Rikosjutut 1934 - Kolmannen linjan ryöstömurha - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nMTV:n rikostoimituksen päällikkö Jarkko Sipilä tarkastelee sarjassa menneiden vuosien rikosjuttuja Kansallisarkiston asiakirjoista. Aiemmissa osissa Sipilä on esitelty vuosien 1914 ja 1924 tapauksia ja nyt on vuorossa 80 vuotta vanhat rikokset eli vuosi 1934. Tapaukset on poimittu Helsingin raastuvanoikeuden 3. osaston keväällä 1934 puimista jutuista. Juttuja on julkaistu kolme muuta viikonlopun aikana.Konttori oli kolme kertaa kolme metrinen ikkunaton huone G-portaan pohjakerroksessa.KallioKallio syntyi 1800-luvun loppupuolella ja oli leimallisesti työväestön asuttama puutalokaupunki ensimmäisen ja viidennen linjan välissä. Vauras ruotsinkielinen väestö asui eteläisessä ja keskisessä Helsingissä ja keskiluokka etenkin Töölössä.1930-luvulla Kallio oli linjoilla vielä osin 2-3 kerroksisten puu- ja kivitalojen kaupunginosa. Vanhat puutalot purettiin 1930-70 uusien kerrostalojen tieltä. Rakentaminen aloitettiin 1930-luvulla Torkkelinmäellä.Maisema oli muutenkin erilainen kuin nykyisin: ei ollut ympyrätaloa, eikä isoja virastoja. Kallion kirkko hallitsi kuitenkin jo tuolloin maisemaa.Lähde: Mikä Mäkelän tutkielma Kallion purkamisestaRikosilmoitukseen kirjattiin, että uhri makasi alusvaatesillaan sukat jalassa. Alusvaatesillaan tarkoitti sitä, että paita oli päällä, mutta kengät, housut ja puvuntakki puuttuivat. Kaulassa oli kravatti, mutta sen solmu oli niskassa.Talonmies tunnisti ruumiin Hjalmar Lagerroosiksi. 39-vuotias mies oli asunut talossa vielä kaksi viikkoa sitten. Hänet tunnettiin lempinimellä ”Jali”.Paikalle tullut lääkäri epäili itsemurhaa. Hirttäytyminen kirjattiin ensimmäiseen raporttiin.Oikeuslääkäri172-senttisen ja keskivahvarakenteisen Lagerroosin ruumis lähetettiin patologiselle laitokselle. Professori Ernst Ehrnrooth totesi tutkimustensa päätteeksi vahvassa humalassa olleen miehen kuolleen tukehtumisen seurauksena. Oikeuslääkäri uskoi, että solmiota oli käytetty, mutta huomasi muutakin: ”kaulassa kynnenjälkiä, verenvuotoja ja kieliluukatkeama, mikä kaikki osoittaa, että ilmeisesti myös käsin on häntä kuristettu”.Oikeuslääkäri luokitteli kuoleman henkirikokseksi ja ajoitti lautumista tapahtuman yöhön tai aamupuolelle 27.5.1934, oikeudenkäyntiaineistoon liitetty raportti kertoo.\n"Jali" Lagerroos oli muuttanut Kolmannelta linjalta Hämeentie 78:aan. Hän oli mennyt 1924 naimisiin Emilia Lagerroosin kanssa ja pariskunnalla oli kaksi lasta. He olivat eronneet 1930 ja vaimo kertoi, etteivät he olleet missään tekemisissä sen jälkeen. Jali ei ollut maksanut lasten elatusmaksuja.Poliisi selvitti Lagerroosin liikkeitä 26. toukokuuta, koska seuraavan yön oikeuslääkäri oli määritellyt kuolinajaksi.Vuokraisäntä ja -emäntä muistivat, että Lagerroos oli tullut kello 22:n aikaan uudessa puvussaan aika lailla humalassa. Paikalla oli myös sekatyömiehen vaimo Tyyne Puuronen, jonka kanssa Lagerroos oli lähtenyt Siltasaarenkadun Alko-ravintolaan. Puuronen muisti Lagerroosin horjuneenkin.He olivat kävelleet Arenan kulmaan Hämeentie 2:een, jossa nainen etsi Lagerroosin pyynnöstä miehen taskuista rahaa, muttei löytänyt. Nainen muisti katsoneensa Hakaniementorin kelloa: 23.35.Tyyne Puuronen ei halunnut mennä ravintolaan miehen kanssa, koska tämä oli niin humalassa. Puuronen oli lähtenyt Siltasaarenkadun kulmasta kohti Säästöpankinrantaa ja mies Siltasaarenkatua ylös.Mies ei ollut sanonut mihin hän aikoi mennä, sanoen vain haluavansa olutta. Tämä oli pitkään viimeinen varma havainto Lagerroosista murhailtana.Talon asukkaatPoliisi oli tietysti kiinnostunut Kolmannen linjan talon asukkaiden havainnoista. Ida Rönnberg kertoi kuulleensa kolinaa pihalta puolen yön jälkeen, muttei nähnyt ketään. Rapusta Rönnberg kuuli outoa ääntä - kuin joku olisi hengittänyt raskaasti ja päästänyt ääntä mukana.Viisiminuuttia myöhemmin Rönnberg näki kahden miehen tulevan G-portaasta tulevan kaksi miestä pihan poikki. He kulkivat rauhallisesti eivätkä olleet humalaisia, etsivät kirjasivat kuulusteluun.Talossa asuva Jaakko ”Jaska” Mäkelä kiinnosti poliisia. Hän ei oikein muistanut tarkasti illan tapahtumia. Se oli jäänyt mieleen, että tutun luona oli juotu Karhuviinaa. Alivuokralainen Ville kertoi juoneensa Jaskan kanssa viinaa, kunnes oli lähtenyt 20-21 aikaan Alko-ravintolaan. Ville kertoi poistuneensa ravintolasta puolen yön maissa. Hän oli kävellyt Sörnäisissä ja palannut asuntoon 1.30-2. Tuolloin asunnossa oli Mäkelä, kaksi naista ja luultavasti kaksi miestä.Yksi Mäkelän asunnoista olleista miehistä oli Leo ”Leke” Wilskman. Ennen siirtymistä Mäkelän asuntoon he olivat istuneet Leken kämpillä Suonionkadulla. Mukana oli ollut toinenkin mies, mutta Leke ei tunnistanut tätä Lagerroosiksi. Samassa asunnossa asunut Eeva Pohjavirta ei myöskään tuntenut kuvasta Lagerroosia ja kertoi miesten lähteneen yhden aikaan.Leke kertoi, että he olivat tavanneet Toisen linjan ja Suonionkadun kulmassa naiset ja menneet suoraan Mäkelän asuntoon. Pohjavirta vahvisti nähneensä tämän ikkunasta ja kertoi vielä huutaneen Leken perään.Mäkelästä tai Wilskmanista ei saatu tappajaa, vaikka pöytäkirjojen perusteella poliisi näin selvästi epäili.Juttu ei tuntunut selviävän. PukuPuuttuva puku tietysti kiinnosti poliisia. Lagerroosin jalassa olleet sukat olivat puhtaat, joten poliisi uskoi tappajan varastaneen uuden puvun ohella kengät. Näiden malli selvitettiin kaupasta, josta Lagerroos oli ostanut ne noin viikkoa aiemmin.\nSamaan aikaan kun etsivät kuulustelivat ja selvittivät liikkeitä touko-kesäkuun vaihteessa, konstaapeli Armas Niemelä määrättiin siviilipuvussa Toinen linja 2:ssa sijaitsevaan panttilainakonttoriin.Niemelä odotti konttorissa 20 päivää, kunnes tärppäsi. Tuntematon mies tuli konttoriin 18. kesäkuuta ja tarjosi uutta sinistä pukua 150 markalla. Konttorista luvattiin vain 125 markkaa. Niemelä tunnisti takin, housut ja liivin ja pidätti miehen epäiltynä ryöstömurhasta.PidätettyPidätetty Toivo Lahti oli pitkä ja vankkarakenteinen. 23-vuotiaalla miehellä oli runsaasti tatuointeja, esitutkinta-aineistossa kerrottiin muun muassa naisten kuvista. Miehen katsetta kuvattiin myöhemmissä arvioissa häijyksi.Lahden ensimmäinen tuomio oli tullut 12-vuotiaana tehdystä kuudesta anastuksesta, josta seurasi fyysistä kuritusta.Ensimmäiset vankilatuomiot olivat vuodelta 1927 ja pisin aika jonka Lahti oli sen jälkeen ollut vankilasta poissa oli runsaat kaksi kuukautta. 1929 hänet oli tuomittu kuoleman tuottaneesta pahoinpitelystä kolmeksi vuodeksi kuritushuoneeseen. Vapaus oli koittanut 2. lokakuuta 1932.Jo joulukuussa 1932 tuli uusi tuomio väkivaltaisesta virkamiehen vastustamisesta ja törkeästä varkaudesta. Lahti pääsi vapaaksi vankilasta 12. toukokuuta 1934.Yksi tuttava kertoi kuulustelussa kutsuvansa Lahtea ”Lahopääksi”.Asiakirjoissa muistettiin mainita useita kertoja että isä ja veli olivat ottaneet osaa punakapinaan.KuulustelutEtsivät jututtivat Lahden tuoreeltaan pidätyksen jälkeen. Lahti kertoi ostaneensa puvun tuntemattomalta mieheltä Flemarilta ja vieneensä ne panttilainakonttoriin ”Rankku” -nimisen yleisen naisen kehotuksesta. Hän ei tiennyt mitään mistään ryöstömurhasta.Seuraavana päivänä kertomus muuttui. Lahti kertoi olleensa liikkeellä Tyyne Huuskosen ja erään ”Paveksi” kutsutun miehen kanssa. ”Vainaja oli tullut III-linjan ja Siltasaarenkadun kulmassa puhumaan ja kysynyt onko viinaa. Sitä ei ollut, mutta tämän jälkeen vainaja oli sanonut tietävänsä III-linja 17:ssä tyhjän huoneen”, pöytäkirjaan kirjattiin.Lahden mukaan Pave oli eronnut joukosta.Lahti ja Lagerroos olivat päätyneet komeroon, jossa Lahti oli sytyttänyt tulitikun nähdäkseen jotain.Lagerroos oli Lahden kertoman mukaan ottanut risujen takaa puolen litran Karhuviina-pullon ja tarjonnut Lahdelle. Ryyppyjä oli otettu muutama.Pöytäkirjaan Lahti kertoi näin: ”Sitten oli vainaja yht’äkkiä syytetyltä kysynyt: ”Mikä jätkä sinä olet, kun viinaani juot, enhän minä sinua tunnekaan”.Lagerroos oli Lahden mukaan yrittänyt kuristaa häntä ja Lahti kuristi takaisin. Lagerroos oli käynyt hervottomaksi ja valahtanut lattialle. Pienen tovin jälkeen mies elpyi ja kävi uudestaan kiinni Lahden kurkkuun.Lahti kuristi nyt kravatilla ja Lagerroos kuoli.Hän kertoi tutkineensa taskut ja vieneensä tavarat. Vainajan puvun Lahti puki omien vaatteidensa päälle.Hän kertoi nostaneensa kaulukset pystyyn ja ulkona Tyyne Huuskonen odotti ulkona kysyen oletko tappanut. Lahti vastasi myöntävästi.Kolmannen päivän kuulustelussa Lahti kuitenkin kiisti, että Huuskonen olisi ollut odottamassa.Poliisi kuulusteli Tyyne Huuskosen, joka kertoi tunteneensa Lahden pari vuotta.Huuskonen listattiin ammatiltaan toimettomaksi. Hän kertoi tulleensa Hakaniemestä Kolmannelle linjalle puolen yön aikaan. Lahti oli kävellyt hänen perässään. Tummapukuinen, humalainen mies oli tullut vastaan ja Lahti oli jäänyt juttelemaan tämän kanssa.Tyyne Huuskonen kertoi miesten menneen Kolmas linja 15 portista sisään. Pian oli kuulunut kolinaan kuin olisi menty aidan yli. Huuskonen kertoi jutelleensa muutaman ihmisen kanssa kolmannella linjalla. Hän oli päätynyt Alko-ravintolasta tulleen maalarin luokse yöksi. Kuulustelussa maalari puhui seuraavasta illasta.\n5. heinäkuuta kuulustelussa Toivo Lahti halusi täydentää kertomusta. Hänen mukaansa Tyyne Huuskonen oli ollut mukana teossa ja komerossa. Oikeussalissa Lahti kertoi, että oli usein ennenkin Huuskosen kanssa ryöstänyt miehiä.Poliisi yritti tavoittaa Huuskosta tämän jälkeen, mutta häntä ei enää löydetty vaikka oikeudenkäynti jatkui seuraavan vuoden helmikuuhun.Lahden ja Lagerroosin kohtaaminen öisellä linjalla ei selvinnyt tämän tarkemmin. Vaihtoehtoja jäi kaksi. Joko Lagerroos kaipasi ryyppyseuraa ja kohtasi epäonnekseen sattumalta juuri Lahden. Toista, suunniteltua ryöstöä vastaan puhuu se, että nimenomaan Lagerroosilla oli yhteys Kolmannen linjan taloon ja arvatenkin hänen piilottamaansa karhuviinaan.Lisää rikoksiaHeinäkuisessa kuulustelussa Lahti kertoi paljon muutakin. Hän tunnusti murron ja puukotuksen.Ryöstömurhaa seuraavana yönä eli 28. toukokuuta 1934 hieman ennen aamuviittä Käpylässä Vipusentie 26:ssa sijaitsevaan Elannon sekatavarakauppaan oli murtauduttu.Myymälänhoitajan vaimo Vieno Saastamoinen oli kello 4.50 menossa ulkoiluttamaan koiranpentuaan, mutta oli kuullut meteliä alakerran kaupasta. Vieno Saastamoinen oli katsonut sisään ja nähnyt miehen. Hän oli mennyt herättämään aviomiehensa Moe Saastamoisen.Kauppa oli ollut hiljainen ja mies ei uskonut kenenkään olevan enää paikalla.”Yht’äkkiä mies nousi myymälänpöydän kulmauksen takaa ja hyökkäsi kimppuuni”, myymälänhoitaja Moe Saastamoinen kertoi. Moe oli lyönyt miestä hiilihangolla ja tämä kahdesti puukolla oikeaan ja vasempaan käteen. Raskaana ollut Vieno Saastamoinen sai puukosta niskaan ennen kuin puukottaja pakeni.Molemmat loukkaantuivat vain lievästi.Juttu selvisi, kun poliisit näyttivät pariskunnalle pidätetyn Lahden kuvaa.Lahti tunnusti teon. Hän oli saanut murrosta rahaa ja kellon, jonka hän oli myynyt kahdesta pullosta karhuviinaa.LeipomomurrotToivo Lahti myönsi murtautuneensa 16. toukokuuta Museokatu 15:ssa sijaitsevaan Töölön leipomoon. Saalis oli rahaa, veitsi, karhuviinaa ja rommiesanssia. Lahti kertoi tehneensä pimeänä olleet murrot 5. ja 9. lokakuuta 1932 samaan paikkaan. Leipomossa mies oli syönyt myös kakkuja.Touko-kesäkuun vaihteessa Lahti oli yrittänyt murtautua leipomoliikkeeseen Läntisellä Papinkadulla. Hän kertoi myös varastaneensa myös takin ja polkupyörän.Lahti kertoi lisää vanhoista jutuista.12. marraskuuta 1932 Lahti oli ryöstänyt kotiinsa Pasilaan matkalla olleen peltiseppä Otto Valkosen. Häntä oli kuristettu. 17. marraskuuta hän oli varastanut tuberkuloosisairaalasta potilaiden omaisuutta ja tehnyt asuntomurron Toinen linja 17:ssa sijaitsevaan asuntoon. Uusi kuristaminen\nOikeudenkäynti ja poliisitutkinnat etenivät kesällä 1934 hitaasti. Lahti oli Katajanokan vankilassa. Uuden raportin mukaan heinäkuun 25. päivä Lahti yritti kuristaa kolmannen kerroksen sellissä nro 120 tutkintavanki Karl Rossin.Paikalle rynnänneen vartijan mukaan sellistä kuului huutoa. Sekaisen sellin lattialla oli lasinsiruja rikotusta ikkunasta. Lahti seisoi seinää vasten uhkaavan näköisenäRossi kertoi kuinka hän oli ollut nukkumassa, kun Lahti oli yrittänyt kuristaa hänet. Rossi oli huutanut joka oli saanut Lahden irrottamaan otteensa. Lahti oli ottanut jakkaran ja paiskannut sen ikkunaan.Mitään riitaa ei Rossin mukaan ollut.Lahti päätyi varmuusselliin.Myöhemmin kun häntä kuulusteltiin Lahti ei vastannut lainkaan. ”Vaan nauroi omituistesti eikä sanonut muistavansa mitään sellaista mistä oli nyt kysymys”, vankilassa oli kirjattu.Oikeudessa Lahti kertoi äkillisestä mielenhäiriöstä, eikä muistanut mitään.Pakoyritys12. elokuuta Toivo Lahti irrotti sellinsä seinästä ilmavaihtolaitteen ristikon ja kymmenen tiiltä. Aamulla mies kuitenkin makasi patjalla, kun vartijat huomasivat yrityksen.Vankilassa epäiltiin, että Lahti olisi yrittänyt päästä viereiseen komeroon, sieltä käytävälle ja vartijan kimppuun. Se olisi onnistunut, jos hän olisi saanut lisää tiiliä purettua.Lahti päätyi taas varmuusselliin, jossa hän sytytti olkityynyn ja patjan palamaan smirgalla ja trasselikankaalla.\nOikeussalissa Lahti kertoi vartijoiden painostuksesta. Hän sanoi kuulleensa ilmanvaihtokanavasta huutoa ja sen takia oli irrottanut tiilet.Tulipalon Lahti oli sytyttänyt koska hän halusi ”saada kaikki kuolemaan, jotka häntä kiusasivat”.Lahtea pidettiin kellarissa käsiraudoissa ja ilman makuuvaatteita neljä viikkoa.Raastuvanoikeus passitti Toivo Lahden mielentilatutkimukseen vankilalääkäri Einar Anttisen lausunnon jälkeen.MielentilaMistä Lahden väkivaltarikokset juontuivat? Vastausta haettiin mielentilatutkimuksesta. Sen tekeminen vei muutaman kuukauden. Aika Lapinlahden sairaalassa ei sujunut ongelmitta. Alussa Lahti oli viiltänyt omaa rannetta veitsellä. Hän oli joutunut myös käsikähmään toisen hoidokin kanssa radion kuuntelemisesta. Lahti oli heittänyt potilaan lattiaan ennen kuin hoitaja tuli väliin.Lapinlahdessa selvitettiin perhetaustaa. Isä oli alkoholisti, joka Lahden kertoman mukaan pahoinpiteli ja ”yritti minutkin kerran tappaa”. Äiti oli kiivasluonteinen. Sisaruksia oli yhdeksän.Koulutus jäi kolmeen luokkaan kansakoulua ja kolmannen hän oli käynyt kahteen kertaan.Puukotettuaan koulutoveriaan hän oli päätynyt koulukotiin josta hän oli karannut useasti. Viimeisen seitsemän vuoden vankilakierteessä pisin vapausaika oli kaksi kuukautta kuusi päivää. Tuolloin hän kertoi ryypänneensä koko ajan nähden lopuksi harhanäkyjä ja kuuli harhakuuloja. Kerran hän oli nähnyt rapussa valkean haamun ja toisen kerran kotona ovesta tippui runsaasti verta. Kadulla Lahti kuuli nimeään mainittavan, vaikkei ketään ollut lähellä.Hän kirjoitti sairaalasta kirjeen tuttavalleen: ”En tahdo millään lailla puolustaa itseäni tekojen suhteen, mutta pohjaltani en kuitenkaan ole paha ja väkivaltainen, vaikka sen näin itsekin sanon. Mutta on aikoja jolloin en ole oma itseni, enkä niin ollen voi punnita tekojani, enkä millään tavalla niitä estää tapahtumasta, vaan on se ikään kuin joku vieras voima vastustamattomasti vetäisi aina silloin kuin se hetki tulee, jolloin paha saa valtansa minussa”.Mielentilatutkimuksen mukaan Lahti oli herkkä, mutta syvästi psykopaattinen ja yhteiskunnalle vaarallinen. Hän oli kuitenkin ymmärtänyt tekonsa siten, että hänen katsottiin olleen täyttä ymmärrystä vailla.Helmikuun kirjelmä\nJutun käsittely jatkui taas helmikuussa. Vankilaan siirretty Lahti oli kirjoittanut pitkän kirjelmän. Siinä hän epäili, että oikeudenkäynnissä oli tapahtumassa vääryys. Hän kiisti ryöstömurhan.”Kaikki on telepaattisen koneen synnyttämää. Olen alkanut vahvasti epäillä, että tokko sellaista ryöstömurhaa on tapahtunutkaan.”Lahti kertoi telepaattisen koneen pakottaneen asiat hänen päähänsä ja ”minun on ollut pakko ne puhua etsiville”.”Ne ovat etsiväpoliisit, jotka lähettävät sen koneen avulla niitä ajatuksia ja saavat meidät vangit puhumaan sillä tavalla kaikki mitä haluavat.”Hän pelkäsi päänsä puhkeavan ja muisteli olleensa ryöstömurhan aikaan Tampereella.Oikeudenkäyntiasiakirjoissa ei kerrota mitä istunnossa tapahtui, mutta seuraavassa käsittelyssä helmikuun lopussa todetaan, että ”syytetyn Lahden väkivaltaisen käyttäytymisen takia siirrettiin jutun jatkokäsittely Helsingin lääninvankilaan”Tuomio\nRaastuvanoikeus ei perustellut päätöstään, vaan tuomitsi Toivo Lahden täyttä ymmärrystä vailla tehdystä ryöstömurhasta kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Alentuneen mielentilan takia tuomio ei ollut elinkautinen.Muut rikokset ja entiset ehdonalaisten jämät toivat kolme vuotta lisää.Raastuvanoikeus totesi, että Toivo Lahti voidaan määrätä pakkolaitokseen eli istumaan tuomionsa päivästä päivään.Väestörekisterin mukaan Toivo Lahti kuoli vuonna 1974.Kirjoittaja on asunut 1960-luvulla Kolmas linja 17:ssä.\nRikosjuttuja 1934: Kirjailijat ja lehtimiehet syytteessä 12.4.2014\nViikin tutkimushuumevarkaudesta epäiltyjä esitetään vangittaviksi


ETRS-TM35FIN P: 6786231 I: 595525\nYKJ P: 6789078 I: 3595734\nETRS89/WGS84 Lat: 61,19881282° Lon: 28,77744576°\nETRS89/WGS84 Lat: 61° 11,9288' Lon: 28° 46,6467'\nETRS89/WGS84 Lat: 61° 11' 55,7261" Lon: 28° 46' 38,8047"\nImatralla Siitolassa on sijainnut lauttapaikka (myöh. lossi) ainakin 1600-luvulta lähtien. Siitolan lauttapaikka mainitaan ensimmäistä kertaa kirjallisissa lähteissä vuonna 1638. Verokirjoissa on mainintoja Jääskessä 1500-luvun loppupuolella toimineista Vuoksen lauttureista, mutta vasta 1600-luvulta on tarkempia tietoja lauttapaikoista. Todennäköisesti ensimmäinen Siitolan lautturi oli Antti Mulli. Kun Imatralle valmistui rautatie, vilkastuneen liikenteen ja alkavan teollisuuden kasvun myötä Vuoksen ylittävän sillan rakentaminen tuli välttämättömäksi. Imatran ensimmäinen silta rakennettiin vuosina 1891–93 ja Siitolan lauttapaikka jäi pois käytöstä 1800-luvun lopussa. Lauttapaikan itärannalla sijaitsi kestikievari (ks. kohde Imatra Siitola kestikievari). 1800-luvulla kestikievarin paikka siirtyi joen länsirannalle lossituvan yhteyteen.\nSiitolan lauttapaikka on sijainnut Mansikkakosken yläpuolella. Länsirannalla on säilynyt 1800-luvun lopulla rakennetun hirsirunkoisen, pystylaudoitetun satulakattoisen lossituvan (/majatalon) kiviset perustukset. Rakennus paloi 1900-luvun lopulla. Kivijalka on 13x9 m kokoinen ja kiveystä on näkyvissä 0,55 m korkeudelta. Kivijalan kivet ovat noin 1,85x0,3x0,55 m kokoisia lohkokiviä. Rannassa veden alla näkyy noin 0,1-0,3 m kokoisista lohko- ja luonnonkivistä tehty kivitaso. Kiveys on noin 29 m pitkä ja noin 1-1,5 leveä. Samantapaista kiveystä on näkyvissä muuallakin rannassa katkonaisena. Rantatörmää on paikoittain tuettu lohkokivin. Rantatörmän päällä on tasainen nurmikenttä. Maan ja veden alla on voinut säilyä myös vanhempia lauttapaikkaan liittyviä jäänteitä.\nHuomautuksia: Laakso, Ville 2020: Imatran yleiskaava 2040. Arkeologinen inventointi 2019–2020. Maanala Oy, s. 80-81.


Elä täysillä! • Arvostelu | Film-O-Holic.com\nEtusivu › Kotikatsomo › Elä täysillä!\nElä täysillä! kotikatsomo\nSini Kallio • 01.01.2000\nAmerikkalaisille elokuvantekijöille 1950-luku tuntuu olevan rakas aihe. Se tarjoaa antoisia mielikuvia levottomasta nuorisosta ja ajasta, jolloin arvot olivat kohdallaan. Tätä ajatusta on käyttänyt myös Mark Pellington elokuvassaan Elä täysillä!.\nJuoni rakentuu kahden Korean sodasta palaavan nuoren miehen kasvun kuvaamiseen. Sonny Burns (Jeremy Davies) on arka ja syrjäänvetäytyvä äidinpoika. Hänen täydellisenä vastakohtanaan on naisia kellistävä, kukkoileva atleetti "Gunner" Casselman (Ben Affleck). Parivaljakko palaa vanhempiensa luokse, tyypilliseen keskilännen kaupunkiin, Indianapolisiin. Sodan runtelemat pojat ovat henkisesti eksyksissä eikä avuksi kelpaa äidin lähettämä saarnamieskään. Ratkaisu pitää löytää itse. Kapinan tiellä ahdasmielistä Indianapolisia vastaan pojat kasvavat ulos vanhoista kuvioista, vaikkei nuorukaisten kapina kovin suurta ja radikaalia olekaan. Hiljainen jurotus persikkapiirakan vastenmielisyydestä ei maailmaa muuta.\nVideon kansiteksti lupaa enemmän kuin antaa. Päähenkilöiden elämä jää kieppumaan naisten ympärille. Gunnerin opastuksella puuteriposkien salattu maailma raottaa oveaan. Kaupungin tyttötarjonta on lopulta varsin vähäinen, jonka seurauksena pojat suuntaavat matkansa anteliaammille laitumille. Se on kapinaa!\nElokuva pohjautuu Dan Wakefieldin menestyskirjaan Going All the Way. Yllättävää on, että elokuvan heikoimmaksi lenkiksi jää sen tarina. Kehno juoni peitetään taitavasti hyvien roolisuoritusten ja ammattimaisen kamerankäytön alle. Hyvä suoritus toki sekin. Jeremy Davies ärsyttää onnistuneesti katsojaa nykivällä tyylillään. Ehkä liikaakin. Ben Affleck on kuin tehty rooliaan varten. Elokuvan musiikki ansaitsee erityisen kiitoksen. Se tuo kuviin Twin Peaks -tyylisen mystisen tunnelman ja kohottaa muuten latteaa kerrontaa.\n1950-luku antaa mahdollisuuden ajattoman elokuvamaailman rakentamiseen. Ei haittaa, vaikka filmi periytyy jo kolmen vuoden takaa. Pröystäilevät amerikanraudat ja kaunis puvustus ovat rekvisiittaa, jonka avulla ei voi epäonnistua. Kuvauksen omalaatuinen tyyli on elokuvan kantava voima. Kuvakulmat ovat tarkkaan harkittuja. Kameratyö tuo mukaan oman kerrontatavan. Kaikki kolme tähteä pelkästään hienosta kuvauksesta.\nElä täysillä palkittiin vuoden 1997 Sundance Film -festivaaleilla. Ei liene sattumaa, että tähtilippu vilahtaa kuvissa useammin kuin olisi tarpeen. Oman maan lipun viuhahtaminen kohottaa kummasti yleisön tuntoja. Siinä sivussa myös elokuvan suosiota. Amerikkalaisen elämäntyylin kyseenalaistaminen on sen sijaan uusi piirre. Indianapolis näyttäytyy elokuvassa ahdasmielisenä ja sisäsiittoisena paikkakuntana, jolle saa ja pitää nauraa. Vuonna 1997 tämänkaltainen kritiikki oli aikalailla uutta. Nykyisin siitä saadaan Oscareita, kuten vaikkapa elokuvan American Beauty tapauksessa. Pankin räjähdettyä voimme aavistella, että samaa reseptiä tullaan käyttämään toistekin. Tähtilippu saa uuden, ironisen merkityksen, jolle myös punaniskat voivat nauraa. Eri asia on, osaavatko he. Suomalaista katsojaa tämänkaltainen ironia lähinnä ärsyttää.\nTuotanto: Gramercy Pictures, Lakeshore Entertainment


Ilotulitteiden myynti jakaa mielipiteitä - Itä-Häme.fi\nIlotulitteiden myynti jakaa mielipiteitä\nUusi vuosi alkaa perinteisesti ilotulituksella, johon monet haluavat edelleen osallistua ampumalla raketteja ja räjäyttelemällä pommeja omin käsin. Perinteen jatkuminen ei kuitenkaan ole varmaa, sillä Suomessa on vireillä kansalaisaloite ilotulitteiden yksityiskäytön kieltämiseksi.\nPerusteita kiellolle riittää: huolimattomasti tai piittaamattomasti käytetyt ilotulitteet aiheuttavat joka vuosi silmä- ja ihovammoja, roskaavat ympäristöä ja pelottelevat lemmikkejä. Kysymys kuuluu, onko hetken huvista maksettu hinta liian kova.\nEnnen vanhaan raketeista ja pommeista nauttivat eniten lapset, mutta heiltä niiden käyttö kiellettiin jo vuosia sitten. Kiellon pitävyydestä ei ole takeita, sillä myyjät pystyvät varmistamaan vain ostajien täysi-ikäisyyden, eivät todellisten käyttäjien ikää.\nAsialla on toki taloudellinenkin ulottuvuus. Ilotulitteiden valmistus on Suomessa varsin pieni toimiala, mutta toisaalta ilotulitteet ovat kauppojen ohella tärkeä tulonlähde myös monille kausimyyntiä harjoittaville urheiluseuroille.\nHeinolassa kaupungin järjestämä ilotulitus kerää joka vuosi satoja ihmisiä Kymen rannalle katselemaan kotiraketteja komeampien värivalojen leikkiä taivaalla. Harvalle sitä ihailevalle kaupunkilaiselle tulee varmasti mieleen, että olisi jotenkin hauskempaa tai muuten tärkeää saada itse sytytellä hangessa törröttäviä pikkusähikäisiä sormet kohmeessa.


Duunarikaupungin erityiset ongelmat | Vantaan Sanomat\n2.3.2012 13.20 Päivitetty: 3.3.2012 10.00\nDuunarikaupungin erityiset ongelmat\n(PÄÄKIRJOITUS) Vantaalla asuu selvästi vähemmän korkeasti koulutettua väestöä kuin vaikkapa naapurikaupunki Espoossa. Koko maassa 33 prosentilla 15 vuotta täyttäneestä väestöstä ei ole perusasteen jälkeistä tutkintoa. Vantaalla luku on korkeampi, 35,5 prosenttia.\nAlhainen koulutustaso heijastuu moneen suuntaan, kuten Vantaan työvoimapolitiikan keskeisimpään ongelmaan, rakennetyöttömyyteen. Kaupungissa on yli 5 000 rakennetyötöntä.\nVantaalle tuli 1960-, 70- ja 80-luvuilla paljon perusduunareita, joiden koulutus oli tavallisesti pelkkä kansakoulu tai peruskoulu. Sittemmin kaupungista on siirtynyt paljon teollisuutta esimerkiksi Kiinaan ja muualle Aasiaan.\nKun paikkoja alkoi lähteä, monet perustyöntekijät jäivät varsin kapean osaamisen varaan. Samaan aikaan osaamisvaatimukset työelämässä ovat kasvaneet valtavasti: tänä päivänä esimerkiksi varastomiehen pitää osata ajaa trukkia, ymmärtää englannin kieltä ja hallita tietotekniikkaa. Pelkältä kansakoulupohjalta on vaikea oppia töitä, joita nyt on tarjolla.\nVantaan TE-toimiston johto on informoinut tilanteesta uutta kaupunginjohtajaa, ja huhujen mukaan kehitteillä on innovatiivisia ratkaisumalleja.\nToivottavasti näitä innovatiivisia ratkaisumalleja pohditaan mahdollisimman avoimesti ja laajalla innovointijoukolla - saattaisi syntyä entistäkin innovatiivisempia ratkaisumalleja, jotka hyödyttäisivät muitakin kohtaanto-ongelmaisia.\njaanahuhta 6.3.2012 14.27


Kolumni: Jään ääni | Seinäjoen Sanomat\nKolumni: Jään ääni\nMuistan lapsuudestani kirkonkylän jääkiekkokaukalon, josta kantautui pakkasella kiekkojen laukomisen ääni. Siellä isommat pojat harjoittelivat ja pelasivat omasi ilokseen. Pystyn palaamaan noihin hetkiin, joihin liittyvät myös märkien lapasten ja tunkkaisen luistelukopin haju. Me tytöt saimme armosta joskus mennä lämmittelemään poikien pukukoppiin, jonka haju oli tyrmäävä. Yleensä luistimet vaihdettiin ulkona potkurissa istuen. Haaveilin pirueteista ja hypyistä, mutta kukaan ei sellaisia opettanut meille silloin.\nAjat ovat nyt toiset. Seinäjoella lasten ja nuorten mahdollisuudet harrastaa liikuntaa ovat lähes rajattomat. Meillä lapset harrastavat ohjattua liikuntaa seurojen ja kilpailujen parissa hieman enemmän kuin muualla Suomessa asuvat lapset. Tähän on päästy hyvällä liikuntapaikkarakentamisella ja yhteistyöllä seurojen, perheiden sekä vapaaehtoisten kanssa. Tätä kaupungin ja asukkaiden yhteistyöllä rakentuvaa hyvinvointimallia tullaan taas maaliskuussa ihmettelemään maailmalta Healthy Kids of Seinäjoki -konferenssiin.\nViime talvena veimme ulkomaiset vieraat seuraamaan RiverBullsien harjoituksia jäähallille. Elämys oli vieraille mieletön. Pakkasesta huolimatta harjoitukset piti nähdä myös seuraavana iltana. Raavaiden miesten kehittyminen muodostelmaluistelijoina sekä ripaus pohjalaista hulluutta tekivät tehtävänsä. Joukkue on nyt todella kuuluisa erilaisissa tieteellisissä yhteisöissä eri puolilla maailmaa. Hätkähdyttävää oli kuulla myös jään ääni, jonka aiheutti joukkueen luistimien samanaikainen liike jään pinnalla. Sellaiset hetket jättävät muistijälkiä, joista rakentuvat positiiviset liikuntakokemukset.


Tarinan tupa: helmikuuta 2010\nerittäin harmajassa aamussa. Lämpömittari on kavunnut + 1 asteeseen ja räystäät tippasevat.\nTämä lumimäärä, kun lähtee sulamaan niin täytynee kauppalappuun lisätä kumisaappaat ja soutuvene ; )\nLastentarhassa Värinokkoset pörhistyvät ja tukevoituvat\nja saavat jo väriä nimensä mukaan\nPippuri kohdat ovat täysin mustalla mullalla.\nTarikan neuvosta otin vaarin (en päivätansseista) ja kävin seikkailemassa hyötykasvi yhdistyksen sivuilla.\nTiistaina olen menossa tyttären kanssa seikkailulle pääkaapuntiin heidän uuteen kotiin.\nKuinkas ollakkaan Töölössä lähellä heidän uutta kotia on Alku&Juuri hyötykasvi yhdistyksen puoti. Sielläpä täytyy pistäytyä katsomassa löytyykö pippuria. Ja, jos ei löydy, niin voihan sieltä löytyä jotain muuta kivaa.\nEi kylpy ollut Helganeideille pahasta.\nhassun värisen orkidean nuput pullistelevat ja yksi uusi kukka on jo auennut.\nSyntymäpäiväkukkaseen on tullut uusia "keppejä"\nja toisen vanhan kepin päähän on tulossa jotain\nja jännityksellä odotan mitä ... kunhan sieltä ei putkahda lasten laulun koppa-koppa-koppakuoriainen ; )\nRuoan laittoon pitäisi alkaa, jotta saapi syödäksensä lounasta ennen töihin menoa.\nVielä ei ole hoppu, mutta tähän ikään on jo oppinut,jotta se hoppu tulee yks'kaks', jos kovin antautuu tuhtailemaan.\nKäykäähän suttuisesta kelistä huolimatta kuuntelemassa tinttien laulua!\nLähettänyt Tarina klo sunnuntaina, helmikuuta 28, 2010 6 kommenttia:\nSain tämän tunnustuksen Eilan käsityöt blogista. Kiitän ja niiata niksautan huomionosoituksesta!\nSitten onkin vaikeampi osuus kenelle sen jatkan eteenpäin.\nNi-iin monelle sen voisi antaa...\nTälläkertaa annan tunnustuksen\nMärtalle, vesimiesneuloo ja Nefer'ille.\nLupsakkata lauantai-iltaa kaikille!\nLähettänyt Tarina klo lauantaina, helmikuuta 27, 2010 5 kommenttia:\nOikeastaan hieman huh, huh huolestuttaa, kun kylpijät Helgan sijaan olivat Orkideat ja ihan eka kertaa.\nKaunokaiset eivät päässeet vaahtokylpyyn vaan merileväuuteveteen vajaa 10 ml/l.\nSamaa sukua vaan niin erilaiset\nsitten heräsi kysymys\ntuikkaanko pistelyneulalla intramuskulaarisesti vahi subkutaanisti ilmastointi reikiä?\nOrkideasivuja olen lukenut, mutta tuntuu jotenkin siltä, jotta homma menee kuintenkin kokeilun & kantapään kautta.\nToivottavasti kukkaset eivät kuukahtamalla ilmoita etteivät ole suokasveja saati uida käsipohjaa.\nHa haa kävisikös tämä Matinhatusta virn ; )\nniistä mitä Matti laittaa tahi ottaa pois? Tämä hattu on 23.2 päivän tuiskutuksen hattu.\nMutkan kautta sitä taas töistä kotiin palasin ihastellen kaunista päivää.\nLumikengistä vain jäljet jää tai jotain tuonne päin oli aika suositun tv-sarjan nimi...\nhih ; ) silloin, kun mummu oli nuori\nja tämä pörröhäntä on mennyt vallan paljainvarpain.\nSerkkulikan kanssa porisin puhelimessa ja hän viisasi hankkimaan pippureita kukkapurkkikasvatukseen jostakin paikasta, mutta enpä suurin surminkaan muista mistä enkä ennättänyt sitä nimeä kirjoittaa ylös, kun väänsin pottulootaa uuniin.\nNäyttää olevan päivän teemana tämä kylpeminen tahi uiminen. Pottaatit ovat kuin Ludwig tieskö monennenko hovin hienot madamet kermamaitokylvyssä. Pottulootassa on siis nestettä, jotta ehkäpä se on syötävissä iltapalana.\nViuhuvia koukkuja & puikkoja tahi jotain muuta mukavaa tuhtailua kaikille torstaiehtoolle!\nLähettänyt Tarina klo torstaina, helmikuuta 25, 2010 11 kommenttia:\nTöissä totesin asukkaille, jotta saa niitä Matin hattuja yrittää laskea, kun lunta on niin paljon, jottei kantoja edes näy.\nTarttis olla sellainen metrinen kannonnokka niin voisi laskemista yrittää. ; )\nMatti on vanhan kansan laskuissa ollut se kevään ensimmäinen päivä.\nSiltä se näyttikin. Ihana auringon paiste ja - 10 astetta pakkasta.\nEilen illalla keli oli kuin Juicen Marilynistä töistä tarpoessa lumen yltäessä puoleen sääreen ... läpi tuulen ja tuiskun. Aura-autoista oli ilmeisesti loppunut löpö. Ihan kuin Matin keli olisi ilkkunut enhän minä mittää ...\nEnhän kaunista Matin päivää raaskinut harakoille heittää vaan koukkasin noin tunnin mutkan kotiin.\nParantolan puistossa oli mukavasti vareksia.\nMatin päivä päreiksi, varis kukoksi.\nIltapuhteena katsellessani historia dokkaria Lentävä tukialus hyppäsi puikoille esikoiselle sukan alku.\nPääsiäisen väristä Kukkaketo lankaa.\nNyt on viisasta lopetella tarinointi, kun silmät seisovat päässä ja ajatus on kuin täi tervassa.\nEi tälle mummulle riitä viiden tunnin yönokoset, ei sitten alkuunkaan.\nKauniita ja makoisia sekä riittävän pitkiä unia kaikille !\nLähettänyt Tarina klo keskiviikkona, helmikuuta 24, 2010 8 kommenttia:\nLunta tupruttaa ja tuulikin on yltynyt eilisestä. Pah\nTuuli oli eilen päivänsankari ja liekö siksi käyttäytyi sopuisasti? Ei tarvinnut ladata taskuja täyteen kivemmurikoilla.\nMutta tänään on toisin ...\nKummituskoivu raapii köökin ikkunaa srkiik skriik.\nEhkäpä se olettaa olevansa musikaalinen ja haluaa jakaa sen meidän kanssa.\nOdottakoos, jahka kevät koittaa nin sitten naksaisen konstilla tahi toisella oksan poikki.\nAamuaskareena olen kutonut kuopuksen "Everton"pipoa. E:n kohta lähestyy ja täytyy aktivoida molemmat harmaat aivosolut siihen kuinka kirjaimen toteutan näpsäkämmin.\nKuopus saa pienentää hitusen piirtämäänsä E:tä niin johan homma on melkein tehty ; ).\nPipon malli on se vauvojen sik-sak- malli ja E tulee otsan/hiusten lahdekkeen kohtaan. (toivottavasti)\nPitkäilta on edessä... noh, siis työvuoro.\nTyöpäivä alkaa päivätansseilla ja sitten onkin vuorossa lääkärinkierto.\nTäytynee miettiä minkälaiselle sykerölle kutrini sipaisen, jotta katu uskottavuus säilyy.\nSe on taattu, ettei saparoita tahi lettejä ainakaan. Muutoin voi käydä niin, jotta asukas toteaa mitä sinä pikkulikka oikein meinaat.\nSuurinosa työpäivästä menee tietokoneella = (\nMukavia tuisku tiistain tuhtailuja kaikille kyläilijöille!\nLepuuttakaa silmiänne kesäkuvassa\nLähettänyt Tarina klo tiistaina, helmikuuta 23, 2010 9 kommenttia:\nmutta sanoisin, että on kolinan, räminän, fläpätyksen ja hormissa ujelluksen päivä.\nEtelätuuli haluaa näyttää voimansa Tapion riihenpuinnissa\nTapion riihenpuinnista on 9 viikkoa lumien lähtöön\nEtelätuulella on ruma vaimo, pohjoistuulella kaunis vaimo, jonka viereen pohjatuulella on kiire nukkumaan.\nSiksi pohjatuuli laantuu yöksi.\nEtelätuuli puhaltaa edelleen ja kummituskoivu haluaisi tulla keittiöön sisälle lämmittelemään.\nPakkasta on semmosiset - 20 astetta ja plus tuo ruman akan siipan viheliäinen etelävinkka, jolla ei ole ilmeisesti aikomustakaaan mennä maata...\nSää ei juurikaan kauniista auringon paisteesta huolimata innostanut ulkoiluun muuta kuin sen pakollisen kauppaan ja takaisin.\nTämän ruukun tyhjennys on ollut vapaapäivän puuhaa\njoka jatkuu ...\nKalavauvoja kenties tulossa ...\nNauttikaa tuvan lämmöstä ja toisistanne!\nLähettänyt Tarina klo lauantaina, helmikuuta 20, 2010 6 kommenttia:\nOtsikosta jo arvaa, jotta takana on taas ilta aamu keikaus.\nJuu-u ja pää arpoikin hitusen edellisistä eroavan laulun pätkän pyörimään nuppi poloon.\nIhan vallan turkinkielistä reipastempoista laulantoa. Piti töistä tullessa vallan laittaa cd soimaan ja kuunnella ihanko laulun pätkä meni kohdilleen vai sinnepäin. Kokolailla, vaikka en turkistä ymmärrä sen halaistua sanaa.\nKappaleen nimi on Kendini kendine bul. Se mitä hoilotin kuulostaa kidisi kidi, kidisi kide.\nMiten se lie oikeasti menee ei ole hajuakaan ; )\nVieläkös jaksatte katsella orkidean kuvia?\nJos, jo tympii hypätkää nyt reippahasti alaspäin.\nOlen seuraillut tätä ostamaani kukkasta.\nEnnättikö pakkaspoika puraista kotimatkalla kukkasta/nuppuja vai oliko papereiden suojassa kuin orava lämpöisessä pesässä.\nNuppu eilen aamupäivällä kuvattuna ennen töihin lähtöä\n(näyttää vihaiselta luppakorva jänekseltä, joka aikoo haukkasta palasen)\nja vähän toiselta kantilta kuvattuna\nja sitten iltavuorosta tultua\navautumisen edistymistä eri näkökulmasta\nja tänään töistä tullessa kukka täysin avoimena & terhakkaana\nTämäkin kuva sarjan voi hyödyntää muistelukuvina yksikkömme asukkaille.\nKuvahaaste mielessä hihitytti, kun olen kuvannut, jos jonkin sorttista kuvaa & kuvasarjaa muistelukuviksi.\nPikku-ukko on ikustettu istuu, makaa, edestä ja takaa jok' ikinen kerta, kun olemme tavanneet. ; )\nvoin sanoa, että niitä on jokunen otos XD\nOlin keskiviikkona mummuilemassa ja johan pikku-ukko kävelee vakaasti ja jalka nousee paksulle matolle näpsäkästi. Pikku-ukko on tosin automiehiä ; ) . Neliveto päälle kun tulee hoppu ja kiirus.\nOttakaapa suu makiaksi\nMummun ihan omin käsin ostama isoäidin pitko ja tyttären käsin vatkattu kerma ja hillua ihan riittävästi ; )\nKermavaahto ei ollut kukkutimurusen suun mukaista.\nTytär sai kerman vatkattua ja antoi hitusen maistaa ja kukkutimurusen ilme kertoi ...\nkaikkea tekin suuhunna laitatte suurena herkkuna.\nNauttikaa perjantai ehtoosta! Älkääkä stressatko lumitöistä vaan ajatelkaa sitä\nAaro Hellaakosken runona\nLähettänyt Tarina klo perjantaina, helmikuuta 19, 2010 9 kommenttia:\nLähettänyt Tarina klo tiistaina, helmikuuta 16, 2010 10 kommenttia:\nLähettänyt Tarina klo maanantaina, helmikuuta 15, 2010 7 kommenttia:\nOjenna oikea käsi eteen,\ntee sama vasemmalla.\nKierrä oikea käsi itsesi ympäri,\nOlet saanut Ystävänpäivähalini\nKuva vielä muistakin ystävänpäiväkorteista.\nLähettänyt Tarina klo lauantaina, helmikuuta 13, 2010 11 kommenttia:\nLähettänyt Tarina klo torstaina, helmikuuta 11, 2010 10 kommenttia:\nHuopatossunen haastoi minut\n2. valitse neljäs kuva kansiostasi ja julkaise se blogissasi\nNäpsäisin kuvan olohuoneen ikkunasta iltayöllä päivänä, jolloin tinttitrio lauloi melkoisen lumimyräkän aloitus taikalauluksi.\nhaastan Knitting Bull Bemun , Helenan, Lunan ja vesimiesneuloo.\nNäpsikää ihastuttavia ja hauskoja kuvia, kun näämmä ei voi koskaan tietää milloin niitä tarvitsee ; )\nLähettänyt Tarina klo sunnuntaina, helmikuuta 07, 2010 3 kommenttia:\nja loma puolessa välissä.\nTänään on ollut mukavan mainio päivä.\nAamusella kävin intialaisessa päähieronnassa ja pikku-ukko & tytär tulivat visiteeraamaan.\nPikku-ukon vanttuut olivat just'passelit. Kuten huomaatte niillä on hyvä, hyvä, hyvä tap'tap'taputtaa\nja räplyttää kuin basisti soittaisi ; )\nSukat somistettuna tyttären jaloissa\nja kerran viel rusetti\nEiköhän noita vanttuita & sukkia ole nyt kuvattu ja liitetty tänne riittävästi. Täytyy puikot laittaa heilumaan, jotta tulee uutta kuvattavaa.\nKadonneen Modan arvoituskin ratkesi. Oma mielikuva oli, jotta pikku-ukko sitä viimeksi katseli/pureksi olohuoneessa ja ilmeisesti pikku-ukko otti sen sieltä mihin oli sen laittanut edellisen lukemisen jälkeen. Lehden kulma pilkkotti pikku sohvan alta. Ilmeisesti sohva oli saanut siitä makupalan ja sohva sai tänään riittävästi kyytiä, jotta se sylkäisi sen pois. Sohvan alusia imuroidessa olisin sen kyllä pökännyt sieltä poijes.\nPäivän paras leikki oli säilykepurkin ja pikkukattilan kansien pyöritys. Melko hypnotisoivaa hommaa ensi alkuun. Sitä lystimpää mitä nopeammin molemmat kannet pyörivät uudelleen yhtäaikaa Pikku-ukkokin antoi kansille vauhtia ja uppista keikkaa säilykepurkin kansi hujahti hellan alle. Eipä hätiä mitiä, kun mummu on myös nimeltänsä näprääiloksensa ; ) ja maalauspensselin pitkällä & ohuella varrella sen sai sieltä leikiten poijes.\nTaidanpa lähteä lukemaan Modaa ja Novitaa. Koukuilla ja puikoilla on tänään lepopäivä.\nViihtyisää iltaa kaikille!\nLähettänyt Tarina klo keskiviikkona, helmikuuta 03, 2010 7 kommenttia:\nJa taitaa olla paljon henkilöitä, jotka kokevat luomisen tuskaa ; )\nPyry alkoi iltayöstä ....\nAamulla ulko-oven avauksen jälkeen näytti tältä\njossakin ne portaat ovat.\neteenpäin sano mummu hangessa.\nKävelyretki oli hikinen ja tappurainen, joten retken mitta oli Prismakauppaan ja takaisin.\nHain syntymäpäivälahjani ...\nKuopus kysyi eilen mitä haluat syntymäpäivälahjaksi ja minä mietin kotvan ja sitten välähti. Seurauksena oli sitten kuopuksen aika tuskainen huokaileva ilme silmien pyörien päässä kuin lottoarvonta olisi menossa.\nJa arvotaan seuraavat numerot .... ; )\nLupauduin sitten itse hakemaan lajani.\nPikkulapasten pienuus hyppäsi esiin, kun laitoin ne sukkien päälle.\nToisilla on pitkät sääret ja toisilla pienet kädet ; )\nTänään intiaanitar Näprääiloksensa ( käykää Littleragdoll'in blogissa lukemassa kommentit) on tänään näprännyt virkkuukoukun kanssa. Juu-u en testannut lahjojani vaan olen koukkinut 1.75 koukulla.\nTäytyy tunnustaa, jotta ihan ilokseen fiilis ei koko ajan ollut. Hitusen kiristi leukaperiä välillä. Ei pitsiä tarvitse niin piukkaa virkata, jotta se on kuin peltiä ja seisoo ilman tärkkiä.\nNoh, prototyypit ovat valmiit ja projekti jatkuu.\nKuvaa pukkaa sitten tuonnempana, jottei ylläripyllärit paljastu liian aikaisin. Jouluporsaan vaaleanpunaista on koukulla tulossa.\nJahas taidanpa laittaa ihan omin käsin ostetut valmispakaste munkit uuniin.\nLähettänyt Tarina klo tiistaina, helmikuuta 02, 2010 5 kommenttia:\nPadam, padam, padam laulaa Piaf ja samaa voi sanoa lämpömittarin lukemasta. Mittarissa ei ole kuin -6 astetta padam!\nKävelyllä tuli turhan hiki, kun en uskonut mittaria ja kummituskoivua.\nEi tuulen tuiverrusta ei piilovinkkaa nurkantakaa ei lumen tuprutusta ylhäältä alas eikä vaakasuoraan suoraan silmille. Siis on melkein kesä keli ; ) tai ainakin se siltä tuntuu pakkasjakson jälkeen.\nPäivän väri on ollut hassun kuulakas harmaa. Taivas on ollut pilviverhon peitossa, mutta ilmeisesti on kyseessä sekunda pilvet ja auringonsäteet ovat karanneet pilvien alapuolelle iloksemme.\nMainio lomakeli, ei voi mitenkään päin moittia.\nMikäli tinttien sääennusteeseen on luottamusta niin huomenna pyryttää. Tintti laulaa pyryn eeltä sano vanhakansa. Pyrytystä tahi ei niin olipas mukava kuunnella tinttien ti-tyy keskustelua. Äänessä oli kolme tinttiä. Viimeviikolla kuulin ensikerran tälle talvelle tintin yksittäisiä äänenavauksia ilman kaverin vastauksia.\nNäin ja kuulin myös viisi harakkaa, jotka lensivät peräkanaa kuin viivottimella piirrettyä reittiä. Näky oli itse asiassa hullunkurinen, kun harakat tavallisesti pyrähtelevät enempi nykivästi eivätkä lennä sulavalinjaisesti kuin joutsenet tahi kurjet aurassaan.\nJuu-u jatketaan linnuilla. Valitsin lintubongauspäiväksi eilisen ja saldo = näin yhden variksen, joka kraakkui ja kuulin toisen, joka vastasi ensimmäisen sulosointuiseen lauleloon = / . Sää oli aivan mahdoton, kun ei tiennyt mistä suunnasta lumipyry tupruttaa & tuiskuttaa.\nNoh, havaintona sentään oli kaksi lintua eikä niin kuin takavuosina kerran ... näin kaksi oravaa en ainuttakaa siivellistä eläjää.\nAamun lehdessä oli juttu bongauksesta ja havainto bongaajilta koko talvelta on, jotta linnut ovat jossain muualla kuin kotokylällä ja olen heidän kanssaan samaa mieltä.\nMuutaman upean tilhi- ja punatulkkuparven olen nähnyt, mutta missä ovat pyrähtelevät sini-, tali-, hömö- ja kuusitiaiset?\nKäsityörintaman satoa seuraavaksi\nPikku-ukolle pöllö-lapaset 7veikasta\nMietiskelin noita pöllön silmiksi ompelemiani helmiä ... ommellako vahi ei ... ja tulin siihen tulokseen, jotta jos nuo pikku-ukko saa irti ja nielaistua niin potassa ei kopsahda saati rapsahda.\nTytär oli aikamoinen pajatso pikkukivien kanssa yhdessä vaiheessa ja potta kopsahteli, jos äipän silmä vältti liian kauan. Mikä lie niissä kivissä oli, jotta niitä piti suuhun laittaa? Muuta moista ravinnoksi kelpaamatonta ei tytärkään suuhun laittanut.\nja tyttären villapolvisukat ihan siitä samasta langasta\nPippurit laitoin multaan\nja lastentarha näyttää nyt tällaiselta\n; ) elmään jännitystä konstilla, jos toisella.\nJos, pippurit ovat lastentarhan seimessä niin isojen puolella ovat sirkkalehdillä olevat värinokkoset. Niiden siemmenet kylvin viime kesänä. Hissuksensa kasvavat ja saavatkin kasvaa tahi pysyä kituuttaa hengissä tämän lopun pimeän ja hämärän ajan.\nKaunista helmikuuta kaikille kylässäkävijöille!\nLähettänyt Tarina klo maanantaina, helmikuuta 01, 2010 5 kommenttia:


Jänkäkoirasta kalojen kunkku – hauesta voi löytyä uusi magneetti Lapin matkailuun | Yle Uutiset | yle.fi\n14.9.2018 klo 07.00\nHauen kalastus on jo merkittävää bisnestä Etelä-Suomessa varsinkin merialueella saaristossa. Kalastussafareita järjestäviä yrityksiä on lukuisia.\nLapissakin ollaan pikku hiljaa heräämässä. Hauen pyyntiretkiä tarjoavia yrityksiäkin on jo jokunen, mutta yleisesti ottaen haukea hyödynnetään Lapissa vain kotitarvekalana.\nHauki on kuitenkin mitä parhain urheilukalastuksen kohde, tai ehkä nykyään pitää sanoa korrektisti virkistyskalastuksen kohde. Se on huomattavan yleinen, kasvaa isoksi ja tempoo sykähdyttävästi siiman päässä.\nHauen kanssa kehtaavat poseerata jopa suuret valtionpäämiehet. Venäjän presidentti Vladimir Putin kuvattiin 21-kilosen hauen kanssa Siperiassa vuonna 2013.Alaxey Nikolsky / Ria Novosti / EPA\nLapissa puhdasvetisistä haukijärvistä ei ole pulaa ja niissä on runsaasti kalaa. Metsähallituksen iskuryhmä on kuluneena kesänä kiertänyt koekalastamassa vapavälineillä Etelä- ja Keski-Lapin erämaisilla järvillä. Tavoitteena on ollut löytää rauhallisia paikkoja missä voisi syvänteestä tai lumpeikon laidasta uistimeen tärähtää oikein kunnon jytky.\n– Ajatuksena on, että tätä tietoa voitaisiin hyödyntää kalastusmatkailun kehittämisessä. Näyttää siltä, että Lappiin on syntynyt ja on syntymässä lisää pienehköjä kalastusmatkailun ohjelmapalveluyrityksiä. Tavoite on, että meillä olisi sitten paikkoja mihin vesialueen omistajana voitaisiin tätä kalastusmatkailua ohjata, erikoissuunnittelija Markku Vierelä Metsähallituksen eräpalveluista sanoo.\nIso hauki on kova taistelija. Sitä arvostetaan saaliskalana korkealle Etelä- ja Keski-Euroopassa.Urpo Remsu\nKoekalastuksissa tavoite on ollut selvä. Pikkupuikkarit eivät maksavia asiakaita kiinnosta.\n– Erinäisissä selvityksissä ja tutkimuksissa on useaan kertaan todettu, että kalastusmatkailijan yksi suuria kriteerejä matkakohteen valinnassa on se, että hänellä on mahdollisuus saada isoja kaloja. Tässä yritetään kartoittaa juuri niitä isojen kalojen kohteita, Markku Vierelä sanoo.\nkalastusmatkailuhaukikalatLapin maakuntakalatMetsähallituskalastusMetsien hallintamatkailueräretkeilyLapin luonto


Garden Of My Dreams: Kukintaa ennen sateita\nKukintaa ennen sateita\nTänään on satanut aamusta alkaen. Sade tulee todellakin tarpeeseen. Kävin eilen laittamassa tienvarren istutusalueeseen krysanteemeja ja multa oli aivan kuivaa. Kastelin toissapäivänä ruusupenkkiä ja erästä toista kohopenkkiä. Katteiden käyttö pidättää maan kosteutta. Kuumina ja kuivina kausina katteista on kasveille hyötyä.\nPostiluukusta on tipahdellut kukkasipuleiden syyskuvastoja. Tarjonta on runsasta. Vaikeinta onkin pitää itsensä aisoissa, tilaamisen suhteen:)\nTeetkö erillistä suunnitelmaa sipuleiden suhteen? Itse olen miettinyt istutusalueiden perussävyn ja käytän kukkasipuleiden värejä korostamaan perusvärejä. Elikkä korostusvärit ovat väriympyrän vastavärejä.\nTässä näkymiä puutarhastani tällä hetkellä;\nUkonhattu on vielä pystyssä tässä kuvassa, minkä otin eilen. Tänään sateessa puska on alkanut levitä pitkin nurmikkoa.\nNauhukset kukkivat runsaana. Nauhukset kannattaa istuttaa puolivarjoisaan ja syvämultaiseen paikkaan. Kukinta kestää noin 3-4 viikkoa.\nTässä kuvia siemenestä kasvatetuista kasveista. Aika jännittävä väriyhdistelmä petuniassa. Eikö vain?\nSyysleimut kukkivat runsaasti. Osa alkaa olla jo ohi ja toiset vasta aloittavat kukintaa. Keväällä ostamani syyshortensia "Grandiflora" lupaa kaunista kukintaa. Ketoneilikalla "Artic Fire" on hauska punainen sisus. Ruusut ovat kukkineet nyt monta viikkoa. Neilikkaruusu Rosa F.J:Grootendorst jatkaa kukintaa niillä versoilla, mitä kirvat eivät päässeet tuhoamaan.\nKirjoittanut: Maarit klo 14.13\nmate 12. elokuuta 2014 klo 22.16\nKaunista, kaunista on vielä ☺\nMaarit 14. elokuuta 2014 klo 22.36\nReija 12. elokuuta 2014 klo 23.35\nSinun puutarhassasi vain kukkaloisto jatkuu ja jatkuu läpi kesän! Hieno myös muuten tuo kukkapenkin reunus"aita". Onko se tehty pajusta...? Alkoi pieni ideanpoikanen heti rakentua päässäni mökin erästä kukkapenkkiä ajatellen... =)\nMaarit 14. elokuuta 2014 klo 22.37\nReunus on raudoitusverkkoa ja pajua. Helppo kuin mikä, kannattaa kokeilla!\nMamma A. 13. elokuuta 2014 klo 10.23\nIhania kukkakuvia <3\nSussi 13. elokuuta 2014 klo 13.36\nMaarit 14. elokuuta 2014 klo 22.38\nLiisa Palola 14. elokuuta 2014 klo 21.35\nUpea kukkaloisto ja tuo kukkapenkin reunus. Onko se todellakin pajua ja itse tehty? Minulla ei nauhukset vielä kuki, ovat vasta nupuillaan.\nMaarit 14. elokuuta 2014 klo 22.39\nKiitos. Reunus on raudoitusverkkoa ja pajua.


Sitsiohjeet | Lapikas Sitsiohjeet – Lapikas\nSitsit, tämä kumma sana tulee enemmän kuin tutuksi opiskeluaikanasi. Sitseillä tarkoitetaan akateemista pöytäjuhlaa eli kyseessä on tapahtuma, joka pitää sisällään ruokaa, juomaa, juomalauluja, yhdessäoloa ja rutkasti hauskanpitoa. Sitsiperinteitä on kuitenkin useita erilaisia, ei ole siis yhtä ja oikeaa tapaa sitsata.\nSitsi-illallinen koostuu perinteisesti lämpimästä ruoasta, muutamasta snapsista (jotka otetaan tiettyjen laulujen jälkeen) sekä parista oluesta/siideristä. Sitsit kestävät yleensä noin 2,5-4 tuntia.\nSitsit ovat siis akateemista hauskanpitoa vanhoja perinteitä kunnioittaen. Sitsikulttuuri on opittava luonnossa, mutta tässä muutama vinkki.\n* Sitseille on valmisteltu istumajärjestys, saavu paikalle hyvissä ajoin ja etsi oma paikkasi ennen sitsien virallisen osuuden alkamista. Älä kuitenkaan istu paikallesi ennen kuin olet saanut siihen luvan.\n* Toastmaster eli toast = Sitsien johtaja, esilaulaja, toimivat usein pareittain tai kolmestaankin. Kun toastin kello soi, on kaikkien paitsi toastien oltava hiljaa.\n* Sitsien ensimmäinen laulu on Helan Går. Yleisö aloittaa hiljaisuudesta tsii-tsii-tsii-tsii rytmityksen toastien merkistä ja toastit kajauttavat laulun ilmoille. Laulun loppupuolella kumotaan ensimmäinen napsi eli kaato.\n* Tutustua pöytäseurueeseen, nauttia ruuasta, vaikkakin se useimmiten on kylmää, juomasta, hyvästä seurasta ja esityksistä\n* Kuuntele mitä juhlien vetäjällä -toastmasterilla- on sanottavaa. Samoin muiden esityksiä yms. on kohteliasta kuunnella. Älä siis puhu esitysten, toastien tai punishmentien päälle. Ja luonnollisesti laulujen aikana lauletaan eikä jutustella.\n* Katso vanhemmista tieteenharjoittajista mallia (tämä ei välttämättä päde enää loppuillasta…)\n* Mikäli rikot sitsisääntöjä tai käyttäydyt sopimattomasti sinua rangaistaan punishmenteilla, joita voi olla monenlaisia… Suositeltavaa kuitenkin on, että alkoholi ei liity punishmentteihin. Toastien on hyvä miettiä punishmentit kunnolla niin, etteivät ne myöskään pilaa jonkun sitsikokemusta.\n* Nousta pöydästä ellei ole vuorosi esiintyä, saada rangaistusta, virallisesti ilmoitettu tauko tai toastit muuten kehottavat nousemaan\n* Häiritä puhumalla toastien työtä tai muiden ryhmien esiintymistä\n* Punishmentin saaneille ei saa missään nimessä hurrata tai taputtaa, korkeintaan buuataan\n* Käyttäytyä epäkunnioittavasti tai häiritsevästi\n* Sitsien aluksi tervehtiä ja esittäytyä läheisemmille\n* Aina ennen juomansa nauttimasta tervehtiä juoma kädessä ympärillä istuvia (nainen vasemmalle, oikealle ja vastapäätä, mies oikealle, vasemmalle ja vastapäätä)\n* Saapua oman ryhmänsä etukäteen valmistellun esityksen kanssa, yleensä ainejärjestöittäin tai fuksit tai jonkin kaupungin edustajat yhdessä. Myös toastien on hyvä valmistella esitys pöydälle kutsumista varten\n* Antaa sitsien järjestävälle taholle tai toastmastereille sitsilahja\n* Syödä aina kun on mahdollista. Syömiseen ei jätetä yleensä turhan paljon aikaa.\n* Pyytää puheenvuoroa toasteilta viittaamalla ja puhutella toasteja heitä kunnioittaen\nLapikas lainaa sivuillaan LYY:n sitsiohjesääntöä.


tiet - Sydän-Hämeen Lehti\nMetsäkeskus kehottaa seuraamaan yksityisteiden kelirikon etenemistä\n21 maaliskuun, 2020 Sydän-Hämeen Lehti Tekijät\nSuomen metsäkeskuksen mukaan pian on alkamassa runkokelirikon vaihe, jolloin rakenteeltaan huonokuntoisempien teiden liikennettä kannattaa rajoittaa.\nKuntalaisaloite kantaa hedelmää – Limpputien soraosuus kunnostetaan ja päällystetään\n14 syyskuun, 2019 Kristiina Helminen Uutiset\nPälkäneen Iltasmäessä Uotilan leipomon läheisyydessä kulkeva Limpputie kunnostetaan. Limpputien sorapintainen, noin 300 metrin pituinen osuus saa asfalttipinnan. Samalla uusitaan tiellä sijaitseva yksi rumpu. Työt alkavat syys-lokakuun aikana. Korjaus- ja päällystämiskustannukset ovat yhteensä noin 14 000 euroa. Limpputien päällystäminen päätyi teknisen lautakunnan työpöydälle viime vuonna tehdyn kuntalaisaloitteen pohjalta. Pälkäneen teknisellä lautakunnalla on tälle vuodelle varattuna noin…\nArkea teillä ja kabineteissa\n17 elokuun, 2018 Sydän-Hämeen Lehti Pääkirjoitukset\nTietoliikenneyhteyksien tärkeyttä korostetaan jatkuvasti. Tieliikenteen yhteyksilläkin on silti yhä merkitystä niin kunnille kuin niiden asukkaillekin. Kangasalla esiteltiin vierailleille kansanedustajille rahoitustoivelistaa, jolta löytyivät niin kehä 2 -tie kuin valtateiden 9 ja 12 kohentaminenkin. Samainen 12-tie on Pälkäneelläkin ollut kunnalla kehitystoiveiden kohteena muun muassa Pälkänevedentien liittymän osalta. Rahaa tiehankkeisiin on jaettavaksi aina liian vähän, ja jaetutkin rahat…\nMikä mättää tienhoidossa?\n11 helmikuun, 2016 Sydän-Hämeen Lehti Lukijalta\nKuhmalahden tienhoito on ollut esimerkillistä tähän talveen asti. Onko auraaja vaihtunut, vai säästetäänkö kalustoa? Liikkeelle ei päästä enää yhtä nopeasti, ja polanteita verraten esimerkiksi Sahalahti-Kangasala-väliä, on paljon enemmän. Ammatikseen tien päällä\nLumisia puita teiden varsilla\n23 marraskuun, 2015 Sydän-Hämeen Lehti Lukijalta, Uutisnostot\nLumen paino sai viikonloppuna monet puut ja pensaat taipumaan, osittain vaarallisestikin esimerkiksi teiden päälle. Näitä oksia ja puita joutuivat autoilijat väistelemään. Sama ilmiö on varmaan ollut kiusana eri puolilla Pirkanmaata. Vaaralliset kurvit\nMaanteiden hyvä tai huono kunto\n18 toukokuun, 2015 Sydän-Hämeen Lehti Lukijalta\nTässä eduskuntavaalien alla kuulin useammaltakin taholta kuinka huonossa tai hirveässä kunnossa alueen tiet suurelta osin ovat. Nyt vaalien jälkeen en ole kuullut mitään mainintaa, mutta tokkopa niiden kunto miksikään on muuttunut. Mikä on huono kunto? Kerronpa pari esimerkkiä. Olin 1950-luvun puolen välin paikkeilla Saksalan Uskon autossa apumiehenä, ajettiin muun muassa maitoa Aitoon meijeriin Puutikkalan, Luopioisten…\nPälkäneen reikiä täynnä olevat tiet vaativat hätäpaikkauksen\n30 heinäkuun, 2013 Sydän-Hämeen Lehti Lukijalta\nSeppo Tikka kirjoitta Sydän-Hämeen lehdessä 24.7. ”Etenkin kylää halkova Onkkaalantie ja siihen 12-tieltä tuleva Keskustie on jo pitkään ollut uutta päällystettä vailla”. Uutta päällystettä vailla ovat myös monet muut alemman tason tiet, varsinkin entiselle Hämeen koeasemalle vievä Myttääläntie ja Vehoniemeen vievä Vanha Pälkäneentie. Moitteeton päällyste on ainoastaan Tampere–Lahti valtatiellä, jossa on tehty urapaikkauksia. Valtion budjetti…\nTiekuntien tietoja päivitetään myös Sydän-Hämeessä\n16 maaliskuun, 2013 Sydän-Hämeen Lehti Kyliltä, Uutiset\nSuomen metsäkeskuksen hallinnoimassa Mutkat Suoriksi -hankkeessa on käynnissä pirkanmaalaisten yksityisteiden tiekuntien yhteystietojen päivityskampanja, jossa halutaan muistuttaa tietojen päivityksen tärkeydestä ja tehdä ilmoittamisesta mahdollisimman helppoa. Kaikille tiedossa oleville tiekunnille lähetetään kirje, jossa pyydetään saattamaan tiekunnan yhteystiedot ajan tasalle. Pälkäneellä kirjeet on lähetetty 145, ja Kangasalla puolestaan 240 tiekunnalle. Kirjeiden ansiosta moni uinunut tiekunta on herännyt ja…\nRunsaat sateet näkyvät sorateillä\n21 marraskuun, 2012 Sydän-Hämeen Lehti Uutiset, Vain paperilehteen\nPirkanmaalla lähes koko kesän ja syksyn jatkunut poikkeuksellisen runsas vesisade on heikentänyt sorateiden kuntoa ja märkyys on vaikeuttanut merkittävästi myös sorateiden hoitoa. Pirkanmaan Ely-keskuksen mukaan märän soratien pinta on liejuuntunut ja kärsinyt paikoitellen niin pahoin, että raskasta liikennettä on jouduttu rajoittamaan. Tienkäyttäjiltä on tullut Ely-keskukseen runsaasti palautetta sorateiden huonosta kunnosta. Monin paikoin tien pinta on…\n3 syyskuun, 2012 Sydän-Hämeen Lehti Uutiset, Uutisnostot, Vain paperilehteen\nLuja-Lukko täydensi sentteriosastoaan – valmentaja Kosonen innoissaan päästessään kehittämään Pälkäneen oman pojan ”mittaamatonta potentiaalia” 14:01\nLukijan runo: Kevät Pakanrannassa 11:20


Uuperinrinteet omistajien taskuilla – maksamattomia laskuja kymmenien tuhansien edestä | Yle Uutiset | yle.fi\nUuperinrinteet omistajien taskuilla – maksamattomia laskuja kymmenien tuhansien edestä\nLaskettelukeskus hakee omistajilta 61 000 euron suuruista toiminta-avustusta maksuvalmiuden ylläpitämiseen. Yhtiöllä on 60 000 euron edestä maksamattomia laskuja.\n20.5.2016 klo 08.11päivitetty 20.5.2016 klo 09.39\nHaminan kaupunki omistaa Uuperinrinteistä yli puolet.YLE / Antti Kolppo\nHaminassa sijaitseva laskettelukeskus Uuperinrinteet hakee omistajiltaan ylimääräistä toiminta-avustusta maksuvalmiuden ylläpitämiseen. Yhtiöllä on 60 000 euron edestä maksamattomia laskuja, muun muassa työntekijöiden palkkoja, ostoja sekä kokouspalkkioita. Kulujen kattamiseksi yhtiö hakee avustusta Haminan ja Kotkan kaupungeilta.\nHaminan kaupunginjohtaja esittää maanantaina kokoontuvalle kaupunginhallitukselle, että se myöntäisi yhtiölle 38 000 euron avustuksen. Yhtiön tilanteesta on käyty keskusteluja myös Kotkan kaupungin kanssa. Hamina omistaa Uuperinrinteet Oy:stä 57,5 prosenttia. Kotkan osuus on 42,5 prosenttia.\nUuperinrinteet Oy on tehnyt kahden viime vuoden aikana tappiota yhteensä 120 000 euroa. Samana aikana omistajakaupungit ovat avustaneet yhtiötä yhteensä lähes 277 000 eurolla. Seuraavalle vuodelle varattuja toiminta-avustuksia on myös maksettu yhtiölle ennakkoon.\nOstaja ilmaantui pyytämättä – Uuperinrinteet uuteen omistukseen? 10.8.2015\nLaskettelukeskuksen toimitusjohtaja sai potkut – "luottamuspula täydellinen" 27.6.2015\nKotka myymässä osuutensa Uuperinrinteistä – päätös vaarantamassa laskettelukeskuksen rahoituksen? 12.11.2014\nTalousvaikeudetYritystiedotErääntynyt laskuliiketoimintatalousrahoituslaskutusHaminaLaskun eräpäiväMaksu myöhässä


Riekin taloon etsitään kulttuurikahvilayrittäjää | Oulu | Kaleva.fi\nlauantai 25. toukokuuta 2013 15:54\nRiekin taloon etsitään kulttuurikahvilayrittäjää\nRiekin talo on keskeisellä paikalla Oulussa. Veikko Rousu toivoo, että kulttuurikahvilasta tulisi koko kulttuurikentän kohtauspaikka.Pekka Ala-aho Oulu 28.7.2012\nRemontissa olevan Riekin talon julkisivu vapautuu kohta rakennustelineistä.\nFinnkarelco Oy:n hallituksen puheenjohtaja Veikko Rousu kertoo, että talon ulkopuoli saadaan pian kuntoon. Osa rakennustelineistä poistetaan ensi viikon alussa. ”Silloin Torikadun puoleinen sivu valmistuu suurimmilta pinnoiltaan. Seinät on maalattu ja vesikatto uusittu”, Rousu toteaa.Torikadun ja Saaristonkadun kulmauksessa sijaitseva talo tunnetaan myös Santaholman talona. Vuonna 1900 rakennettu, suojeltu talo on elokuvakeskuksen kanssa samassa korttelissa.\nViime vuoden lopussa kaupunki myi Riekin talon Rousun perheyritykselle Finnkarelcolle. Sen kanssa ostotarjouksen teki Odd Fellow -yhdistys, joka määritteli itsensä hyväntekeväisyysjärjestöksi.\nLue lisää 28.07.2012 Kalevasta.\nJes, nyt joku ihana pikku kahvila pystyyn :)\nOih, mun unelma on aina ollut vanhassa puutalossa toimiva kulttuurikahvila!\ntuossa on hyvä mahdollisuus jollekin päästä miljonääriksi, olettaen että on ensin miljardööri\nTuottavaa toimintaa siitä on vaikea tehdä, eivätkä pankit anna lainaa, ellei anna vaikkapa omistusasuntoaan vakuudeksi (sen voi tosin katsoa menetetyksi sitten). Eli pitäisi löytyä joku rikas ihminen, joka haluaa harrastuksekseen tuhlata rahansa pitämällä kahvilaa. Miksi kukaan sitoisi itsensä siihen? Ilman palkkaa ja talkoohengessä jokin yleishyödyllinen järjestö voisi siinä toimia, koska saa rahoituksensa muualta.\nMiksi tuossa ei voi harjoittaa kannattavaa liiketoimintaa?\nKoska oululaisten ostovoima on kustannuksiin nähden liian heikko ja asiakaskuntaa liian vähän. Talo ei ole ihmisvirtojen kulkureitillä edes kesällä, mutta siinä todennäköisesti edellytetään myös talviylläpitoa. Mutta tervemenoa kokeilemaan, voihan sitä oppia kantapäänkin kautta :) Tiedätkö, paljonko tuollaisen vuokra on, yrityksen muut kulut, työtekijöiden kulut sivukuluineen, eläkevakuutusmaksuineen, työttömyysvakuutusmaksuineen, ennakonpidätyksinen, krjanpitoineen, palkanlaskentakustannuksineen, laksisääteisine keskeytysvakuutuksineen, muine laksisääteisine vakuutuksineen, varastoineen, lämmityksineen, siivouksineen, palo- yms. vakuutuksineen, jne. Ne kaikki täytyy ynnätä siihen kahvikupin hintaan. On paljon muitakin kaikenlaisia kuluja. Siinä pitää myydä todella monta kahvikupillista ja hyvään hintaan joka tunti, jos aikoo edes kuluistaan selvitä. Lisäksi tulevat laitteet, sähköt, vedet, hygieniapassit, ympäristöviraston tarkastusmaksut, yms. lupamaksut, vartiointimaksut jne. Sitten ihmiset valittavat, jos kahvi maksaa enemmän kuin kotona itse keitetty. Sen lisäksi tulee taloushallintokulut ja tilintarkastus yms.\nhieno vanha talo käsityö harrastaijille ja vuokra kohtuuliseksi että pystyvät toimimaan tiloissa\nTässäpä uusi tilaisuus Cafe Saaralle, jota suuri joukko kaipaa!\nsarah coffee house\nsammaa mieltä oon!\nTämä on hieno juttu. Toivottavasti hienoihin tiloihin saadaan hyvä toimija, tilausta luulisi olevan.


Rinne Utöyaan lähteville nuorille: Te olette tänään Utöyalla, vapaus ja demokratia voittavat - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nRinne Utöyaan lähteville nuorille: Te olette tänään Utöyalla, vapaus ja demokratia voittavat\nJulkaistu 07.08.2015 11:20\nNorjan Demarinuoret palasivat torstaina Utöyan saareen ensimmäille leirille sitten vuoden 2011 terrori-iskujen. Se on demokratian voitto, sanoo SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne.\nVuoden 2011 terrori-isku on jotain, minkä ei pitänyt olla mahdollista pohjoismaisessa hyvinvointivaltiossa, sanoo SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne. Terrori ei unohdu, mutta vapaus on vieläkin tärkeämpää, Rinne kirjoittaa viestissään leirillä torstai-iltana pidettyyn muistojuhlaan."Se, että te olette tänään Utöyalla, on osoitus siitä, että vapaus ja demokratia voittavat."\nRinne otti viestissään kantaa myös Suomessa vellovaan vihapuhekeskusteluun."Vihapuhetta ei voi hyväksyä missään muodossa, koska vihapuheesta on lyhyt matka vihatekoihin. Me emme hyväksy, että kukaan vahingoittaa tai loukkaa toisten ihmisarvoa."Rinteen mukaan Utöya ei enää symbolisoi terroria vaan vapaata ja demokraattista yhteiskuntaa. Kiitos siitä kuuluu Rinteen mielestä saareen palanneille leiriläisille."Teidän rohkeutenne ansiosta Utöya on paikka, jossa ihmiset kokoontuvat muuttamaan maailmaa oikeudenmukaisemmaksi ja paremmaksi kaikille ihmisille."\nViestissään Rinne myös esitti osanottonsa terrori-isku uhrien omaisille ja läheisille.\nMysteerikoneen uhrien omaiset ottivat yhteen poliisien kanssa


Nykyään on kovin helppo ylivelkaantua - Pääkirjoitus - Helsingin Sanomat\nNykyään on kovin helppo ylivelkaantua\nDigitalisaatio on tehnyt maksamisesta niin vaivatonta, että rahanmenolta on helppo ummistaa silmänsä.\nJulkaistu: 15.9.2016 2:00 , Päivitetty: 15.9.2016 7:55\nSyksy 1991 jäi aikakirjoihin synkkänä lukuna. Ensi viikon alussa tulee kuluneeksi tasan 25 vuotta siitä, kun Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki eli Skop rojahti Suomen pankin syliin. Suuren liikepankin kaatuminen oli yksi 1990-luvun alun laman keskeisiä tapahtumia.\nSkopin kohtaloksi koitui liika ahneus. Ulkomaista lainarahaa oli tarjolla, ja markkinaosuuksia kahminut pankki jakoi sitä anteliaasti kotitalouksille ja yrityksille. Riskeihin ei varauduttu, eikä valvonta pysynyt ajan tasalla. Kun noususuhdanne taittui lamaksi, alkoivat luottotappiot kertyä ja pankin maksuvalmius romahti.\nLoppuvuonna 1991 kriisin syvyys paljastui nopeasti, kun koko pankkijärjestelmä vapisi. Luottamus Suomen markkaan oli mennyt. Valuuttapako johtikin marraskuussa katkeraan pakkodevalvaatioon.\nLama ja pankkikriisi jättivät suomalaiseen yhteiskuntaan syvät arvet. Lainarahalla vedettyjen pienyritysten vararikot jättivät yrittäjät ja velkojen takaajat puille paljaille. Työttömyys ja kahden asunnon loukkuun joutuminen pahensivat tilannetta entisestään.\nYlivelkaantuminen ei ollut enää omaa syytä, eikä se koskettanut enää vain marginaaliryhmiä. Lähes elinikäisen velan saattoi saada taakakseen kuka tahansa.\nLaman perintö on karu. Kaikki eivät jaksaneet elää velkojensa kanssa. Stressi, elintason lasku ja yhteiskunnan turvaverkon alasajo näkyvät myös tuon ajan lasten elämässä.\nTämän päivän Suomesta ei kannata hakea liikaa yhtymäkohtia 1990-laman kurimukseen. Talouden ja yhteiskunnan kestokyky on parempi. Pankit tulivat taantumaan hyvässä iskussa, eikä esimerkiksi asuntomarkkina romahtanut.\nYksilöiden ja perheiden inhimillisiltä tragedioilta ei nytkään toki ole vältytty. Jokainen konkurssi, pitkäaikaistyöttömyys ja syrjäytyminen on menetetty mahdollisuus.\nHelppo raha houkuttelee nytkin, ja sen takia kannattaa yhä muistella vanhoja. Sekä yksilöinä että yhteiskuntana joudumme tälläkin kertaa pohdiskelemaan, tunnistammeko ajoissa vaaran merkit – ja onko meillä suunnitelmat myös pahan päivän varalle.\nNykyään ylivelkaantuminen on merkittävästi helpompaa kuin markka-Suomessa. Digitalisaatio on tehnyt maksamisesta niin vaivatonta, että rahanmenolta on helppo ummistaa silmänsä. Tähän ”näkymättömän” rahan ongelmaan on kiinnittänyt huomiota ylivelkaantuneita auttavan Takuu-Säätiön toiminnanjohtaja https://www.hs.fi/haku/?query=Juha A. Pantzar.\nHarva vähätuloinenkaan enää säästää hankintojaan varten. Kännykän saa osamaksulla ja vaatteet kuukausierissä. Edellisistä laskuista selviää pikavipillä tai vertaislainalla. Tuloksena on velkakierre, jonka uhreiksi päätyy etenkin vasta rahankäyttöään opettelevia nuoria.\nWilkins Micawber oli Charles Dickensin romaanihenkilö, joka velkaantui korviaan myöten. Erisnimestä juurtui englannin kieleen yleisnimi; micawberilla viitataan henkilöön, joka odottaa, että ”kyllä jotain ilmaantuu”. Köyhää, joka uskoo huomisen muuttavan kaiken.\nOngelma on, että kaivattua muutosta ei koskaan tule. Menoeriä siirrellään lasku kerrallaan eteenpäin. Pikavipistä voi yhä kertyä jopa lähes 200 prosentin vuosikorko.\nYlivelkaantuminen voi olla ihan omaa syytäkin, micawberilaista ylioptimismia tai huolettomuutta. Ongelman sysääminen yksin yksilön omalle vastuulle olisi kuitenkin lyhytnäköistä.\nMyös yhteiskuntaa tarvitaan, jotta nuorille voidaan tarjota riittävästi valmiuksia oman talouden hallintaan niin kotona kuin koulussakin. Kulutuskeskeinen elämäntapa ja maksamisen helppous tekevät haasteesta erityisen vaikean.\nUusien luottomarkkinoiden säätely on välttämätöntä, jotta sekä markkinoinnin että korkotason ylilyönnit saadaan kuriin. Tähänastiset toimet ovat olleet selvästi riittämättömiä. Kulutusluottojen markkinointi valmiiksi velkaongelmaisille tai muuten ”otollisille” kohderyhmille on suorastaan vastuutonta.\nPääkaupunkiseudulla ydinkysymys on asumisen kalleus. Palkansaajan ansioista jää asumismenojen jälkeen Helsingissä liian vähän käyttöön. Vähätuloisen velkaongelman siemen on jo siinä kylvetty.\nTämän päivän nuoret velalliset ovat huomispäivän lapsien isiä ja äitejä. Sillä on väliä, kuinka ruman perinnön pikavippikodit jättävät seuraavalle sukupolvelle.


Ylöjärven Ilves ry - Jäsenkirje 1.4.2020\nEtusivu »Jäsenkirje 1.4.2020 »\n1.4.2020 19:11 Uutiset / Seuran etusivu\nSuomen Palloliiton hallitus päätti maanantaina 30.3. jalkapallotoiminnan keskeytyksen jatkamisesta ainakin 13.5.2020 saakka. Päätöksessä seurattiin Valtioneuvoston linjauksia. Meidän on vastuullisena kasvattajaseurana varauduttava myös tätä pidempiaikaisempiin toimintaamme kohdistuviin vaikutuksiin. Säilytämme kuitenkin samalla edellytykset kenttätoimintamme nopeaan palauttamiseen heti rajoitusten purkautuessa. Toimintamme seurana ei ole tilanteestahuolimatta pysähtynyt vaan jatkuu koko ajan ja ketteryytemme ansioista pystymme myös muuttumaan. Kiitos siitä erityisesti kaikille vapaaehtoisille toimijoillemme!\nMeiltä vaaditaan kuitenkin välittömiä toimenpiteitä. Kuten kannamme vastuumme kasvattajina, kannamme myös vastuumme seuran tulevaisuudesta. Meidän pitää turvata matalan kynnyksen osallistuminen toimintaamme sekä kykymme hyödyntää laadukkaita ympärivuotisia olosuhteita myös jatkossa. Ylöjärven Ilveksen toiminta nojaa vahvasti ikäluokkiemme toimintaan. Ikäluokkien tulee jatkossakin pystyä täysipainoisesti hyödyntämään mm. omia varojaan omaan toimintaansa, tehtävistä toimenpiteistä huolimatta.\nSeuran hallitus on tehnyt päätökset välittömistä toimenpiteistä kokouksissaan 27.3.2020 ja 30.3.2020. Keskeytämme seurapalvelujen kehittämistä koskevan kehityshankkeemme ja seuramme edellytykset tarjota seurapalvelupäällikön työtä jatkossa ovat vähentyneet olennaisesti ja pysyvästi. Seurapalvelupäällikkö Otso Lepomäen työsuhde on päättynyt 1.4.2020. Kiitämme Otsoa kaikesta työstä vapaaehtoisiemme ja harrastajiemme eteen! Seuran urheilutoiminnanjohtaja Sami Päivinen lomautetaan osa-aikaisesti 14.4.2020 alkaen toukokuun loppuun asti. Osa-aikaisuudella turvataan seuran hallintoon ja Ylöjärven Urheiluhallit Oy:n liittyvät välttämättömät tehtävät.\nHaluamme, että jokainen harrastajistamme voi jatkaa seurassamme ja meille on matala kynnys liittyä mukaan. Seuran toimintamaksuja lasketaan kesäkaudelle 2020 keskimäärin noin 40% viime vuoteen verrattuna. Lisäksi tuemme Pesäluolarahaston kautta niitä, joilla on haastavissa taloudellisissa tilanteissa vaikeuksia aloittaa tai jatkaa harrastusta seurassamme. Olemme lisäksi julkaisseet erilaisia tapoja tukea seuramme ja seuran omistaman halliyhtiön (Ylöjärven Urheiluhallit Oy) toimintaa. Lisäksi vapaaehtoiset toimihenkilömme voivat tukea toimintaamme vaikean ajanjakson yli jättämällä toimihenkilökorvauksia nostamatta tai lahjoittamalla niitä Pesäluolarahastoon. Kannustamme kaikkia tuomaan esiin omaa osaamistaan ja ideoitaan seuran tukemiseksi. Moni tehtävä voi olla pieni yksilölle mutta erittäin merkittävä seuralle. Ota rohkeasti yhteyttä!\nToimintamme jatkuu joka päivä. Osalla ikäluokista etäharjoitukset ja ilmoittautumiset pyörivät normaalisti, tapa valmentaa vain muuttuu. Osa tuottaa ansiokkaasti materiaalia omatoimisen harjoittelun tueksi. Meille on jopa liittynyt mukaan uusia pelaajia! Olemme alkaneet hyödyntämään myös digitaalisia välineitä vuorovaikutuksessamme ja otamme parhaillaan käyttöön Google Suite -työkaluja. Tästä ensimmäisenä osoituksena tämän viikon joukkueenjohtajien ja vastuuvalmentajien palaverit etänä.\nMe pystymme yhdessä sopeutumaan ja reagoimaan eri tilanteisiin. Löydämme uusia ratkaisumalleja toteuttaa toimintaamme ja se jos mikä kehittää seuraamme eteenpäin. Tärkeintä on se, että toimintamme jatkuu ja harrastajamme liikkuvat. Jalkapallon, futsalin ja viime kädessä ihmisten liikuttamisen ja yhteisöllisyyden luoman hyvinvoinnin merkitys ei katoa mihinkään. Tehdään tästä elinikäinen yhteinen harrastus!


TYÖAJANLASKENTAJ ÄRJESTELMÄÄ TÄYDENTÄVÄT OHJEET 1 (10) OLOSUHDELISÄ. Olosuhdelisän toimipaikkakohtainen kohdentaminen - PDF\nTYÖAJANLASKENTAJ ÄRJESTELMÄÄ TÄYDENTÄVÄT OHJEET 1 (10) OLOSUHDELISÄ. Olosuhdelisän toimipaikkakohtainen kohdentaminen\nDownload "TYÖAJANLASKENTAJ ÄRJESTELMÄÄ TÄYDENTÄVÄT OHJEET 1 (10) 1.06.2004 OLOSUHDELISÄ. Olosuhdelisän toimipaikkakohtainen kohdentaminen"\n1 TYÖAJANLASKENTAJ ÄRJESTELMÄÄ TÄYDENTÄVÄT OHJEET 1 (10) OLOSUHDELISÄ Olosuhdelisän toimipaikkakohtainen kohdentaminen Olosuhdelisä on aika, jolla täydennetään jakelun työajanlaskentajärjestelmää yksilöllisten jaksamista edistävien tai paikallisista olosuhteista johtuvien tarpeiden osalta. Esimerkkejä tekijöistä, joiden perusteella olosuhdelisää voidaan kohdentaa: - yksilölliset, jaksamiseen liittyvät tarpeet - pientaloalueen pätkäkatujen runsaus - opiskelija-asuntolat - profiililtaan hankala reitti, jossa kukaan ei mielellään työskentele - haja-asutusalueen jakelureitit, joilla poikkeuksellisen runsaasti alle 40 km./h. rajoitteita - muut perustellut olosuhdetekijöistä johtuvat syyt Esimies, paikallinen luottamusmies ja aluetta edustava työsuojeluvaltuutettu kartoittavat aina yhdessä edellä mainittujen asioiden (lista on esimerkin luonteinen, joten muitakin samantyyppisiä asioita voidaan ratkaista olosuhdelisän kohdentamisella) tilan toimipaikassa. Kohdentamistarve voi olla toimipaikan olosuhteista tai yksittäisen henkilön tarpeista johtuva. Tarve ilmenee yleensä siten, että työvuoron tai henkilön edellytykset tasapuoliseen ajankäyttöön, muihin työvuoroihin verrattaessa, eivät toteudu. Suomen Posti Oyj Tuotanto / Lajittelu PL 10 puh Lars Å. Helenius fax kehityspäällikkö Postintaival 9 HELSINKI Kotipaikka: Helsinki, Y-tunnus , ALV rek.\n2 Olosuhdelisän kertyminen Olosuhdelisää kertyy toimipaikan kohdentamistarpeisiin jakelun työajanlaskentajärjestelmän alaisissa työvuoroissa seuraavasti: Taajamareitit - vähintään kuuden tunnin työvuorolta 18 minuuttia / työpäivä - alle kuuden tunnin ja vähintään neljän tunnin työvuorolta 12 minuuttia / työpäivä Haja-asutusaluereitit - työvuorolta 6 minuuttia / työpäivä. Alle neljän tunnin työvuorolta ei kerry olosuhdelisää. Kiinteä olosuhdelisä ei kerrytä päivävakio- ja elpymisaikaa. Toimipaikkakohtainen kertymä lasketaan siten, että työvuorojen lukumäärällä kerrotaan edellä olevan taulukon mukainen aika. Esim. Toimipaikka jossa on 10 kokoaikaista taajamajakelun työvuoroa, yksi alle 6 tunnin osa-aikainen työvuoro ja yksi haja-asutusalueen työvuoro = 10x18minuuttia+1x12minuuttia+1x6minuuttia = 198 minuuttia. Olosuhdelisä kohdennetaan koko jakelutoimipaikan tarpeisiin perustuen, edellä mainittujen kohdentamisesta vastaavien henkilöiden toimesta. Toimipaikkakohtaisesti laskettua olosuhdelisää voidaan kohdentaa edellä esimerkeissä kerrottuihin syihin perustuen. Jakelutoimipaikan kohdentamistarpeet määritellään aina ennen toimipaikan uusien työvuorojen suunnittelun aloittamista. Kohdennettu työpanos vähennetään toimipaikan olosuhdelisän kokonaismäärästä. Jos kaikkea olosuhdelisää ei kohdenneta, jaetaan jäljelle jäävä osuus tasan niille työvuoroille, joille kohdennettua aikaa ei ole osoitettu. Olosuhdelisän käyttöönotto ei muuta Jaksu- loppuraportin kohdassa kirjattua käytäntöä tilanteissa, joissa keskimääräinen päivittäinen työaika ylittyy vain kohdentamattoman olosuhdelisän takia. Edellä tarkoitettu ylitys voidaan niiden työvuorojen osalta, joilla se on enintään 5 minuuttia, siirtää työvuoroille joiden päivittäinen työaika jää alle palkanmaksun perusteena olevan työajan. Muutoin olosuhdelisää ei tule käyttää reittien työaikojen tekniseen tasaamiseen, vaan kohdentamisen tulee perustua em. tarpeisiin. Lars Helenius\n3 Tuotantopalvelut/lajittelu Kehityspäällikkö\n4 POLKUPYÖRÄN KÄYTÖN YLEISET PERIAATTEET Polkupyöräreitin suunnittelu Jakelureitin määrittely polkupyöräreitiksi edellyttää ennakkosuunnittelua. Suunnitelma tulee laatia työnantaja - ja työntekijäpuolen yhteistyönä. Polkupyöräreittejä suunniteltaessa tulee reitit suunnitella sellaisiksi, että polkupyörä on niissä todellinen kulkuväline. Polkupyörän käyttö edellyttää tarkoituksenmukaisen kimppuhuollon järjestämistä. Polkupyörä ei missään olosuhteissa saa korvata kimppuhuoltoa. Polkupyörän mukana kuljetettava postimäärä ei saa vaarantaa jakajan turvallisuutta eikä pyörän käyttö saa myöskään lisätä työn rasittavuutta. Suunnittelussa on erityistä huomiota kiinnitettävä liikenneturvallisuuteen. Kulkureitti on valittava niin, ettei jakaja joudu jatkuvasti siirtymään vilkkaasti liikennöityjen ajoratojen ylitse. Ajoreitti ei saa olla ajoosuuksiltaan liikennesääntöjen vastainen. Mikäli reitillä on kerrostaloosuuksia, tulee ne pyrkiä sijoittamaan reitin alkuun tai loppuun. Polkupyörällä tulee normaaliolosuhteissa olla pääsääntöisesti mahdollista ajaa kaikkina vuodenaikoina. 2. Polkupyörät ja niiden huolto Työvälineenä käytetään Postin hankkimaa polkupyörää. Posti luovuttaa jakajien käyttöön tarkoitukseen soveltuvat polkupyörät ja pyöräilykypärät sekä varaa polkupyörien säilytykseen ja huoltoon tarvittavat asialliset tilat. Jakelutoimipaikan jakelun vastuuhenkilön tulee valvoa, että polkupyörät ovat ajokunnossa ja täyttävät liikenneturvallisuuden ja tieliikennesäännösten asettamat vaatimukset. Talviolosuhteita varten tulee olla varattuna riittävä määrä liukuesterenkaita. Polkupyörän ajokunnon tarkistaminen kuuluu työntekijän tehtäviin. Mikäli polkupyörä vaatii huoltotoimenpiteitä, tulee käyttäjän ilmoittaa siitä toimipaikan jakelusta vastaavalle. Polkupyörän huollosta vastaa työnantaja. Jakelualueen tulee huolehtia siitä, että jakeluun varataan riittävä määrä varapyöriä ja että polkupyörien korjaukset, puhtaanapito ja huolto järjestetään joustavasti ja taloudellisesti.\n5 3. Vastuu mukana kuljetettavista lähetyksistä Jakaja on vastuussa niistä postilähetyksistä, jotka hän saa haltuunsa. Hänen tulee huolehtia siitä, etteivät lähetykset vahingoitu, katoa tai ole asiattomien henkilöiden saatavissa. Jakajan katsotaan toimineen oikein silloin, kun hän noudattaa annettua työmenetelmää ja noudattaa normaalia huolellisuutta ja varovaisuutta. Polkupyörä voidaan jättää silmälläpidotta jakelua suoritettaessa, kunhan jakelulaukun ja sivulaukkujen sulkulaitteet on asianmukaisesti suljettu. Mikäli jakelureitillä jaetaan kuitattavia lähetyksiä, on nämä lähetykset otettava mukaan silloin, kun pyörä jätetään ilman silmälläpitoa. Asia tulee huomioida polkupyöräpiirin suunnittelussa. 4. Poikkeavat sääolosuhteet Jokaisessa jakelutoimipaikassa, jossa käytetään kulkuvälineenä polkupyörää, tulee olla laadittuna varautumissuunnitelma sellaisten sääolosuhteiden (mm. yli -20 asteen pakkanen ja liukkaus) varalle, joissa polkupyörän käyttö ei ole turvallista. 5. Erimielisyystilanteet Mikäli polkupyöränkäytön yleisistä periaatteista syntyy tulkintaerimielisyyksiä ratkaistaan ne alueellisessa päätöksenteossa. Erityistapaukset voidaan siirtää seurantaryhmän ratkaistavaksi. MOPON JA MÖNKIJÄN KÄYTÖN PELISÄÄNNÖT KÄYTTÖÖNOTTO Osana tuotantopalveluiden ajoneuvokonseptia voidaan yt menettelyä noudattaen ottaa jakelun työvälineenä lukien käyttöön mopo / mönkijä seuraavia ohjeita noudattaen KÄYTTÖYMPÄRISTÖ Jaksu kehittämishankkeen ajoneuvokonseptissa on kuvaus kulkuvälinevaihtoehdoista ja niiden soveltuvuudesta erityyppisiin olosuhteisiin. Mopo / mönkijä soveltuu korvaavaksi jakelun työvälineeksi taajamien pienja rivitalo alueille. Suositeltava kärryllä - tai polkupyörällä nykyisin\n6 jaettavan, mopolla / mönkijällä korvattavan jakelureitin ajettavan matkan pituus on n kilometriä. Jakeluautoreittiä ei korvata mopolla / mönkijällä. Mopon / mönkijän käyttö perustuu kirjallisesti ilmaistuun vapaaehtoisuuteen. Mopo- / mönkijäasialla ei ole yhteyttä jakelun palkkajärjestelmän h-osan arviointiin. Vapaaehtoisuudella tarkoitetaan 1) pääsääntöisesti ympärivuotiseen mopon / mönkijän käyttöön sitoutumista. Luottamusmiehellä on oikeus suunnitteluvaiheessa varmistaa paikallisen yt menettelyn mukaisesti vapaaehtoisuuden toteutuminen. Mikäli mopo- / mönkijäreitiksi soveltuvalla reitillä työskentelee henkilö, joka ei ole vapaaehtoinen mopon / mönkijän käyttäjä, tulee tällaiselle henkilölle turvata mahdollisuus työskennellä kärry- polkupyörä tai jakeluautoreitillä. Tämä ratkaisu ei saa aiheuttaa henkilön osa aikaistamista. 1) Mikäli mopoa / mönkijää käyttävä henkilö haluaa pois ko. reitiltä, tulee hänelle kuukauden sisällä järjestää muulla kulkuvälineellä jaettava reitti. Mopolla / mönkijällä suoritettavan jakelun tulee tapahtua tieliikennelain mukaisesti - aina tien oikeata puolta ja tien ylitykset minimoiden. TYÖAIKA KUN TYÖVÄLINETTÄ KÄYTTÄÄ VAPAAEHTOINEN ALLE 50 VUOTIAS HENKILÖ Keskimääräinen päivittäinen työaika määritellään mopolla / mönkijällä jaettavalla jakelureitillä seuraavasti: Reitin kaikki mopolla kuljettavat matkat 0,0045 minuuttia / metri. Pysähdyslisä 0,129 minuuttia / pysähdys. Pysähdyslisään sisältyy laatikolla tai laatikkoryhmällä käveltävät matkat. Muut matkat, joita mopolla / mönkijällä ei voi ajaa, määritellään jalankulkunormin mukaisesti. Kävely laatikolla / laatikkoryhmällä Kävelystä laatikkoryhmällä annetaan kävelynormin mukaista lisäaikaa niissä tapauksissa, joissa keskimääräinen laatikkoryhmällä kävelyyn pysähdyslisään sisältyväksi määritelty 3 metriä ylittyy. Laskentakaava on pysähdykset kertaa 3 metriä. Esim. jos pysähdyksiä on 100 kpl. ja laatikkoryhmällä kävelyä on reitillä yhteensä 400 metriä, (laskentakaava 100 pysähdystä x 3 metriä = 300 metriä) merkitään kävelymatkaksi erotus 100 metriä. Tarkistus suoritetaan, jos on aihetta epäillä keskimääräisyyden ylittyvän. Huolto ja tankkausaika määritellään jakeluautolle laaditun tankkauskertoihin perustuvan taulukon mukaisesti. Kulkuvälineeseen\n7 liittymättömien tehtävien osalta noudatetaan voimassaolevaa työajanlaskentaohjetta. TYÖAIKA KUN TYÖVÄLINETTÄ KÄYTTÄÄ VAPAAEHTOINEN YLI 50 VUOTIAS HENKILÖ Keskimääräinen päivittäinen työaika määritellään mopolla jaettavalla jakelureitillä seuraavasti: Reitin kaikki mopolla / mönkijällä kuljettavat matkat 0,0075 minuuttia / metri. Pysähdyslisä 0,129 minuuttia / pysähdys. Pysähdyslisään sisältyy laatikolla tai laatikkoryhmällä käveltävät matkat (keskimäärin 3 metriä/pysähdys). Kts. edellinen. Muut matkat, joita mopolla / mönkijällä ei voi ajaa, määritellään jalankulkunormin mukaisesti. Huolto ja tankkausaika määritellään jakeluautolle laaditun tankkauskertoihin perustuvan taulukon mukaisesti. Tätä mahdollisuutta voidaan käyttää myös alle 50 vuotiaan kohdalla silloin, kun sillä on mahdollisuus vaikuttaa esim. työterveyshuollon tai jakelusta vastaavan toteamaan todelliseen jaksamisongelmaan. Lisäksi jaksamiseen liittyvissä kulkuvälineratkaisuissa, kun kyseessä on pien- tai rivitaloalue, on yli 50- vuotiaalla oikeus käyttää sähköpyörää mopon / mönkijän vaihtoehtona. AJOKORTTIVAATIMUKSET Mopolla jakelua suorittavalla jakajalla tulee olla mopokortti, mikäli hän on syntynyt vuonna 1985 tai sen jälkeen. Mopon kuljettamiseen ei vaadita mopokorttia, jos henkilä on täyttänyt 15 vuotta ennen Mönkijän kuljettamiseen vaaditaan aina kuitenkin vähintään mopokortti. VARUSTEET JA KOULUTUS Mopolla / mönkijällä jakelua suorittavalla jakajalla tulee olla tuulen, ajoviiman ja sateen pitävä suoja-asu, kypärä alushuppuineen, mopolla / mönkijällä ajoon suunnitellut käsineet, ajokengät sekä riittävä välivaatetus. Mopossa / mönkijässä tulee olla erityisesti mopolla / mönkijällä suoritettavaan jakeluun suunnitellut laukut telineineen. Ajoneuvokohtaista kantavuutta ei saa ylittää. Ennen käyttöönottoa tulee jakajan saada ammattitaitoista koulutusta, perehdytys mopon / mönkijän teknisiin ominaisuuksiin ja varsinaiseen käyttöön ajoharjoituksineen. Koulutukseen tulee sisältyä myös hallintalaitteiden käyttö ja merkitys, mahdolliset säädöt, mopoja / mönkijää\n8 koskevat liikennesäännöt, oikea lastaus, liikenteen vaarat ja mahdollisten huollettavien sekä rikkoutuvien kohteiden tunnistaminen. Jakajalla tulee olla myös koulutusta mopon / mönkijän päivittäiseen huoltoon ja yleiseen kunnossapitoon turvallisuuden takia (esim. tuoreöljyn sekä polttoaineen lisäys että ketjujen voitelu). Määräaikaisista huolloista vastaa työnantaja sovittavien periaatteiden mukaisesti. Mahdollisista ajon estävästä rikkoutumisesta tulee olla olemassa toimintatapaohje jakelunlähtöpisteittäin. MOPON TAI MÖNKIJÄN SÄILYTYS Mopon / mönkijän säilyttämiseen tulee olla erilliset tilat. Jakelun työskentelytilat eivät tule kysymykseen säilytyksessä. OHJEET TYÖSKENTELYSTÄ POIKKEUKSELLISISSA SÄÄOLOSUHTEISSA Mopoa / mönkijää käytettäessä noudatetaan voimassa olevia ohjeita työskentelystä poikkeuksellisissa sääolosuhteissa. Ne toimipaikat, joissa mopoa / mönkijää tullaan käyttämään, tekevät yksilöidyn suunnitelman sääolosuhteiden huomioimisesta korvaavien jakelujärjestelyiden käyttöönotosta. HENKILÖSTÖVAIKUTUKSET Mopon / mönkijän käyttöönotossa noudatetaan Jaksu loppuraporttiin kirjattuja periaatteita. KULKUVÄLINEKORVAUS Kulkuvälinelisä mopon / mönkijän käytöstä on I kl:ssa 35,59 euroa ja II kl:ssa 34,36 euroa kuukaudessa. Kuukausipalkkaisen osa aikatyötä tekevän ja tuntipalkkaisen kulkuvälinelisä on I kl:ssa 0,22 euroa / tunti ja II Kl:ssa 0,21 euroa / tunti.\n9 TYÖSKENTELY POLKUPYÖRÄ JA MOPO- / MÖNKIJÄJAKELUREITEILLÄ POIKKEUKSELLISISSA SÄÄOLOSUHTEISSA Jakelureittien suunnittelu Valittaessa työvälineitä (polkupyörä, mopo / mönkijä) jakelureiteille, tulee jo suunnittelussa ottaa huomioon jakelureittien olosuhteet ja jakajien mahdollisuudet selviytyä eri olosuhteissa eri työvälineillä. Työnjohdon tulee huolehtia siitä, että henkilöstöllä on käytettävissään tarpeellinen suojavaatetus ja -välineet (mm. polkupyöräkypärät, kypärähuput, liukuesteet, mopolle / mönkijälle määritellyt ajovarusteet) ja että niitä myös käytetään. Liikkumisen turvaamiseksi talviolosuhteissa tulee myös huolehtia siitä, että Postin polkupyörät/mopot / mönkijät on varustettu nastarenkailla ja että kulkuvälineet on huollettu niistä annettujen ohjeiden mukaisesti. Poikkeukselliset sääolot Ilmastollisilla poikkeusoloilla tarkoitetaan sitä, että lämpötila jakeluun lähdettäessä on niin alhainen, että siitä voi aiheutua terveydelle vaaraa. Samoin, jos runsaasta lumisateesta tai liukkaudesta johtuen jakelureitin tiet tai osa niistä on sellaisessa kunnossa, että polkupyörällä/mopolla / mönkijällä liikkuminen ei ole turvallista eikä tarkoituksenmukaista. Terveydelle mahdollisesti aiheutuvan vaaran arvioimiseen vaikuttavat ulkolämpötilan lisäksi mm. tuulen voimakkuus ja ilman kosteus sekä matkan pituus, maasto-olosuhteet ja yksilölliset seikat Polkupyöräreiteillä edellä mainittuna poikkeusolosuhteena pidetään mm. sitä, kun lämpötila jakeluun lähdettäessä on alle -20 C. Mopon / mönkijän käytön osalta erityisesti liukkaudella ja lumiolosuhteilla on edellä mainitun lisäksi vaikutusta turvalliseen liikkumiseen jakelureitillä. Mikäli mopoa / mönkijää käyttävä henkilö kokee edellä mainituista syistä johtuen työturvallisuutensa vaarantuvan, on hänellä oikeus omaan harkintaansa perustuen varautumissuunnitelman mukaiseen jakelutapaan. Edellä viitattu suosituslämpötila on mopon osalta 10C. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tuulen voimakkuuteen määriteltäessä ilman\n10 todellista lämpötilaa. (Peruste: Työterveyslaitoksen tutkimus: Postinjakelu mopolla kylmässä) Poikkeukselliset olosuhteet todetaan tapauskohtaisesti työnjohdon ja jakeluhenkilöstön tai heidän edustajiensa kesken. Työnjohto on kuitenkin työturvallisuuslain perusteella aina vastuussa ja valvontavelvollinen siitä, että työskentely tapahtuu olosuhteissa, joissa työntekijä ei joudu alttiiksi terveydellisille vaaroille eikä tapaturmille. Jos normaali jakelutyö polkupyörällä tai mopolla / mönkijällä tapahtuvassa jakelussa em. seikoista johtuen todetaan mahdottomaksi, tulee jakelutyö järjestää ensisijaisesti Postin autolla tapahtuvaksi. Jos tätä mahdollisuutta ei ole käytettävissä niin vaihtoehtoja ovat jakajan oma auto tai vuokra-auto. Käytettäessä jakajan omaa autoa maksetaan normaali auton kilometrikorvaus. Polkupyöräreitti on mahdollista korvata myös liikkumalla jalan, mutta vain niissä tapauksissa,kun pp-reitin pituus on alle 7 km ja jakelussa on mahdollisuus käyttää kärryä apuvälineenä. Myös reitin jakaminen kahden henkilön tekemäksi voi tulla kyseeseen. Vaihtoehtona jakelun toteutukselle poikkeuksellisissa sääoloissa tulee harkita myös jakeluosuuden aloittamisen myöhentämistä. Jakelutoimipaikoissa tulee olla reittikohtaiset varautumissuunnitelmat polkupyörä/mopo- / mönkijäreittien jakelujärjestelyistä poikkeuksellisissa sääolosuhteissa. Varautumissuunnitelma sisältää reittikohtaisen arvioinnin kunkin jakelureitin riskeistä sekä vaihtoehtoisen toimintatavan poikkeuksellisissa sääoloissa. Varautumissuunnitelmat käsitellään ja niiden noudattamista seurataan alueellisissa yt ryhmissä. Nämä ohjeet koskevat sekä perus- että varhaisjakelua.


Liettualaisvaras piiloutui yöksi tavarataloon: Anasti kymmenientuhansien arvosta puhelimia | Yle Uutiset | yle.fi\n4.8.2016 klo 15.44päivitetty 4.8.2016 klo 19.19\nPorissa on tapahtunut erikoinen puhelinvarkaus.\nUlkomaalainen kopla varasti puhelimet kesäkuussa.\nYksi varkaista piiloutui yöksi tavarataloon ja vei puhelimet.\nPoliisi tutkii kesäkuun alkupuolella Porissa tapahtunutta erikoista rikosta.\nPoliisi otti Tampereella kesäkuun alussa kiinni liettualaisen kolmikon. Miehet liikkuivat brittirekisterissä olevalla henkilöautolla. Poliisi huomasi auton ja päätti tarkkailla sitä.\nAuto ajoi Länsi-Tampereelle ja siitä poistui mies metsään. Hetken kuluttua mies palasi takaisin autoon. Poliisi päätti tutkia metsän poliisikoiran kanssa, ja metsästä löytyi kahdesta kätköstä säkkeihin piilotettuna 45 älypuhelinta.\nPiiloutui yöksi tavarataloon\nPoliisi otti mieskolmikon kiinni ja alkoi selvittää rikosta. Kävi ilmi, että puhelimet oli viety Porin Itäkeskuksen Prismasta. Yksi miehistä oli piiloutunut tavarataloon sen ollessa auki ja tullut piilostaan esiin yöllä.\nYön aikana tekijä oli pakannut reppuunsa puhelimia, ja aamulla liikkeen auettua hän oli tullut piilostaan ja poistunut tavaratalosta. Tekoaan peitelläkseen hän oli hakenut elintarvikeosastolta hieman tavaraa ja maksanut ruokaostokset kassalla.\nErikoista on, että mies oli yöllä liikkuessaan aiheuttanut hälytyksen, mutta vartijat eivät olleet löytäneet tekijää. Poliisi arvioi, että liettualaismies oli onnistunut piiloutumaan niin taitavasti, että tämä ei ollut paljastunut.\nMiesten anastaman omaisuuden arvo on noin 34 000 euroa, ja puhelimet saatiin takaisin vahingoittumattomina. Epäillyt ovat edelleen tutkintavankeudessa. Törkeänä varkautena tutkittu tapaus siirtyy syyteharkintaan viikon sisällä.\nKotimaaPoritavaratalotLiettuapuhelimetPorin seutukuntaMatkapuhelimet ja mobiililaitteetpoliisiomaisuusrikoksetTavaratalot & ostoskeskukset