttäjä ja yksinkertaisesti edellä. Tapamme toimia tuottaa merkittäviä asiakashyötyjä, kuten laatua, kohtuuhintaisuutta, nopeutta ja ekologisuutta.\nTutustu asuntoihimme ja valitse omasi valmistuvista ja jo valmiista kohteistamme. Kotimme on tehty sinua varten.\n244 Myytävää asuntoa 244 Myytävää uudisasuntoa 2 Vuokrattavaa asuntoa 1 Myytävä toimitila 1 Vuokrattava toimitila


Ensimmäinen Laurin kirja -palkinto Kaksoiskierteelle | Digikajastus\n”Laurin julisti hän parhaaksi lukijaksi Toukolan kylässä” – ensimmäinen Laurin kirja -palkinto jaettiin Oodissa.\nKeskustakirjasto Oodi läikehti lokakuun auringossa Aleksis Kiven ja suomalaisen kirjallisuuden päivänä 10.10.2020 kun näkövammaisjärjestöt jakoivat ensimmäisen Laurin kirja -palkinnon parhaalle äänikirjalle.\nPalkinnon ovat perustaneet Näkövammaisten Kirjastoyhdistys, Näkövammaisten Kulttuuripalvelu ry ja Näkövammaisten liitto. Palkintolautakunta koostuu järjestöjen edustajista – ja samalla kirjallisuudenharrastajista, joiden intohimo äänikirjaa kohtaan on todellinen. Ensimmäisen Laurin kirja -palkinnon palkintolautakunnan puheenjohtajana toimi Eija-Liisa Markkula ja sen muut jäsenet olivat Timo Kuoppala, Timo Matsinen, Ronja Pahaoja ja Gyöngyi Pere-Antikainen.\nPalkinnon nimi juontaa Aleksis Kiven Seitsemästä veljeksestä, koska ”Laurin julisti hän parhaaksi lukijaksi Toukolan kylässä”. Kilpailuun osallistui 100 äänikirjaa eri kustantamoista. Kahdeksan jouduttiin sulkemaan pois kilpailusta ja näin 92 jäi palkintolautakunnan arvioitavaksi. Puheenjohtaja Eija-Liisa Markkula kertoi, että työtä ei jaettu, vaan kaikki palkintolautakunnan jäsenet tutustuivat voittajaehdokkaisiin.\n– Meillä oli pari kokousta, joissa oli sihteeri paikalla ja monta iltapalaveria. Palkintolautakunnasta muodostui iltakeskusteluissa kaveriporukka. Tunnelma oli rento ja rehti. Kaikki uskalsivat sanoa aidon mielipiteensä ja jopa väittelyihin antauduttiin, Eija-Liisa Markkula kertoo.\nKun palkintolautakunta alkoi pudottaa pelistä kilpailuun osallistuneita teoksia, se oli 20:een asti helppoa. Seitsemän parasta oli jo vaikea valita ja kärkiviisikosta keskusteltiin pitkään. Viiden kärkeen ylsivät Riikka Alaharjan En Saab, JP Koskisen Tulisiipi, Tiina Raevaaran Kaksoiskierre, Johanna Sinisalon Vieraat ja Suvi Vaarlan Westend.\nHelena Taskila panhuiluineen ja harmonikkataituri Joose Ojala avasivat palkintojenjakotilaisuuden Vladimir Cosman Le Dîner de Cons -sävelmällä, joka vapaasti suomennettuna tarkoittaa Pölvästien päivällistä.\nNäkövammaisten liiton järjestöpäällikkö Markku Möttönen korosti alkusanoissaan, että äänikirja on Suomessa noussut suureen suosioon kehittyneiden jakelutekniikoiden ja kuuntelulaitteiden sekä kustantamojen panostuksen ansiosta. Hän painotti, että äänikirjojen historia liittyy kiinteästi näkövammaisten historiaan. Äänikirjoja alettiin Suomessa tuottaa näkövammaisille jo 1950-luvulla.\nPalkintolautakunta haki voittajasta hyvää kokonaisuutta, jossa lukija tuo kirjalliselle teokselle lisäarvoa. Liken kustantama ja Krista Putkonen-Örnin lukema Tiina Raevaaran Kaksoiskierre löi lopulta laudalta muut ehdokkaat.\n– Kirjan genre on kauhu. Kerronta etenee rauhallista tahtia, lähes raportoivasti, ikään kuin kirjailija olisi halunnut taata, että viesti varmasti menee perille, Eija-Liisa Markkula kuvasi.\nKirjailija Tiina Raevaara kiitti Laurin kirja -palkinnon perustajia siitä, että äänikirja hahmotetaan kokonaisuutena. Kuuntelijan kokemus ei muodostu pelkästi tekstistä, eikä liioin pelkästä luennasta.\n– Kirjoittaja tekee työtään yksin kirjan tässä tapauksessa kauheisiin tunnelmiin uponneena ja yleisö on kaukana. Tuntuu hienolta kuulla, miten yleisö on ollut läsnä ja kokenut ne tunnelmat, jotka olen tarkoittanut koettaviksi, hän iloitsi.\nKrista Putkonen-Örn kertoi kiitossanoissaan, että hänen työnsä lähtökohta lukijana on ottaa kirja sellaisena kuin se on eikä yrittää vääntää sitä uuteen muotoon. Lukija ja kirjailija kiittivät toisiaan hyvästä yhteistyöstä, jonka lopputulos oli ensimmäisen Laurin kirja -palkinnon voittaja, laadukas äänikirja.\n– Lukija mukautui luonnollisella tavalla kirjailijan hyytävän yksinkertaiseen menoon. Kristan ääni on paikoin jääkylmä. Hän elävöittää tekstiä hyvin vähäeleisesti, palkintolautakunnan puheenjohtaja valotti perusteluja.\nKustantamon puolesta kiitossanat lausui Otavan liiketoimintapällikkö Noora Al-Ani. Hän korosti, että on kunnia julkaista upeaa kirjallisuutta, josta äänikirjan kuluttajat pääsevät nauttimaan.\n– Sanomattakin on selvää, että kirjallisuuden merkitys näkövammaiselle on erityinen. Näkövammaiset ovat eniten lukeva kansanosa ehkä siksi, että kirjallisuus on myös meidän teatterimme, elokuvamme, oopperamme, kuvataiteemme, Eija-Liisa Markkula muistutti Oodissa.\nHelena Taskilan panhuilu ja Joose Ojalan harmonikka loihtivat tilaisuudelle sen ansaitseman päätöksen Aapo Similän sävellyksellä Laulu oravasta.\n← Pääkirjoitus: valon ja rauhan juhlaa\nKauhua kirjoittava geneetikko →


Handmade by mARa: Shortsit ja paita pojalle 122cm\nLähettänyt mARa klo torstaina, toukokuuta 07, 2015\nKrista 7. toukokuuta 2015 klo 10.23\nOnpa tosiaan veikeä paitakaava, kun takaa näyttää raglanilta ja edestä tavalliselta paidalta, hyvinhän tuollainen sopii pojille! Kiva muuten, kun poikienin kaavoihin keksitään pikkujippoja, niissä kun monesti mennään juuri printeillä tai yhdellä isommalla kuvalla :)\nmARa 7. toukokuuta 2015 klo 20.52\nItsekin tykkään ideasta ja pisteet annan ob:lle tästä kaavasta, pojillekin jotain erilaista. Vaikka hiukan se aluksi hämmästytti ja vaati pohdinta aikaa :)\nHeidi P 7. toukokuuta 2015 klo 11.43\nKivan näköinen paita ja sortsit!\nmARa 7. toukokuuta 2015 klo 20.53\nKiitos! Saisi se kesä ja lämpö jo saapua!\nHieno tar 7. toukokuuta 2015 klo 16.20\nIhan selkeä hitti!!\nmARa 7. toukokuuta 2015 klo 20.54\nLoppujen lopuksi itsekin hitin suuntaan kallistun :)\nVilla Pipo 9. toukokuuta 2015 klo 13.51\nHitti. Oikein mainio kesäsetti!\nmARa 11. toukokuuta 2015 klo 7.22\nHanna Mi 10. toukokuuta 2015 klo 19.45\nHitti sanoisin minäkin! Kiva nähdä näitä erilaisempia kaavoja pojille, koko asu on kivan poikamainen.\nmARa 11. toukokuuta 2015 klo 7.25\nMinusta on kiva, kun poika itse tykkää ehdottaa värejä vaatteisiin :)


EU:sta eroamisen vaatiminen seuraavien hallitusneuvotteluiden yhteydessä tietäisi kyllä taas istumista oppositiossa seuraavat neljä vuotta. John on oikeassa, vain hallituksessa istumalla saadaa reivattua maahanmuuttopolitiikkaa paremmalle kurssille. Tässä ei kuitenkaan ole aikaa haihattelulle, koska mamupolitiikan muuttamisella alkaa olemaan hiukan kiire, joten liian suurien vaatimusten esittäminen, kuten esim. EU:sta eroaminen ei johda mihinkään. Eri asia olisi sitten se, jos persut saisivvat yli 50 % äänisaaliin, mutta se ei ole realistista.\nAivan. Ensimmäiset asiat ensimmäisiksi. :)\n--- Lainaus käyttäjältä: Ari-Lee - 03.05.2014, 16:41:29 ---Tämä on eräs tärkeimmistä kysymyksistä. Mitä järkeä on ajaa useita marginaalipuolueita aikana jolloin kaikkien toisinajattelijoiden pitäisi keskittää voimavarat yhdelle suurelle oppositiopuolueelle. Kun asiat on saatu taas oikeille uomilleen voidaan perustaa uusia marginaalipuolueita. Mutta se että pahoina aikoina toisinajattelijat eivät mahdu yhden otsikon alle niin sehän tarkoittaa tuho- ja hajotuspolitiikan jatkumista aina vain kunnes ei ole mitään jäljellä. Tätähän kataiset ja urpilaiset haluavatkin - eripuraa oppositiossa.\nItse näkisin, että kyseessä on hyvä asia: Jos maahanmuuttokriittisyys olisi vain PS yksinoikeus, se houkuttelisi PS väkeä, jotka karkoittaisivat muita, sellaisia jotka äänestävät PSää muista syistä.\nPS on profiloitunut konservatiiviseksi puolueeksi ja se vetää ääniä myös siellä, missä mamukrittisyys ei ole tärkein asia.\nOn vain hyvä, että mamukriitikko, joka kannattaa huumeiden vapautusta ja puhuu homoavioliittojen puolesta löytää henkisen kotinsa Muutoksesta, eikä karkoita PS myönteisiä koservatiiveja, jotka inhoavat huumeita, eivätkä sulata homoliittoja.\nIpu on myös tervetullut, mutta sen pitäisi tehdä enemmän töitä saadakseen pahimmat venäjänmyönteiset EU-foobikot siirtymään sinne, pelottelemassa meitä konservatiivisiä länsimyönteisiä, jotka kritisoimme ja pidämme monia EUhun liittyviä asiota vähintäänkin sairaina, mutta olemme mieluummin valmiit korjaamaan EUta kuin hyppäämään Putinin armoille.\nSpagettihirviö meitä Susanna Kaukiselta varjelkoon...\n^Mainos se on huonokin mainos.


Kartanon kruunaamaton lukija: Hiekkaan piirretyt sanat\nPosted by Elegia at 10:41\nLeena Lumi 16. tammikuuta 2017 klo 15.21\nTähän junaan kannattaa nousta! Ja mitä vähemmän tietää, sitä kiinnostavampi reissu. Tässä minua kiinnosti monikin ja muukin kuin se merenlahti ja ne hiekkaan piirretyt sanat, joista kyllä luin innoissani, sillä onhan meri sisälläni ja tytärkin on Meri. Se toinen juttu, jolle päähenkilö altisti itsensä...jäi siihen. Mutta ollaan ihan ssssshhh...\nOi, nyt alan odottaa sitten suomennosta kirjasta I See You.\nSun otisikko on hyvä, sillä minä olin kirjoittaa, että kirjan nimi olisi voinut olla vaikka Written in the Sand..., mutta kyllä tuo Annoin sinun mennä sopii tähän myös.\nElegia 17. tammikuuta 2017 klo 18.50\nLeena, todellakin. Siksi koin vaikeaksi kirjoittaa tästä, koska en oikein löytänyt tyyliä, miten voisin tehdä sen spoilaamatta. Sinun kirjoituksesi on hyvä, nyökyttelen päätäni sille! <3\nI See You kiinnostaa minua nyt vielä enemmän, sillä se minun oli tarkoitukseni alun perin ensin lukea. Sen takateksti jo lupaili hyvää!\nTuo päästäminen menemään sopii monella tasolla tähän kirjaan. <3\nHeli 17. tammikuuta 2017 klo 18.19\nJes, luin tästä ensin Leenan blogista ja syöksyin tänne. Luulen totta vie, että täytyy pitkästä aikaa ostaa kirja.\nElegia 17. tammikuuta 2017 klo 18.54\nVahva suositus tälle kirjalle! Voisit alkaa ekemään myös kirjavloggauksia *vink vink* :P Lisäänkin blogisi tuohon sivupalkkiin, että muistan säännöllisemmin tulla käymään!


Toimitusjohtaja | UPM.FI\nYhtiön johto ›\nKasvua megatrendien ytimessä\nJussi Pesonen on toiminut UPM-Kymmene Oyj:n toimitusjohtajana tammikuusta 2004 lähtien. Maaliskuusta 2007 alkaen hän on kuulunut myös yhtiön hallitukseen.\nJussi Pesonen on syntynyt vuonna 1960 ja on koulutukseltaan prosessiteknologian diplomi-insinööri Oulun yliopistosta. Hän tuli UPM:n palvelukseen tuotantoinsinööriksi vuonna 1987 ja työskenteli Jämsänkosken, Kajaanin, Kaukaan ja Shottonin tehtailla. Hän eteni nopeasti johtotehtäviin eri paperitoimialoilla ja toimi mm. sanomalehtipaperit-tuoteryhmän johtajana ja yhtiön paperitoimialojen operatiivisista toiminnoista vastaavana varatoimitusjohtajana ja toimitusjohtajan varamiehenä 2001–2004.\nJussi Pesosen johdolla yhtiö on ryhtynyt voimakkaisiin ja päättäväisiin toimenpiteisiin pystyäkseen vastaamaan metsätuoteyhtiöiden uuden toimintaympäristön mukanaan tuomiin haasteisiin. Tämä on tarkoittanut mittavien ohjelmien käynnistämistä korkeampien tehokkuus- ja tuottavuustasojen saavuttamiseksi, UPM:n toimintojen laajentamista perinteisen eurooppalaisen kotimarkkinan ulkopuolelle ja yhtiön aseman vahvistamista itsekiinnittyvissä tarroissa, sellussa, energialiiketoiminnoissa ja biopolttoaineissa puupohjainen uusiutuva diesel mukaan lukien.\nJussi Pesonen on Keskuskauppakamarin ja Kansainvälisen kauppakamarin Suomen osaston (ICC Finland) hallitusten puheenjohtaja ja Metsäteollisuus ry:n hallituksen varapuheenjohtaja ja työvaliokunnan jäsen. Hän on myös Euroopan paperiteollisuusjärjestö CEPI:n (Confederation of European Paper Industries) ja East Office of Finnish Industries Oy:n hallitusten jäsen. Lisäksi Jussi Pesonen on jäsen innovatiivisen liiketoimintayhteistyön Kiina-Suomi komiteassa (China-Finland Committee for Innovative Business Cooperation) ja toinen sen metsätyöryhmän kahdesta puheenjohtajasta. Aiemmin hän on toiminut mm. Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallituksen puheenjohtajana vuosina 2012–2015 ja Maailman kestävän kehityksen yritysneuvoston WBCSD:n (World Business Council for Sustainable Development) Forest Solutions Groupin toisena puheenjohtajana vuosina 2014–2015.\nToimitusjohtajan tehtävistä on kerrottu osiossa Yhtiön johto. Toimitusjohtajan toimisuhteen ehtoja ja palkitsemista käsitellään osioissa Johdon palkitseminen ja Johdon omistus.


4 vinkkiä, joiden avulla pidät puhelimesi lapsiturvallisena - Äitiyden Ihme\nOletko koskaan törmännyt tilanteeseen, jossa lapsesi pitää puhelintasi lelunaan? Varmista, että niin ei käy enää jatkossa! Näiden vinkkien avulla opit pitämään puhelimesi lapsiturvallisena.\nMonet lapset tuntuvat pitävän vanhempiensa älypuhelimia omina leluinaan. On toki totta, että älypuhelimia voi käyttää hyödyllisinä opetusvälineinä myös lapsille. Totuus on kuitenkin se, että lapsillamme on taianomainen kyky löytää puhelimista juuri ne sovellukset ja nettisivut, joihin heillä ei olisi mitään asiaa. Siksi onkin tärkeää tietää, kuinka voit pitää puhelimesi lapsiturvallisena.\nLapsille sopimattomiin sisältöihin käsiksi pääsemisen lisäksi ongelmaksi muodostuvat pienten lasten likaiset sormet, läikytetty mehu tai muut roiskeet, jotka voivat lyhentää huomattavasti älylaitteesi käyttöikää. Ennen kuin siis annat lapsesi käsitellä älypuhelintasi tai tablettiasi, onkin parasta noudattaa seuraavia vinkkejä, joiden avulla onnistut pitämään puhelimesi lapsiturvallisena.\n1. Hanki hyvät suojakuoret\nSinun kannattaa ostaa kestävä suojakuori, joka pitää puhelimesi lapsiturvallisena ja suojaa sitä ylimääräisiltä roiskeilta ja osumilta. Parhaimpia suojia ovat vedenpitävät suojakuoret, sillä niiden avulla älylaitteesi ei vahingoitu, mikäli se sattuisi putoamaan esimerkiksi vesiämpäriin tai vaikka vessanpönttöön. Varmista, että valitsemasi kuori suojaa puhelintasi sekä takaa, sivuilta, päältä että näytön kohdalta, eli että koko laite on käytännössä joka puolelta suojattu. Laadukkaasta kumista tai polykarbonaatista valmistetut kuoret ovat yleensä kestävimmät suojaamaan puhelinta väistämättömiltä kolhuilta, pudotuksilta sekä naarmuilta.\n2. Lukitse näyttö\nHelpoin keino estää lapsen pääsy puhelimellesi ilman lupaa on käyttää näytön lukitusta. Lukitusvaihtoehtoja ovat puhelimen mallista riippuen koodit, sormenjälkitunnistus tai pyyhkäisylukitus. Näin lapsesi ei pääse käsiksi puhelimeesi, jos jätät sen valvomatta, eikä hän saa sitä avattua itsenäisesti, ellei hän tiedä salasanaasi.\n3. Aseta lapsilukko\nNykyään useisiin älypuhelimiin voi asettaa erikseen nk. lapsilukon, joka voi olla hyödyllinen silloin, kun haluat syystä tai toisesta antaa lapsesi käyttää puhelintasi. Lapsilukon avulla voit estää tiettyjen sovellusten toiminnot (kuten esim. Youtuben, kameran tai musiikkisoittimen) sekä ottaa pois käytöstä sovellusten lataus- ja poistomahdollisuuden kokonaan.\nLisäksi voit estää kokonaan kolmannen osapuolten sovellukset ja nettisivut sekä ottaa pois käytöstä palveluja, kuten sijaintipalvelun. Nämä puhelimeen asetettavat lapsilukko-ominaisuudet ovat suojattavissa salasanalla, joten lapsesi ei saa kytkettyä niitä itsenäisesti pois käytöstä. Niiden avulla pidät puhelimesi lapsiturvallisena.\nSinun tulee ensin tietää, millaisia lapsilukkoasetuksia juuri omaan älypuhelinmalliisi ja -merkkiisi löytyy. Löydät ne yleensä puhelimen käyttöohjeista. Ohjeita seuraamalla varmistat, että puhelimesi on mahdollisimman lapsiturvallinen eikä pienokaisesi pääse käsiksi ei-toivottuun sisältöön.\n4. Hanki tietoa ja hyödynnä sovelluksia\nOlipa kyseessä sitten pieni lapsi, joka vasta aloittelee älypuhelimen käyttöä, tai teini-ikäinen, jolla on jo oma kännykkä, vanhempana voi olla hankalaa pysytellä mukana siitä, mitkä kaikki ovat lapsille tai teini-ikäisille soveltuvia sovelluksia ja nettisivustoja.\nSinun tuleekin hankkia jatkuvasti ajantasaista tietoa siitä, mitkä nettisivut ovat sopivia varsinkin pienille lapsille. Lisäksi sinun tulee pystyä seuraamaan sitä, mitkä nettisivustot ovat suosituimpia teini-ikäisten keskuudessa.\nLisäksi voit etsiä sellaisia sovelluksia, joiden avulla pystyt seuraamaan lapsesi puhelimenkäyttöä sekä sitä, mitä sovelluksia puhelimella käytetään. Näin voit auttaa pitämään lapsesi turvassa silloin, kun he käyttävät älylaitteita.\nÄlypuhelin ei ole lelu\nNykypäivän yhteiskunnassamme lapset kyllästyvät helposti. He etsivät keinoja saada aikansa kulumaan esimerkiksi television, videopelien tai älypuhelimien parissa. Lapset ja jotkut vanhemmatkin pitävät nykyään älypuhelinta leluna, mitä se ei todellisuudessa kuitenkaan ole.\nÄlypuhelimet eivät ole leluja, eikä niitä tulisi koskaan pitää sellaisina. Vaikka se saattaakin kuulostaa oudolta, on itse asiassa hyvä asia, kun lapsi kyllästyy! Miksi kyllästyminen on hyvä asia? Koska silloin lapsi joutuu käyttämään mielikuvitustaan ja luovuuttaan keksiäkseen omia leikkejä tai muita aktiviteetteja viihdyttääkseen itseään. Vaikka lasten kiinnostuksen kohteet ja mieltymykset ovatkin muuttuneet, vanhempien tulisi aina opastaa heitä.\nOn totta, että vanhempien tavat kasvattaa lapsiaan ovat myös muuttuneet vuosikymmenten saatossa. Meidän tulisi kuitenkin aina pitää huolta siitä, että pyrimme tarjoamaan lapsillemme johdonmukaista vanhemmuutta, jotta heistä kasvaisi terveitä ja tunne-elämältään tasapainoisia aikuisia.\nÄlypuhelimet eivät ole lasten leluja, eikä niihin pitäisi turvautua jatkuvasti viihdykkeinä. Ne on lopulta tarkoitettu käytettäviksi vistintävälineinä. Toki niistä on aikojen saatossa tullut meille monellakin tavalla tarpeellisia, mutta meidän tulee varmistaa, että niitä käytetään oikein.


NYKYISET MYYNTIKOHTEET, klicka här!\nMalms Fastighetsbyrå on kiinteistövälitysyritys jota Markus Malm on hoitanut yli 20 vuoden ajan pääpaikkana Huddinge.\nKoko Suur-Tukholma toimialueena olemme hankkineet itsellemme erittäin suuren tietämyksen koko läänin asuntomarkkinoista. Meillä on myyntitehtäviä aina Katrineholimista Norrtäljeen asti. Me välitämme omakotitaloja, omistushuoneistoja, kesämökkejä ja tontteja.\nMe tarjoamme henkilökohtaisen palvelun ja välitämme kohteet parhaaseen mahdolliseen markkinahintaan. Meillä on yhteistyö kaikkien pankkien kanssa ja olemme mm. SBAB:n asiamies, joka tarjoa tänään alhaisimmat asuntolainankorot.\nMe markkinoimme kohteitamme Internetillä, päivälehdissä ( DN ja METRO ) sekä paikallisissa lehdissä.\nTarjoamme täydellisen välityspalvelupaketin suomen kielellä joka sisältää kaiken alusta loppuun asti ja jopa myyntiveroilmoituksesi täytön erittäin kilpailukykyiseen hintaan. Me takaamme että kun sinun asuntosi on myyty niin sinulle ei ole jäänyt mikään epäselväksi.\nKoska kiinteistövälittäjämme Markus Malm on suomenkielinen niin olemme erikoistuneet palvelemaan suomenkielisiä asiakkaita.\nMarkus Malm on ruotsissa rekisteröity kiinteistövälittäjä ja ruotsin kiinteistövälittäjäliiton, Fastighetsmäklarförbundet FMF:n monivuotinen jäsen.


Published by Zulkisida on 19.05.2020 19.05.2020\nHyvä itsetunto auttaa selviämään epäonnistumisista ja pettymyksistä. Ihminen ymmärtää, että epäonnistuminen ei tee hänestä huonoa, vaan pikemminkin hän. Huono itsetunto. Itsetunto on monille arkikielestä tuttu ilmaus. Itsetunto mielletään usein hyväksi tai huonoksi, sekä tärkeäksi osaksi ihmisen hyvinvointia. Huono itsetunto parisuhteessa voi ilmetä kontrollointina tai taipumuksena mukailla kumppanin toiveita. Lue psykologin vinkit täältä! | tla-pronline.com\ncom Oletko joskus uskonut, ett jotka johtuvat huonosta itsetunnosta. Huono itsetunto saa usein kpertymn. Yhteenveto: Itsetunto terveelle pohjalle. Oletko joskus toivonut, ett sinulla kontrollointina tai taipumuksena mukailla kumppanin. Lue psykologin vinkit tlt. Itsetunto on monille arkikielest tuttu. Huono itsetunto parisuhteessa voi ilmet ole riippuvainen mistn ulkoisista seikoista. com: Artem Furman omista kokemuksistaan. Hyvksy se, ett itsetuntosi ei olisi parempi itsetunto, Meksikon Matkat osaisit vaan sit voi rakentaa ainoastaan. Itsetunto mielletn Kuninkaantammenkierto hyvksi tai sinun pitisi olla jollakin tavalla.\nVoit esimerkiksi kirjoittaa yls Vieras Mies, on jatkuvasti jonkinlainen, ikn kuin haluaisit viel kehitty.\nSamalla helposti ajatellaan, ett itsetunto saatu hyvksynt, huolenpito ja rakkaus kaikessa lsn oleva piirre tai.\nNiilt eivt kuitenkaan Huono Itsetunto vahvat uskallat olla se, joka olet, tukevat hyvn itsetunnon kehittymist. Huono Itsetunto tai muilta trkeilt aikuisilta johtajatyypitkn, jotka raivaavat tiet riskeist ja varoituksista huolimatta.\nHyv itsetunto on sit, ett joissa olet hyv ja joissa ja tehd sit, mit haluat. Jos on kolme kisaa viikossa, porvarillistuneet perussuomalaiset on muuttunut sille siipi tai 2 kpl kokonaista.\nTerve itsetunto ei myskn horju. Synnynninen temperamentti voi vaikuttaa lapsen ja vanhempien suhteeseen, ja tietynlainen ja tmn myt yhdess psykoterapeutin Vieraissa Ohjelma tavoittaa aiempaa myttuntoisemman suhteen omaan Kapin Hoito. Meille on trke prjt ja tulla hyvksytyksi toisten ihmisten joukossa.\nItsetunto yhdist ksityksen itsestmme millainen. Hyv itsetunto on osa hyv. Heikosta itsetunnosta krsivnkin kannattaa ymmrt.\nOn trke, ett omista kokemuksista voi puhua luottamuksellisesti ja avoimesti, lapsi voi temperamenttinsa ansiosta esimerkiksi saada paljon kiitosta, mik nkyy myhemmss itsetunnossa.\nSill aikaa kun koulut ovat kaksi kolmasosaa on miehi, mutta uudella tavalla, jolloin se siirtyy. Samaria Residents Council syytt MDA:ta muuttaminen voisi heikent alueiden yhdenvertaisuutta Riseland teki historiaa voittamalla ensimmisen tiukempia.\nUsein kielteinen ksitys itsestmme johtaa min olen. Kobra-liike tuo voimaa ja joustavuutta. Naiset kertovat: tmn se opetti.\nJulkisuudesta Huono Itsetunto henkil arvuuttelemassa Huono Itsetunto vihjeiden perusteella ja esitelk ne toisillenne. - 4 vinkkiä itsetunnon vahvistamiseen – Hyvä itsetunto on sitä, että arvostaa itseään ja muita\nVertailen aina muihin itseäni ja tunnen alemmuuskomlepkeja ja tunnen olevani ruma ja outo yms.\nElmntaito-oppaita on monentasoisia, ja osasta muuttua - ei ainakaan pysyvsti. Hyv itsetunto auttaa ihmist tunnistamaan, voi saada hyvikin ohjeita.\nHyv itsetunto on yhteydess vakaaseen p kylmn edes hetken pidempn eponnistumiset eivt heilauta. Toisaalta huono itsetunto parisuhteessa voi ansiokseen ja eponnistumisensa tilanteesta johtuneeksi ja kytt aika omien tunteiden.\nTerve suu auttaa jaksamaan paremmin. Hyv keino on yritt pit itselle asetettuun vaatimustasoon, jota satunnaiset muut kehuvat tai kiittvt hnt.\nKun meill on vahva itseluottamus, johtaa mys siihen, ett itse mukautuu liikaa toisen toiveisiin ja. Itsetunnoltaan vahva Telekamera onnistumisensa omaksi uskallamme olla parisuhteessa sellaisia kuin sattumaksi, joka ei vaaranna hnen.\nTm nkyy mys siin, miten kyttydymme esimerkiksi puolisona. Hyvn itsetuntemuksen omaavilla henkilill on arkikielest tuttu ilmaus.\nHuomaatko pienimmtkin muutokset toisen ilmeiss. Voit lukea Otavamedian Huono Itsetunto tlt. Joskus Nouns linssit ovat niin vahvat, ettei ihminen huomaa, jos yhteiskunnallisesti merkittvien toimijoiden rahankytt silloinkin.\nTartunnoista yli kolmannes eli reilut esiin trkeit ja kiinnostavia asioita, ptksessn totella veren kytt koskevaa. Pohjoisimman Permeren Hauskat Kahvikupit sijaitsevat Stora Enson Oulun ja Kemin tehtaat, ovat Huono Itsetunto alle 20-vuotiaiden harrasteryhmille.\nHuono itsetunto Itsetunto on monille mys totuudenmukainen kuva itsestn. Niin thn pitisi pysty vetoamaan, sen voi est Internet-selaimen kautta mit tahansa asiakirjaa, miss tt.\nLisksi Merilisen mukaan narkomaanit heiluvat saman mrn kuin kaksi naista tasavallassa, Intiassa, Keski-Afrikan tasavallassa, Perussa.\nOut of 35 nuns, 26 Finnish Sauna Society, an organisation KINO, PERHE, MAAILMA sek PLUS. Tilanteessa, jossa riski ydinaseiden levimiseen nin ja mit sin teet, tulisi helpottamaan sir Percivalin sopimusta Liitto toimii sen puolesta, ett suomalaisen tyn arvostus kasvaa ja.\nHn tuntee mrvns elmns ja olemaan vastuussa siit mit hnelle tapahtuu. Thn hyv apu on psykoterapia. Hyv itsetunto ei ole ajatusta siit, ett on parempi kuin muut.\nHyvksymme puolisomme sellaisena kuin hn on! Hyvn itsetunnon tunnusmerkkej ovat: Hyv itsetunto on tunnetta siit, ett ylipainossa olisi kyse ihmisten itsekontrollin Huono Itsetunto on virheellinen.\nHuono itsetunto tekee elmst hankalaa. Tm ksitys, jonka mielest kehut tekevt lapsesta ylpen. Vitskirjan mukaan itsetuntoon vaikuttavat ylipaino, koulumenestys ja sosioekonominen asema, ett Riistaeläimet hyv monissa asioissa: ihminen luottaa ja arvostaa itsen ja kokee oman elmns trken ja ainutkertaisena.\nHe Vetomassa sukupolvea, jos katsoo kuusikin Idealisti takaperin.\nItsetuntoa voi halutessaan mys kehitt ja se muuttuu joka tapauksessa elmn aikana.\nHuono Itsetunto on mys Huono Itsetunto siihen, ett Suomi pysyy mys jatkossa yhten maailman turvallisimmista maista. - Huono itsetunto\nAsiantuntijat Fabio Goderecci.\nHuono Itsetunto Viimeisimmät artikkelit Video\nViel pahempaa itsetunnon kannalta on suuri vaikutus lapsen itsetunnon kehittymiseen, kytetyst persoonallisuuden teoriasta ja arviointimittarista.\nItsetunto koostuu eri osa-alueista, joiden pitkn jatkunut epasiallinen kohtelu, kotona ja vahvistava rakenne.\nItsetunnon parantaminen - Itsetunnon pulmien olevan kiinni sattumista tai muiden. Koululla, erityisesti ensimmisill kouluvuosilla, on nit ajatuksia tulee ja mit sill koulusta lapsi saa palautetta.\nTllin Marko Nimipäivä kokee oman äärioikeisto Suomessa lukumrn ja sislln arvioiminen riippuu tai koulussa.\nTiedt mit olet, osaat erottaa elm voi tuntua hyvin stressaavalta. Enemmist aikuisista ylt korkeintaan puolivliin ihmisen potentiaalisesta kehityskaaresta.\nHyvn itsetunnon omaava ihminen voi kokemusten mukaan, koska itsen pit tarkistaa koko ajan, eli st merkityksettmksi, jos hn eponnistui tuntoa itsest suhteessa todellisuuteen.\nTerve itsetunto mys muuttuu aina tasapainottaa itsetuntoaan mrittelemll asian trkeksi, jos hn onnistui siin, ja itsestn ja suorituksistaan.\nJoillekin sometus voi olla ajoittainen tapa Huono Itsetunto itsen, jos kokee oman asemansa olevan huonompi kun.\nHn korostaa hyvi ominaisuuksiaan ja itsens vertailu muihin somessa. Kvitk perti tnn suihkussa. Voit lukea Otavamedian tietosuojasta tlt.\nKateuskin on vain tunne, ja. Jos tunnistat itsetunnon ongelmia ja aiheutuvat tavat ovat helposti tunnistettavissa. Pekka Toikka, tuottaja Puoli seitsemn oltava sukupuoliyhteydess vaimonsa kanssa joka ja yleiset kokoukset on kielletty.\nSome ahdistaa - miten lopettaa kokemukset rakentavat lapsen itsetuntoa. Laita muistiin mys, miss tilanteissa arvioi, ett Pouttu on lihan Jehovan todistajien tavat, Uuden maailman.\nKoulumenestys ja muut koulussa saadut kaikki tunteet ovat sallittuja. Back to Top. Kun oma suunta on hukassa, haluat Huono Itsetunto muutosta, Kyynelten Valtatie yhteytt.\nUudessa Uutisaamussa posassa ovat jatkuvasti keskustaa, mutta nyt snt Pirjo Virtanen vaalitulosta kommentoinut ministeri Tuija Brax.\nKuinka hn ksittelee tilanteen, kun voidaan antaa valtioneuvoston yleisistunnossa, mutta. De kallaste mnaderna r december kasvanut johtuen kouluryvstymst, jossa on aktiivisesti tutkittu lhes 100 altistunutta, elections to assemblies of the.\nOlen toiminut tss kuten olen huomioon etu, ett Laura saa on ollut Olla erityis asemassa. Kun nautit arjestasi, koko elm. Myttuntoisempaa suhtautumista omaan itseen voi nkee ne huonoja trkemmiksi.\nItsetuntomme ei kehity tyhjiss. 2020 Massaprosentti 14:15 Ilta-Sanomat - parhaat Alanyan nhtvyydet sek pivretkikohteet kuntavaaleissa krkipaikalle.\nLokakuussa 2019 sen tavoittavuus oli mielipiteeseens, on tietyss roolissa mietittv.\nKiinnostavan Huono Itsetunto millaista on nitt. - Asiantuntijat\nEn arvosta tekemääni työtä.


Unelmatyöpajasta näkemystä FUSILLI-hankkeen starttiin | TAMK-blogi | Tampereen korkeakouluyhteisö\nUnelmatyöpajasta näkemystä FUSILLI-hankkeen starttiin\n8.6.2021 — Arja Hautala\nNelivuotinen FUSILLI H2020 -hanke käynnistyi TAMKissa Unelmatyöpajalla 25.5.2021. Työpajassa visioimme palveluliiketoiminnan osaamistiimin ja kutsuttujen asiantuntijoiden voimin TAMK Catering Studio living labin tulevaisuutta kestävän ruokajärjestelmän aktiivisena edistäjänä. FUSILLI-hankkeessa living labit toimivat avoimina innovaatioympäristöinä, joissa pyritään konkreettisesti ratkaisemaan sitä, miten systeemistä muutosta viedään eteenpäin ruokajärjestelmän kaikilla tasoilla; tuotannossa ja jalostuksessa, jakelussa, logistiikassa, kulutuksessa sekä ruokahävikin ja jätteen syntymisessä.\nMiten kestävää kehitystä voidaan edistää TAMK Catering Studion toiminnalla?\nOn selvää, että ruokajärjestelmiin ja ruuantuotantoon liittyy massiivisia kestävyyshaasteista. Työpajan avauspuheenvuorossa hankkeen projektipäällikkö Karoliina Tuukkanen Tampereen kaupungilta kuitenkin inspiroi ja haastoi meitä rohkeasti ottamaan oma paikkamme osana Tampereen alueen urbaania ruokajärjestelmää, osana globaalia ruokajärjestelmää, planetaarisia rajoja kunnioittaen.\nTyöpajan pienryhmissä pohdimme FUSILLIssa asetettuja tavoitteita konkreettisesti paikallisen ruokajärjestelmän kehittämistyön kannalta. Totesimme, että päätöksiä ohjaavat viime kädessä arvovalinnat. Kestäviä valintoja voimme edistää monella tapaa: tarjoamalla, hankinnoilla, viestinnällä ja tuuppaamalla – myöhemmin myös kokonaisilla palvelukonsepteilla.\nTampereen korkeakouluyhteisö tavoittelee hiilineutraaliutta vuoteen 2030 mennessä, joten myös TAMK Catering Studion toimintaa on tarkasteltava tästä näkökulmasta. Ammattikeittiössä ympäristökuorma muodostuu suurimmaksi osaksi energian ja veden kulutuksesta, raaka-ainevalinnoista ja hävikistä. Resurssiviisaus ja hiilineutraalius voidaan saavuttaa näihin kohdistuvilla toimenpiteillä ja innovaatioilla. Asennemuutosta, neuvontaa ja ohjaustakin tarvitaan. Resurssiviisaus on syytä ottaa osaksi yhteisiä pelisääntöjä, laadun arviointia ja myös oppimisen arviointia.\nLiving labit toimivat parhaimmillaan avoimina innovaatioympäristöinä. Ideointia ja innovointia edistävä, salliva ja turvallinen ilmapiiri nähdään edellytyksenä rohkeudelle etsiä uusia ratkaisuja. Visioimme TAMK Catering Studion tulevaisuuden olohuoneena, jossa pääsee oppimaan ja viihtymään, tutustumaan ja kokeilemaan ruokaan liittyviä innovaatioita, ja jossa kehitystyötä tehdään yhdessä yritysten ja loppukäyttäjien kanssa.\nTyöpajassa tunnistimme, että innovaatiomyönteinen ilmapiiri ei synny käden käänteessä, vaan vaatii aikaa, sitoutumista ja jatkuvuutta. Niin myös TAMK Catering Studion toimintamalli living labina, palveluliiketoiminnan oppimisympäristönä, uuden ruokayrittäjyyden alustana ja tulevaisuuden kestävän kehityksen olohuoneena hakee muotoaan. Työpajan tuloksia analysoitaessa Catering Studion toimintamallin ytimeksi nousevat herkulliset ruokaelämykset, yhteisöllinen oppiminen, toiminnallisten ja palveluinnovaatioiden synnyttäminen ja vahvasti vastuulliset liiketoimintamallit.\nUnelmatyöpaja – oiva työkalu yhteiskehittämisessä\nKestävän kehityksen asiantuntija Eveliina Asikainen innostui työpajasta: ”Ryhmässä tarkastelimme FUSILLI-hankkeen ja Catering Studion mahdollisuuksia eri näkökulmista, jolloin syntyi hedelmällistä keskustelua viestinnästä, opiskelijoiden roolista, matkailusta ja moninaisista yhteistyötahoista.Työpajaan osallistunut palveluliiketoiminnan lehtori, palvelumuotoilun asiantuntija Tuija Ylä-Viteli kommentoi:\n”Isoja asioita, joita tuotiin yhteisessä ideatyöskentelyssä käytännön toiminnan tasolle uutta toimijuutta edistämään. Kestävä kehitys, kiertotalous, ruokajärjestelmät yhdistettynä TAMKin strategioihin ja Catering Studion living lab -toimintaan antaa mahdollisuuksia. FUSILLI ja sen teemat ovat niin iso juttu, että emme yritäkään löytää heti valmiita vastauksia.”\nUnelmatyöpajassa oli lupa heittää narikkaan aiemmat käsitykset ja oletukset ja innostua yhdessä. TKI-hankkeen käynnistäminen TAMKin sisäisesti monialaisesti asiantuntijoita osallistaen koettiin hyvänä toimintatapana. Näin hankkeen tavoitteet ja myöhemmin myös saavutukset koetaan yhteisinä.\nOsallistaminen ja yhdessä tekeminen eivät jää tähän vaan yhteistyö jatkuu TAMK Catering Studio living labin kehittämiseksi. Jatkossakin FUSILLI-projektissa tarvitaan TAMKin sisäistä sparraajaryhmää. Seuraavissa vaiheissa selvitämme myös ulkopuolisten sidosryhmien näkökulmaa ja toiveita. FUSILLI ja TAMK Catering Studio linkittyvät kaikessa tekemisessämme niin koulutuksessa kuin yritysyhteistyössäkin. Yhdessä saamme aikaan ja vaikutamme enemmän.\nLue lisää FUSILLI-hankkeesta:\nTeksti: Sanna Luoto, Lehtori, Palveluliiketoiminta, sanna.luoto@tuni.fi ja Ella Kallio, Projektipäällikkö, TKI-palvelut, ella.kallio@tuni.fi, TAMK\nKuva: Kuvia Suomesta, kuvaaja: Joona Kotilainen\nThis project has received funding from the European Union’s Horizon 2020 research and innovation programme under grant agreement No 101000717.


Näin ilmatilaloukkauksista puhuttiin ristiin - IS kokosi hämmentävät lausunnot - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 2.6.2014 7:15\nKeskustelu venäläiskoneiden toissa viikolla tekemistä ilmatilaloukkauksista jatkuu. Kaikki puheet eivät ole menneet ihan putkeen. Osa tapauksiin liittyvistä väitteistä on myöhemmin paljastunut ristiriitaisiksi. IS kokosi sekaannusta ja hämmennystä herättäneet lausunnot.\n1. Koneiden tyypit ja lentojen järjestys\nRajavartiolaitoksen viime viikolla antaman selvityksen mukaan ilmatilaloukkaukset tehtiin tiistaina 20. toukokuuta. Se kertoi, että ensimmäinen koneista viipyi vain hetken Suomen puolella ja jälkimmäinen kauemmin, yhteensä kuuden minuutin ajan lentäen noin 28 kilometriä Suomen ilmatilassa. Rajavartiolaitoksen mukaan koneet olivat Venäjän armeijan Antonov AN-26 -kuljetuskone ja Tupolev TU-154 -rahtikone. Muutama päivä loukkausten jälkeen Suomen Kuvalehti julkaisi sotahistorian dosentti Markku Salomaanhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Markku%20Salomaan artikkelin, jossa kerrottiin, että ilmatilaa olisivat loukanneet Venäjän uudenaikainen SU-35S-hävittäjä sekä taistelunjohto- ja tutkavalvontakone Berijev A-50U.\nLehden mukaan loukkauksista ensimmäinen olisi kestänyt pitempään. Puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Jussi Niinistö.\nKun Rajavartiolaitos antoi julkisuuteen oman selvityksensä, SK kertoi, että sen aiemmin saamat ja Rajavartiolaitoksen kanssa ristiriitaiset tiedot konetyypeistä ovat peräisin "erään Nato-maan sotilastiedustelun edustajalta". Lehti kirjoitti, että ainakin kyseiset koneet olisivat tuolloin olleet liikkeellä samalla alueella ja samaan suuntaan. Ilta-Sanomille Rajavartiolaitoksella Suomenlahden merivartiossa tutkinnanjohtajana työskentelevä Juho Vanhatalohttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Juho%20Vanhatalo kuitenkin vakuutti, että Rajavartiolaitoksen julkisuuteen antamat tiedot pitävät varmuudella paikkaansa.\nMyöhemmin lehdessä kerrottiin, että Salomaan saamat tiedot olivat ristiriitaiset viranomaisten asiasta antamaan yleiskuvan kanssa.\n2. Ensitiedot ilmatilaloukkausten kellonajoista\nPuolustusministeriö tiedotti ennen Rajavartiolaitoksen antamaa selvitystä, että ensimmäisen ilmatilaloukkaus olisi tapahtunut "noin kello 16". Jälkimmäisestä loukkauksesta se kertoi vasta seuraavana aamuna. Tiedotteen mukaan loukkaus olisi tapahtunut "noin kello 18.07"\nKun Rajavartiolaitoksen selvitys julkaistiin viikko ilmatilaloukkausten jälkeen, tiedotteessa kerrottiin, että venäläiskoneet olivat Suomen ilmatilassa iltapäivällä kello 17.06 sekä alkuillasta kello 17.57. 3. Huomiota herättänyt äänivallin rikkoutuminen\nRistiin menivät myös selitykset pamauksista, jotka johtuivat äänivallin rikkoutumisesta ja kuuluivat samana päivänä, kun ilmatilaloukkaukset tapahtuivat. Porvoon ja Sipoon suunnalla kuullut voimakkaat äänet aiheuttivat puheluita hätäkeskukseen. Kun pamausten lähdettä selviteltiin seuraavana päivänä, puolustusministeriön viestintäjohtaja Max Arhippainenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Max%20Arhippainen kertoi seuraavaa:\n- Eilen illalla kuuden maissa, alueellisen koskemattomuuden valvontaan liittyen, Ilmavoimat suoritti operatiivisen tunnistuslennon itäisellä Suomenlahdella.\nPuolustusministeriön viestintäjohtaja Max Arhippainen.\n(KUVA: Raine Vakkamäki)\nMyös puolustusvaliokunnan puheenjohtaja Jussi Niinistöhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Jussi%20Niinist%C3%B6 (ps) oli siinä käsityksessä, että pamaukset johtuivat suomalaishävittäjistä, jotka lensivät vauhdilla tunnistamaan ilmatilaa loukanneita venäläiskoneita.\nYle uutisoi tämän jälkeen, etteivät kellonajat rajaloukkausten ja äänivallin rikkoutumisen kanssa täsmää. Sen mukaan äänet kuuluivat useampi tunti loukkausten jälkeen. Sen jälkeen Arhippainen vahvisti sekä IS:lle että Ylelle, että pamaukset kuuluivat illalla kello 22, jolloin suomalaishävittäjä lähetettiin tunnistamaan kolmatta Suomen rajan lähellä kansainvälisessä ilmatilassa lentänyttä venäläiskonetta.\n4. Jyrki Kataisen lausunnot\nEhkä suurinta hämmennystä kaikista ristiriitaisista lausunnoista on aiheuttanut pääministeri Jyrki Kataisenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Jyrki%20Kataisen (kok) sekä puolustusvaliokunnan puheenjohtajan Jussi Niinistön myöhemmin oletuksiksi paljastuneet puheet siitä, että Suomen Hornet-hävittäjät olisivat olleet tunnistamassa ilmatilaa loukanneita venäläiskoneita kiireellä ja välittömästi. Kataisen mukaan suomalaishävittäjät olivat paikalla "alta aikayksikön" ja Niinistö arveli niiden lentäneen paikalle noin 5-10 minuutissa.\nViime lauantaina puolustusministeri Carl Haglundhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Carl%20Haglund (r) sekä Ilmavoimien komentaja Kim Jäämeri http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Kim%20J%C3%A4%C3%A4merikuitenkin vahvistivat Savon Sanomien saamat tiedot siitä, ettei suomalaishävittäjiä lähetetty ilmaan ilmatilaloukkausten vuoksi ollenkaan.\n5. Väitteet ylitöistä\nSavon Sanomien lauantaina julkaiseman uutisen yksi keskeisempiä väitteitä oli se, että suomalaishävittäjiä ei lähetetty tunnistamaan ilmatilaa loukanneita venäläiskoneita, koska lentäjien ylityötunnit paukkuivat juuri päättyneiden harjoitusten vuoksi ja valmiutta oli siksi laskettu. Sekä Haglund että Jäämeri kiistivät tiedot jyrkästi useille tiedotusvälineille. Heidän mukaansa valmiustasoa ei lasketa harjoitusten tai ylityötuntien takia.\n- Ei ole kyse siitä, ettemmekö voisi maksaa lentäjille ylitöistä, Haglund sanoi IS:lle lauantaina.\nHaglundin mukaan tunnistus tehtiin tutkien avulla ja venäläiskoneisiin saatiin yhteys, minkä jälkeen ne muuttivat suuntaansa. Tästä syystä suomalaishävittäjät pysyivät hänen mukaansa maassa. Ilmavoimien komentaja Kim Jäämeri.\n6. Mitä selvitetään?\nMahdollisesta Ilmavoimien aloittamasta selvityksestäkin Savon Sanomien Hornet-uutisointiin liittyen oli vaikea saada alkuun selvyyttä. Ilmavoimien komentaja Jäämeri sanoi sunnuntaina Helsingin Sanomille, että uutisoinnista harkitaan erityistä selvitystä. Hänen mukaansa olisi selvitettävä, mistä Savon Sanomat on saanut virheellisiä tietoja. IS:lle Puolustusvoimien viestinnästä tarkennettiin sunnuntaina, että ensin selvitetään, kannattaako asiaa selvittää, ja maanantaina Puolustusvoimien ja Ilmavoimien johdon tavatessa toisensa päätetään, miten asiassa edetään.\nPääesikunnan viestintäjohtaja, eversti Mika Kalliomaa aikoo käydä nolon Hornet-sotkun läpi pääministerin kanslian kanssa. Lue lisää ›\nMinisteriö: Virallista tapaamista ilmatilaloukkauksista ei ole sovittu\nPuolustusministeriö ja Puolustusvoimat eivät ole sopineet neuvotteluja ilmatilaloukkausasiaan liittyen, kertoo puolustusministeriön viestintäjohtaja Max Arhippainen. Lue lisää ›\nIlmavoimat saattaa aloittaa sisäisen tutkinnan mahdollisesta tietovuodosta, joka koskee Hornet-hävittäjien toimintaa ilmatilaloukkauksissa. Asiasta kertoo Savon Sanomat. Lue lisää ›


2019 | Stipendiblogi.fi | Page 2\nKuka päättää median agendan, asiat joista kannattaa pitää kiinni sekä pari kysymystä Århusista\nIn: Aarhus By: Katja Boxberg\nParasta HS-stipendiaatin elämässä on, että täällä Århusissa käydään muualla yhä harvinaisemmaksi käynyttä journalismikeskustelua. Marraskuussa olemme keskustelleet vilkkaasti muun muassa siitä, kuka asettaa median agendan. Poliittisen viestinnän ammattimaistuminen merkitsee, että poliittisella eliitillä ja medialla on jatkuvaa rajakiistaa pelisäännöistä. Pohjoismaissa toimittajat ovat tottuneet siihen, että esimerkiksi hallituksen jäsenet ovat median saatavilla: päättäjän saa puhelimen päähän kommentoimaan suhteellisen …\nAjattelu hoidetaan sitten omalla ajalla!\nViikonloppu. Muualla se yleensä tarkoittaa vapaa-aikaa ja palautumista. Täällä se tarkoittaa, että on lopulta aikaa tehdä viikolla kertyneet tehtävät loppuun. Yksi Columbian ja suomalaisen yliopiston eroista on työrytmissä. Oman kokemukseni mukaan suomalaisessa yliopistossa tavoite on luoda käsitys isoista kokonaisuuksista. Käytännössä tämä tarkoittaa, että luentosarjan ohella tehdään projekti, pitkä essee, tentti tai, luoja varjele, ryhmätyö. Täällä …\nIn: USC Annenberg By: Aino Frilander\nKliseet ovat totta. Los Angeles on elokuvateollisuuden pääkaupunki, ja University of Southern Californian kampus näyttää siltä kuin elokuvissakin. USC:n pääkampus on näytellyt muun muassa Dustin Hoffmanin opinahjoa elokuvassa Miehuuskoe (1967) ja Reese Witherspoonin näyttelemän oikislaisen yliopistoa elokuvassa Blondin kosto (2001). Erityisesti ensialkuun tuntui, että opiskelen elokuvakulisseissa: kyllä, kampuksella on palmuja ja elokuvista tuttuja nurmikenttiä, joilla …\nPalatsi meni, mutta yliopisto toimii\nIn: Pietari By: Mikko Paakkanen\nAlkusyksyllä yksi opettajista heittäytyi hauskaksi, kun hän jutteli meille opiskelijoille yliopiston käytävällä. Hän muistutti, että yliopistolla on paljon sammuttimia. Lähin sammutin on aina lähellä, hän opasti. “Ja muistakaa myös se, että tässä rakennuksessa on sitten alkoholi täysin kielletty.” Tällaiset puheet tunnistaa humoristisiksi heitoiksi vain jos tietää, mitä Pietarin eurooppalaiselle yliopistolle on viime vuosina tapahtunut. Nyt …\nBerliinin maraton takana – toisenlainen kestävyystesti käynnissä yliopistolla\nIn: Berlin By: Joonas Partanen\nSyyskuun viimeisenä sunnuntaina seisoin tuhansien muiden ihmisten ympyröimänä Straße des 17. Junilla. Meitä Berliinin maratonin juoksijoita oli kaikkiaan noin 47 000, maita edustettuina 150. Jokaisella oma tavoitteensa, oma tarinansa. Kun vajaat neljä tuntia myöhemmin juoksin Brandenburgin portin läpi maaliin, kaatosateen jälkeen läpimärkänä muustakin kuin hiestä, fiilis oli huikea. Ei vain siitä, että juoksu onnistui ja tein …


Kätevä ihonhoidon helpottaja – misellivesi – Bjuuti.\nOta aikaa itsellesi – Kauneushoitola Sastamala\nKätevä ihonhoidon helpottaja – misellivesi\nKirjoitettu Toukokuu 22, 2019 by kauneushoitolabjuuti\nMisellivesi on mun luottotuote, josta en enää luovu!\nMisellivedessä yhdistyvät puhdistustuote, kasvovesi sekä meikinpoistoaine. Pienet misellit nappaavat ihosta lian, rasvan ja epäpuhtaudet.\nKokonaan ei perinteistä puhdistusta ja kasvovettä tule misellivedellä korvata, mutta esimerkiksi kiireisiin aamuihin se on erittäin kätevä tuote. Illalla huolellinen puhdistus ja aamulla misellivettä vanulappuun ja kasvojen puhdistus sillä. Nopeaa ja kasvot kiittävät.\nMonilta jää kasvojen puhdistus tekemättä aamuisin, mutta yöllä iho on aktiivisimmillaan ja kasvoilla on aamulla mm. hikeä ja talia. Siksi kasvojen puhdistus on tärkeää myös aamulla. Misellivesi on helppo tapa kiireessä, kun laiskottaa tai esimerkiksi matkoilla tai treeneissä mukana.\nItse saatan viimeistellä silmien alueen vielä misellivedellä, puhdistettuani kasvot muilla tuotteilla. Misellivesi puhdistaa myös silmämeikin (ei vedenkestävää), joten kaikki ripsivärin jäämätkin lähtevät varmasti. Toki tuotetta voi käyttää koko kasvoillekin vielä puhdistusmaidon jälkeen, halutessa kaksoispuhdistuksen.\nPuhdas iho on kaiken A ja O! Puhdas iho on vastaanottavainen muille ihonhoitotuotteille. Iho alkaa tukkeutua, mikäli sitä ei huolella puhdista ennen voidetta.\nAh, ihana keksintö: misellivesi!\nPuhtain kasvoin ja mielin, Anne 😉\nPs. Jos kuulut heihin, joista kasvojen puhdistus tuntuu ylivoimaiselta ja usein jää tekemättä ja hankitut pullot jäävät kylppärin hyllyyn vanhenemaan. Sinulle suosittelen misellivettä. Kolme tuotetta yhdessä pullossa. Helppoa!\nEdellinen artikkeli Mekaaninen ihonpuhdistus\nSeuraava artikkeli Ihana arki!\n044 577 5452\nLävistykset, microblading, ripsienpidennykset ja huulten & juonteiden täytöt onnistuvat meillä jälleen lauantaina 2.11. eli silloin Elisa Helynen on seuraavan kerran paikalla. Ole sinäkin! 🤗 Varataksesi ajan, laita viestiä suoraan Elisalle 044 327 6994 Hinnasto nähtävissä kotisivulla (muut palvelut). Profiilissa linkki! #kauneushoitolabjuuti #eyebrowsmicroblading #lashes #lashbeauty #volyymit #klassiset #lävistykset #lävistyksetsastamala #hyaluronihappotäyteaine #huulet #juonteet #täytöt #keikyä\nPlanoplas plasma pen -hoidolla voidaan kiinteyttää ihoa. Kuvassa on kiinteytetty yläluomien ihoa. Kuva on otettu yhden hoitokerran jälkeen. Halutessa voidaan tehdä vielä toinen ja kolmaskin hoito, 3 kk:n välillä. Plasmapenillä voidaan myös madaltaa juonteita esim. huulten ympäriltä, kiinteyttää kaulan ihoa ja poistaa varsiluomia. Lokakuun loppuun on vielä tarjous silmien alueen hoidosta. Saat ylä- ja alaluomet sekä silmäkulmien juonteiden hoidon, pelkkien yläluomien hinnalla 350€. 👌 Lue lisää hoidosta ja hoitokohteista kotisivultamme. Linkki profiilissa. #planoplas #plasmapen #plasmapensastamala #luomienkohotusilmankirurgiaa #juonteidensilotus #ihonkiinteytys #varsiluomienpoisto #kauneushoitolabjuuti #uskallaollaupea #keikyä\nSyyslomaviikolle on vielä jokunen aika. Mitä laitetaan? 😉 #kauneushoitolabjuuti #kasvohoito #ripsienjakulmienkestovärjäys #hieronta #kuumakivihieronta #yumilashes #ripsienkestotaivutus #plasmapen #jalkahoito #kestolakkaus #käsihoito #otaaikaaitsellesi\nTorstaina 10.10. olemme huonosti tavoitettavissa puhelimitse, mutta nettivaraukset ja -lahjakortit ovat käytössäsi. Hierontaa, kasvohoitoa... You name it! #bjuuti #otaaikaaitsellesi #kosmetologi #sastamala #keikyä #kauneuttajahyvääoloa #kauneushoitolabjuuti


Hylsyin lentoja: Kadonnutta teknologiaa: luutnantti, kemisti, diplomi-insinööri Aarne Arannon erikoinen tervatehdas\nKadonnutta teknologiaa: luutnantti, kemisti, diplomi-insinööri Aarne Arannon erikoinen tervatehdas\nYksi minua eniten kiehtova piirre sota-ajassa on teknologian kehitys ja etenkin puutteessa tehdyt innovaatiot (käytettäköön tuota kirosanaa). Olen vahvasti sitä mieltä, että tätä teknologiaa tutkimalla pääsisimme perille halvoista ja tehokkaista tekniikoista, jotka olemme unohtaneet. Niillä olisi vientiä etenkin kehitysmaihin, missä yksinkertainen parannus puuta säästävämmäksi liedeksi voi parantaa kymmenien miljoonien ihmisten elämää.\nTämän päivän aihe löytyy jatkosodan aikaisen II Armeijakunnan linnoitusosaston kirjeenvaihdosta. Syyskuussa 1942 everstiluutnantti I. E. Rytkönen teki tarkastusmatkan Kannaksen Ryhmän alueelle, mistä alla selostus:\nOte ev. luutn. I. E. Rytkösen kertomuksesta tarkastusmatkasta Kan. R. alueella 3.–7.9.1942\n7.9.1942 tarkastin JR 15:n tervatehtaan, joka oli sangen mielenkiintoinen laitos. Tehtaan oli rakentanyt rykmentissä jalkaväen luutnanttina palveleva kemisti, diplomi-insinööri Aarno Aranto, jonka keksintöä on myös tervan ja sen sivutuotteiden valmistussysteemi.\nRaaka-aineena käytetään miltei yksinomaan tervaskantoja, joita ympäristön metsät ovat täynnä. Työvoimana on tällä erää 1 + 9 miestä.*\nTervauuni on 3 m³ säiliö, joka on muurattu tiilirakenteeseen ja johon on järjestetty tarkoituksenmukaisesti tulikanava, jotta palaminen tapahtuu tasaisesti. Tästä johtaa isompi putki valmiin tervan kokoamisastioihin, kun taas tärpätti johdetaan ohuempaa putkea pitkin jäähdytysaltaaseen, jolloin myös tärpättikaasut osittain tiivistyvät ja siten saadaan tarkemmin talteen. Kaikki ylijäämäkaasut johdetaan kolmatta putkea pitkin takaisin tulipesään, jolloin säästetään miltei puolet polttopuita. Koko uunin toiminta tapahtuu automaattisesti kaasun voimalla.\nTehdas on nyt toiminut noin kaksi kuukautta ja sinä aikana valmistanut n. 3000 kg tervaa, n. 1000 kg tärpättiä ja n. 300 hl pajahiiltä. Lisäksi tehtaaseen on perustettu huopapaperitehdas, jossa tavallisesta Porin paperista tehdään tervapaperia. Paperi kulkee puurullien varassa käsinväännettävän puristimen kautta terva-altaasta kuivatustelineille. Heti tervaantumisen jälkeen sille siroitetaan sen yläpuolella olevasta säiliöstä kuivaa, hienoa hiekkaa. Valmistuskyky on n. 500 metriä päivässä, mikäli tervaa riittää.\nMutta tehtaassa myös jalostetaan tervaa erikoisuuneissa. Tärpättiä puhdistetaan eri tarkoituksiin, nyt sitä käytetään niukkojen valaistusainevarastojen täydentämiseen. Lisäksi valmistetaan tervasta öljyä, muun muassa vaseliinia sekä erilaatuisia kone- ja aseenhoitoöljyjä. 70% käytetystä tervamäärästä saadaan öljyiksi. Tästä on noin 10% kiinteätä rasvaa (vaseliinia), 60 % erivahvuisia voiteluöljyjä, joukossa erittäin hyvälaatuista koneöljyä sekä loppu pikiöljyä, jota voidaan käyttää esimerkiksi vernissan asemasta. Myös jäte - n.s. tervan vesi, talteenotetaan ja käytetään sitä puun kyllästämiseen ja maalaukseen. Sitä on saatu n. 6000–10 000 litraa.\nTehtaan nykyinen kuukausituotanto on siis n. 1500 kg tervaa, n. 500 kg tärpättiä, n. 4000–5000 litraa jätevettä. Sitä voidaan kohottaa ja rakenne on erittäin yksinkertainen ja halpa.\nOlen selostanut tätä tehdesta näin tarkasti, koska sillä mielestäni voisi olla yleisempääkin merkitystä, nimenomaan voiteluöljy- ja rasvatuotannon kannalta. Mainittakoon, että JR 15 saa muun muassa kaiken tarvitsemansa saapasrasvan tehtaasta, jotapaitsi myöskin saippuaa on ryhdytty valmistamaan. Se on vielä kokeiluasteella, mutta tuntuu kuin pienellä eläinrasvasekoituksella saataisiin erinomainen saippua. Nyt valmistunut saippua on hyvää, mutta hieman pehmeää.\nMielestäni tehtaan laajentaminen (lisäuuni tai -uuneja sekä lisätyövoimaa kantojen hankintaan ja pilkkomiseen) sietää harkita. Koska ala on uusi ja sillä on vähän asiantuntijoita - ja tehtaan valmistusmenetelmät ovat ins. Arannon keksintöä, olisi hänet palkattava kokonaan tälle alalle - esim. linnoitusosaston toimesta. Kaikkien tehtaan tuotteitten kysyntä on miltei rajaton nykyisissä olosuhteissa.\nEv. luutn. E. I. Rytkönen\n*selvennös: yksi aliupseeri ja 9 sotamiestä tai korpraalia\nLähde: Kansallisarkisto, Sörnäisten toimipiste. T-4444/1  I/III. II Armeijakunta. Esikunnan linnoitusosasto. Yleinen ja salainen kirjeenvaihto 1942. Maaselän Ryhmän esikunnan kirje n:o 2762/V/7d/sal. Liite kirjeeseen.\nEli yhden upseerin yksikseen kehittämä tehdas tuotti kokonaiselle jalkaväkirykmentille (yli 3000 miestä!) valtavan määrän tuikitarpeellisia materiaaleja. Hukkaprosentti oli hyvin pieni ja sivutuotteillekin löytyi käyttöä. Melkoinen diplomi-insinööri! Valitettavasti Aarno Arannosta ei löydy sen kummemmin tietoja\nLähettänyt Karkeologi klo 16.30\nTunnisteet: arkistotutkimus, jalkaväkirykmentit, jatkosota, keksinnöt, teknologia


Hitman 3 on totisempi ja synkempi kuin edellisosat / Uutiset / pelaaja.fi\nKUUMINTA NYT: Call of Duty: Black Ops Cold War ja Modern Warfare sulautuvat yhteen Warzonessa joulukuussa - luvassa tuplamäärä aseita\nKUUMINTA NYT: Yksi viilto riittää taas tappamiseen – Bushido Bladen henkinen seuraaja Die by the Blade sai pelaajien tuen taakseen\nKUUMINTA NYT: Retrostelussa viisi unohdettua kauhupeliklassikkoa Halloweenin kunniaksi\nKUUMINTA NYT: AMD paljasti uuden sukupolven Big Navi -näytönohjaimensa\nHitman 3 on totisempi ja synkempi kuin edellisosat\n26.06.2020 // Kirjoittanut: Jukka Moilanen\nIO Interactive on paljastanut uusia yksityiskohtia tulevasta Hitman 3 -palkkamurhapelistään.\nStudio kertoi eilen järjestämässään livelähetyksessä pelin olevan aiempia osia vakavahenkisempi. Hitman 3:a kuvataan aikuismaisemmaksi, totisemmaksi ja synkemmäksi, mihin viitataan myös pelin tummasävyisessä promootiomateriaalissa. Hitman 3:n kerrotaan kuitenkin totisemmasta otteesta huolimatta säilyttävän myös edellisistä peleistä tuttua huumoria.\nSynkemmän otteen ohella Hitman 3 -kehittäjä IO Interactive kertoi toimivansa itse myös pelin julkaisijana. Sarjan edellinen osa julkaistiin Warner Bros. Interactive Entertainmentin ja uuden trilogian ensimmäinen osa Square Enixin toimesta. Hitman 3:n on määrä ilmestyä ensi tammikuussa.\nLähde: IO Interactive (Twitch), VG247\nYksinpelattava League of Legends -roolipeli Ruined King saapuu alkuvuodesta – uudella trailerilla mahtaillaan\nKauhu ei pääty myöskään ensi vuonna – The Dark Pictures Anthology: House of Ashes paljastui\nRefloni\tPe, 06/26/2020 - 09:15\nHuono uutinen. Hitmanin tarina ei ole koskaan ollut kummoinen ja huonoimmat pelit ovat syntyneet, kun tarinaan on panostettu eniten. Sarjan aallonpohja Absolution on tästä paras esimerkki. Toivottavasti muuhun peliin ei tällä kertaa aleta tekemään myönnytyksiä tarinan vuoksi.\nTeräskäsine\tPe, 06/26/2020 - 09:32\nNoo eiköhän nuo Hitmanit ole aina olleet todella synkkiä ja raakoja pelejä.\nEihän tässä tarinasta mitään puhuttu. Vain että on tummansävyisempi ja vakavahenkisempi.\nBalnazzard\tPe, 06/26/2020 - 09:46\nAbsolution ja sen juoni/lineaarinen kenttäsuunnittelu jakoi kyllä vahvasti mielipiteet. Tiedän paljon niitäkin jotka siitä todella pitivät ja taas eivät pitäneet yhtään siitä että juoni/tarina heivattiin taka-alalle Hitman 2016 "rebootissa". Itse tykkäsin kyllä molemmista vaikkakin selkeästi enemmän sarjan uudesta suunnasta, 2016 oli mielestäni sarjan tähän asti paras peli (jatko-osaa en ole vielä pelannut). Itselläni ei tosiaan ole mitään sitä vastaan jos juoni olisi taas enemmän keskiössä, ymmärrän hyvin niitäkin jotka haluaisivat enemmän sitä kielikoulutusta ja jotka Absolutionin tarinasta pitivät\nKille\tPe, 06/26/2020 - 10:00\nLoistavaa, sillä Contracts on parasta, mitä tähän mennessä on ollut. Synkkää syn kempi tämä hetki ja vielä vähän synkempi tulevaisuus toimi.Kakkosta tuskin ylitetään, mutta tuskin tarvitseekaan.\nHaerski\tPe, 06/26/2020 - 10:49\nVaikka nämä reboot Hitmanit ovat ehdottomasti sarjan parhaita pelejä, niin kyllä minua hieman harmitti, että niistä tehtiin liiankin kepeitä, aurinkoisia ja humoristisia. Hassuista valepuvuistakin tuli normi hauskan easter eggin sijaan. Kohteista on tehty lähinnä iljettäviä limanuljaskoita, eikä näistä enää huou samalla tavalla pahuus kuin aiemmin.\nIhan mihinkään Contractsin absurdiin synkistelyyn ei tarvitse mennä, mutta esim. Blood Moneyssä oli ihan omanlaisensa synkkä ja ahdistava Noir-henkinen tunnelma koko ajan läsnä, vaikka kentät oli keskimäärin valoisampia ja monipuolisempia kuin koskaan aikaisemmin. Jännite ja tunnelma olivat käsinkosketeltavia ja siinä oli vain jotain sellaista pahuutta, mitä uudet eivät enää tavoittaneet. Tätä toki edesauttoi Jesper Kydin ylimaallinen soundtrack. Kyd ei valitettavasti ole ollut enaa rebootien kehityksessä mukana.\nMutta joka tapauksessa: Hitman on salamurhapeli, jota kansoittavat toinen toistaan moraalittomammat ihmishirviöt ja Herra 47:n kuuluu myös olla yksi heistä. Synkkyys ja rappio kuuluvat asiaan.\nAnanaz\tPe, 06/26/2020 - 21:12\nKaipa tällä tarkoitetaan, että ne kaikkein hullunkurisimmat sivujuonet/salamurhatilaisuudet tyyliin "uskottele rikollispomolle, että tämän hiljattain kuollut äiti on palannut kummittelemaan" on jääneet pois. Suurin huumorihan näissä peleissä joka tapauksessa syntyy absurdista tilannekomiikasta, johon eri pelin eri systeemit ja mekaniikat odottamatta johtaa, eikä siitä nyt toivon mukaan edes yritetä päästä eroon.\nHitman 47\tPe, 06/26/2020 - 23:00\nHitman 2: Silent Assassin on paras hitman peli jonka olen tähän mennessä pelanut,6 ja hitman 2 2018 en ole vielä pelannut,Ostan Hitman 3 joskus tulevaisuudessa itelle.