Pääjohtaja Timo Lankinen. Koululiikunta oppilaiden kokonaisvaltaisen kehityksen edistäjänä - PDF\nPääjohtaja Timo Lankinen. Koululiikunta oppilaiden kokonaisvaltaisen kehityksen edistäjänä\nDownload "Pääjohtaja Timo Lankinen. Koululiikunta oppilaiden kokonaisvaltaisen kehityksen edistäjänä"\n1 Pääjohtaja Timo Lankinen Koululiikunta oppilaiden kokonaisvaltaisen kehityksen edistäjänä Miltä yhteiskuntamme näyttää muutamien vuosikymmenien päästä? Suomen korkea elintaso ja elämisen helppous houkuttelevat enenevissä määrin lapsia ja nuoria fyysisesti passiivisten harrastusten pariin. Tämä näkyy muun muassa arkiliikunnan vähenemisenä, ylipainoisten lasten ja nuorten määrän kasvuna, fyysisen kunnon huononemisena sekä yleisen oireilun ja erilaisten sairauksien lisääntymisenä. Tulevaisuudessa terveydestä ja hyvinvoinnista huolehtimisen taitojen lisäksi painottuvat yhä enemmän ajattelun, ongelmanratkaisun, luovuuden, itsensä ilmaisun, yhteistyön tekemisen ja toisten huomioimisen taidot. Koululiikunta tarjoaa erinomaisen areenan harjaannuttaa näitä taitoja. Liikunnassa oppilas kokee monenlaisia tunteita, saa harjoitella voittamista ja häviämistä, yhteistyön tekemistä, toisten auttamista ja vastuun kantamista. Liikuntasuoritukset itsessään ovat luovia ongelmanratkaisutehtäviä, joissa oppilas joutuu yhdistelemään useita eri tekijöitä. Liikunnassa ja terveystiedossa luodaan edellytyksiä ymmärtää terveyden ja hyvinvoinnin merkitystä sekä yksilön että yhteiskunnan kannalta. Liikunta on oiva väline harjoitella sekä kehollista että sanallista itseilmaisua. Suomalainen koulu on monessa mielessä hyvä paikka oppilaalle, mutta myös kehitettävää löytyy. Tietämistä ja lukuaineita painottavassa koulussa liikunta tarjoaa mahdollisuuden virkistykseen ja epämuodolliseen sosiaaliseen toimintaan. Liikunta tulisi nähdä aikaisempaa enemmän päivittäisenä oppilaiden kokonaisvaltaisen kehityksen ja hyvinvoinnin osatekijänä ja osallistumisen välineenä. Tutkimusten mukaan liikunnalla on positiivinen yhteys keskittymiskykyyn, oppimistuloksiin ja koulussa viihtymiseen. Suomalaisen koulun vähäiselle liikunnalle on vaikea löytää perusteita. Eurooppalaisessa vertailussa Suomi sijoittuu viimeisten joukkoon liikuntatuntien määrässä. Koulu on ainoa instituutio, joka tavoittaa lähes kaikki lapset ja nuoret. Panostamalla koululiikuntaan, voimme panostaa lasten ja nuorten kouluviihtyvyyteen, oppimiseen ja hyvinvointiin. Liikuntatuntien määrän lisääminen ja ryhmäkokosuositusten noudattaminen antaa liikuntaa opettaville opettajille mahdollisuudet toteuttaa sellaista koululiikuntaa, jossa oppilaiden yksilölliset tarpeet ja toiveet on mahdollista huomioida aiempaa paremmin. Koulun muun liikunnan (esimerkiksi kerhotoiminta, välituntiliikunta) kehittämisestä hyötyvät pääasiassa liikunnallisesti aktiiviset oppilaat. Kaikille yhteisten liikuntatuntien lisääminen on toimivin keino edistää vähän liikkuvien lasten ja nuorten fyysistä aktiivisuutta. Edellä olevan perusteella allekirjoittajat esittävät, että jokaiselle perusopetuksen vuosiluokalle tulee lisätä vähintään yksi vuosiviikkotunti liikuntaa.\n2 Helsinki 14. päivänä tammikuuta 2010 SUOSTUMUKSENSA ALLEKIRJOITUKSEEN OVAT ANTANEET Jyväskylän Yliopisto, Liikunta ja terveystieteiden tiedekunta Liikuntapedagogiikan professori Lauri Laakso Liikunnan ja Terveystiedon Opettajat ry Puheenjohtaja Arja Jääskeläinen Liikuntatieteellinen seura Puheenjohtaja Antti Uutela Pääjohtaja Pekka Puska Suomen Isovanhemmat ry Puheenjohtaja Pekka Leinonen Suomen Liikunta ja Urheilu SLU ry Puheenjohtaja Timo Laitinen Suomen Lukiolaisten Liitto ry Puheenjohtaja Ville Virtanen Suomen Lääkäriliitto Toiminnanjohtaja Heikki Pälve Suomen Terveydenhoitajaliitto ry Puheenjohtaja Leila Lehtomäki Terveyden edistämisen keskus Toiminnanjohtaja Janne Juvakka Terveys ry Puheenjohtaja Kerttu Tossavainen Valtion liikuntaneuvosto Puheenjohtaja Tapio Korjus Liite Lasten ja nuorten fyysisen aktiivisuuden edistäminen ja koululiikunnan kehittäminen.\n3 LASTEN JA NUORTEN FYYSISEN AKTIIVISUUDEN EDISTÄMINEN JA KOULULIIKUNNAN KEHIT- TÄMINEN Liikunnan- ja Terveystiedon Opettajat ry Jyväskylän yliopiston Liikuntatieteiden laitos TIIVISTELMÄ Liikunnan- ja Terveystiedon Opettajat ry ja Jyväskylän yliopiston Liikuntatieteiden laitos vastaavat tässä selvityksessä seuraaviin opetusministeriltä saatuihin tehtäviin: - Miten voisimme kannustaa lapsia ja nuoria liikkumaan? - Miten liikuntatunteja tulisi kehittää? - Miten lasten ja nuorten kuntoa tulisi seurata? Kannustettaessa lapsia ja nuoria liikkumaan yksi tärkeimmistä lähtökohdista on yksilön oma kokemusmaailma. Nuorilla on monia syitä liikkumiseen ja liikkumattomuuteen. Vanhemmilla, opettajilla ja muilla kasvattajilla tulisi olla herkkyyttä havaita, mikä motivoi lasta tai nuorta liikkumaan. Liikunnan ilo, virkistys ja nautinto ovat yleensä nuorille tärkeämpiä motivaattoreita kuin kauaskantoiset terveysvaikutukset. Koululiikunnassa pitäisi pystyä tarjoamaan riittävästi erilaisia virikkeitä ja valinnaisuutta, jotta useat oppilaat motivoituisivat liikuntaan, vaikka heidän liikuntamotiivinsa olisivatkin erilaisia. Osaa oppilaista liikunnallinen kilpailu motivoi, mutta osa saattaa kokea sen hyvin vastenmieliseksi. Liiallista kilpailullisuutta koulun liikuntatunneilla tulee välttää. Liikunnassa voidaan harjoitella paitsi voittamista ja häviämistä niin myös yhteistyötä, toisten auttamista ja vastuun kantamista. Oikein toteutettuna fyysisen toimintakyvyn yksilöllinen seuraaminen voi osaltaan tukea oppilaiden elinikäisen liikunta-aktiivisuuden viriämistä. Lähtökohtana koululiikunnan kehittämiselle on fyysisesti ja psyykkisesti turvallinen toiminta- ja oppimisympäristö, joka tukee oppilaan kehittymistä ja kannustaa liikkumaan. Liikuntatunnit tulisi järjestää siten, että jokaisella on mahdollisuus kokea onnistuvansa. Myönteiset liikuntaelämykset ja -kokemukset vahvistavat oppilaan liikunnallista itsetuntoa ja edistävät fyysisesti aktiivisen elämäntavan omaksumista. Oppilaiden oikeus myönteisiin liikuntakokemuksiin pitäisi turvata kehon ominaisuuksista tai liikunnallisista kyvyistä huolimatta. Hyvä oppilaantuntemus, pedagoginen tieto-taito ja liikeopillisten tekijöiden hallinta antaa opettajalle valmiudet sellaiseen opetuksen eriyttämiseen, että oppilaat voivat osallistua liikuntatuntiin tasavertaisesti kykyjensä ja taitojensa mukaisesti. Vaikka liikuntatuntien tuleekin olla fyysisesti aktiivisia ja toiminnallisia, ei opettajien tulisi sortua sellaiseen ylitehokkuuteen jossa ei ole sijaa oppilaiden ajatuksille, kokemuksille ja tunteille. Oppilaslähtöinen opetuksen suunnittelu ja henkilökohtainen liikuntaneuvonta voivat tarjota keinoja erityisesti passiivisten liikkujien innostamiseen. Toiminnallisena oppiaineena liikunta voi toimia apuna opittujen tietojen konkretisoinnissa ja vahvistamisessa. Opettajien tulisikin käyttää nykyistä enemmän ja monipuolisemmin hyödyksi liikunnan integrointia muihin oppiaineisiin. Koululiikunnan kaikille yhteisiä tunteja tulisi lisätä, jotta opetussuunnitelmissa kuvatut tavoitteet olisi realistista saavuttaa ja liikunnan avulla voitaisiin vastata entistä paremmin esimerkiksi kansanterveydellisiin haasteisiin. Koulun liikunnan kehittämisestä esimerkiksi välituntiliikunnan ja kerhotoiminnan keinoin hyötyvät helposti eniten ne oppilaat, jotka jo kuuluvat aktiivisiin liikkujiin. Liikuntatuntien lisääminen on tehokkain keino vähän liikkuvien oppilaiden tavoittamiseen ja heidän fyysisen aktiivisuuden edistämiseen. Liikuntatuntien määrällinen lisäys ja ryhmäkokojen pitäminen maltillisina antaisi opettajille myös entistä paremmat resurssit toteuttaa sellaista koululiikuntaa, jossa oppilaiden yksilölliset tarpeet ja toiveet tulevat huomioiduksi. Lisääntynyt erityisopetuksen tarve, lasten ja nuorten ongelmien moninaisuus, yhteiskunnan ja koulun monikulttuurisuus, koti koulu -yhteistyö ja liikunnanopettajan ammattikuvan laaja-alaisuus ovat haasteita, joihin liikunnanopettajien perus- ja täydennyskoulutuksen tulee pyrkiä vastaamaan. Sekä liikunnanopettajien koulutuksen että koululiikunnan kehittämisen tueksi tarvitaan myös systemaattista tutkimustoimintaa.\n4 1. Lasten ja nuorten kannustaminen liikkumaan Kysymys lasten ja nuorten liikkumisen edistämisestä on laaja, ja yksiselitteisen vastauksen antaminen vaikeaa, vaikka ihmisen liikuntakäyttäytymistä ohjaavia tekijöitä tunnetaankin. Lasten ja nuorten liikunta-aktiivisuuden vaihtelua ei pystytä selittämään millään yksittäisellä tekijällä, ja lisäksi yksilöstä sekä hänen kehitysvaiheesta riippuen eri tekijöiden vaikutus vaihtelee. Kokonaisuutena tarkasteltuna liikunta-aktiivisuuteen vaikuttavat tekijät voidaan jakaa esimerkiksi henkilökohtaisiin (biologiset ja psykologiset) ja ympäristötekijöihin (sosiaaliset ja fyysiset). Biologisia tekijöitä ovat ikä, kehitysaste, sukupuoli, kehon koostumus, kuntotaso, perinnöllisyys ja motorinen kyvykkyys. Psykologisilla tekijöillä tarkoitetaan muun muassa motivaatiota, koettuja esteitä liikunnalle, uskomuksia, arvoja ja asenteita, tietoja, persoonallisuuden piirteitä, pelkoja, sisäisiä palkkioita (ilo, nautinto, mielekkyys) sekä koettua pätevyyttä. Sosiaalisista tekijöistä keskeisiä ovat vanhempien, sisarusten, vertaisryhmän, opettajien ja päättäjien liikuntaasenteet ja käyttäytyminen. Myös medialla, kulttuurilla, vanhempien sosioekonomisella asemalla, säännöillä ja laeilla on merkitystä liikunta-aktiivisuuden kehittymiselle. Lisäksi ympäristötekijöillä kuten liikuntaan käytettävissä olevalla ajalla, säällä, vuodenajalla, liikuntaan osallistumisen mahdollisuuksilla, asuinpaikalla, TV:n tai tietokoneen parissa vietetyllä ajalla sekä käytettävissä olevilla välineillä, tiloilla ja suorituspaikoilla, on osuutensa liikunta-aktiivisuuden muodostumisessa. (Armstrong & Welsman 1997; Brustad 1993; Green & Kreuter 1999; Laitakari & Miilunpalo 1998; Sallis 1995; Trost, Pate, Saunders, Ward, Dowda & Felton 1997) Seuraavassa tarkastellaan erityisesti koulun mahdollisuuksia tukea lasten ja nuorten liikunnallisen elämäntavan syntymistä. Koululla on instituutiona erinomainen tilaisuus vaikuttaa lasten ja nuorten liikuntataitoihin, -tietoihin ja - asenteisiin, sillä se tavoittaa lähes koko ikäluokan vähintään yhdeksän vuoden ajan. Koulussa kaikilla oppilailla on mahdollisuus liikuntaan osallistumiseen riippumatta perheen sosioekonomisesta asemasta, toisin kuin vapaa-ajan liikuntaa järjestävien tahojen palveluihin. Urheiluseuratoiminta tavoittaa enintään puolet lapsista ja nuorista. Noin prosentille lapsista ja nuorista koululiikunta onkin likipitäen ainoa liikunnan muoto, johon he osallistuvat, ja josta he saavat liikunnallisia kokemuksia. Tämän vuoksi liikuntakasvatuksella on erityinen merkitys kansalaisten liikuntatottumusten muotoutumisessa. Useiden tutkimusten mukaan kouluiän liikunta-aktiivisuus ennustaa aikuisiän liikkumista (Dale, Corbin & Dale 2000; Tammelin, Näyhä, Hills & Järvelin 2003; Taylor, Blair, Cummings, Chuan Chuan Wun & Malina 1999; Trudeau, Laurencelle, Tremblay, Rajic & Shephard 1999; Telama, Yang, Viikari, Välimäki, Wanne & Raitakari 2005). Liikuntakasvattajien tulisi olla tietoisia lasten ja nuorten liikkumisen motiiveista, syistä liikkua tai olla liikkumatta. Kouluikäistä motivoi yleisimmin liikkumaan se, että liikunta on kivaa ja ylläpitää terveyttä. Myös ystävien ja kavereiden harrastaminen, virkistyminen ja rentoutuminen sekä ulkomuodon kohentaminen motivoivat koululaisia liikkumaan. Liikunnan harrastamattomuuden motiiveista yleisimpiä ovat kokemus siitä, että en ole liikunnallinen tyyppi, väsyminen liikunnassa ja liikunnan kokeminen ikäväksi. Myös liiallinen kilpailu koululiikunnassa on noussut esiin yhtenä lasten ja nuorten liikkumattomuuden motiivina. (Karvonen, Rahkola & Nupponen 2008.) Oppilaiden kokemukset liikunnallisuuden puutteesta tulee ottaa vakavasti ja koulussa tulisikin pohtia, miten estää tällaisten käsitysten syntymistä. Opetushallituksen 2007 asettamalla Koululiikunnan neuvottelukunnalla oli tehtävänä pohtia koululiikunnan kehittämistä (Koululiikunnan kehittäminen. Opetushallitus. Moniste 18/2007). Selvityksessä todetaan liikuntatuntien muodostavan koululiikunnan ytimen, mutta myös muun koulussa tapahtuvan liikunnan kehittäminen on tärkeää. Koulupäivän aikana tapahtuvaa liikuntaa voidaan lisätä pakollisten ja valinnaisten liikuntatuntien lisäämisen ohella esimerkiksi oppiaineiden yhteistyöllä, kerhotoiminnalla, tauko- ja välituntiliikunnalla, koulumatkaliikunnalla sekä aamu- ja iltapäivätoiminnalla. Välituntiliikunnan lisäämiseksi voidaan kouluihin järjestää liikkumaan innostajia eli välituntiliikuttajia, rakentaa koulupihoja liikuntaan houkutteleviksi sekä hankkia liikuntaan innostavia välineitä. Kerhotoiminnan suuntaaminen erityisesti vähän liikkuville nuorille sekä koulumatka ja hyötyliikunnan lisääminen ovat esimerkkejä, joilla voidaan edistää fyysistä aktiivisuutta koulupäivien aikana. Liikuntaläksyt ja oppilaanohjaus liikunnassa ( personal training ) voisivat myös antaa tukea liikunnallisen elämäntavan omaksumiseen. (Fogelholm 2008; Koski ym. 2008) Olennaista lasten ja nuorten fyysisen aktiivisuuden lisäämisessä on myös yhteiskunnassa vallitsevaan asenneilmapiiriin vaikuttaminen. Liikunta tulisi nähdä koulussa päivittäisenä hyvinvoinnin osatekijänä ja osallistumisen välineenä (Koski ym. 2008). Avainasemassa liikuntamyönteisen ilmapiirin kehittämisessä on koulutuksen ja erilaisten hankkeiden ohella julkinen keskustelu asiasta. Koululiikunnan edistämiseksi valtiovallan tulee taata riittävät resurssit liikuntaa opettavien opettajien koulutuksen järjestämiseen sekä opetuksen toteuttamiseen kouluissa. Opettajien perus- ja täydennyskoulutuksen kehittämisen lisäksi yhteistyön lisääminen eri toimijoiden välillä (mm. urheiluseurat, liikuntajärjestöt) sekä tiedotustoiminnan tehostaminen (esimerkiksi liikuntakasvatuksen materiaaleista ja hyvistä käytännöistä) voivat edistää koulun liikuntaa.\n5 2. Liikunnanopetuksen kehittäminen Valtakunnallisten opetussuunnitelmien mukaan liikuntakasvatuksen päämääränä on edistää oppilaiden ja opiskelijoiden fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista toimintakykyä sekä edistää terveellisen ja liikunnallisen elämäntavan omaksumista (Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004; Lukion opetussuunnitelman perusteet 2003; Ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelman ja näyttötutkinnon perusteet 2001). Koulun liikuntakasvatuksella on merkittävät mahdollisuudet kansanterveyden ja hyvinvoinnin edistäjänä. Yhtenä suosituimmista oppiaineista, liikunnalla on myös suuri merkitys lasten ja nuorten kouluviihtyvyyden lisääjänä. Oppilaat pitävät siitä, että liikunnassa he saavat tehdä ja toimia itse, toiminta on sosiaalista ja liikunta tarjoaa vastapainoa lukuaineille. Liikunta virkistää ja sillä on todettu olevan myönteinen vaikutus lasten keskittymis- ja oppimiskykyyn. Opetushallituksen selvityksen mukaan liikunnallisesti aktiiviset menestyvät myös muissa kouluaineissa. (Oppimistulosten arviointi 1/2004) Terveydellisten kehityskulkujen valossa näyttää siltä, että liikunnalla on tarjottavanaan koko ajan kasvavaa lisäarvoa sekä yksilöille että yhteiskunnalle. Lasten ja nuorten lihavuus on yleistynyt, ja lihavuudella on yhteyttä muihin ongelmiin (esim. psyykkiset ongelmat, sydän- ja verisuonisairaudet, tuki- ja liikuntaelinsairaudet). Lapsuuden ja nuoruuden aikaisen inaktiivisuuden aiheuttamia ongelmia ovat niska-, hartia- ja selkäkipujen lisääntyminen sekä muun oireilun yleistyminen. Esimerkiksi suomalaisista 15 -vuotiaista pojista 23 %:lla ja tytöistä 38 %:lla on useita terveysoireita useammin kuin kerran viikossa (mm. päänsärkyä, selkäkipuja, hermostuneisuutta, ärtyisyyttä, vatsakipuja, vaikeuksista saada unta, huimausta) (Currie ym. 2008) Millaista koululiikunnan tulisi olla, jotta se voisi nykyistä paremmin vastata opetussuunnitelmissa asetettuihin tavoitteisiin ja edellä mainittuihin terveydellisiin haasteisiin? Seuraavassa koululiikuntaa lähestytään kolmesta eri näkökulmasta: psykososiaalisesta, fyysis-motorisesta ja kognitiivisesta. Lisäksi käsitellään olosuhdetekijöitä, liikunnanopettajan ammattitaitoa sekä liikunnan opetussuunnitelman kehittämistä. Psykososiaalinen näkökulma Lähtökohtana koululiikunnan kehittämiselle on fyysisesti ja psyykkisesti turvallinen toiminta- ja oppimisympäristö, joka tukee oppilaan kehittymistä ja kannustaa liikkumaan (Pate 1995; Klemola 2003, ). Opettajan vuorovaikutustaidot vaikuttavat keskeisesti siihen, millainen oppimisympäristöstä ja opettaja-oppilassuhteesta muodostuu (Rink 1996; Lintunen 2000). Koululiikunta tulisi järjestää siten, että jokaisella oppilaalla on mahdollisuus kokea onnistuvansa. Jotta myönteinen liikunta- ja oppimiskokemus voi syntyä, tulee liikunnan haasteiden olla tasapainossa oppilaan kykyjen kanssa. Myönteiset liikuntaelämykset ja -kokemukset vahvistavat oppilaan liikunnallista itsetuntoa ja edistävät fyysisesti aktiivisen elämäntavan omaksumista (esim. Kannas & Tynjälä 1998; Kokkonen, Liukkonen, Jaakkola, Sepponen & Pöllänen 1999; Pangrazi 2001, 275; Pate 1995; Telama 1994). Oppilaiden oikeus myönteisiin liikuntakokemuksiin pitäisi turvata kehon ominaisuuksista tai liikunnallisista kyvyistä huolimatta (Pehkonen 1999, ; Telama 1994, ). Liikuntatunneilla oppilas saa ja joutuu tuomaan esiin oman liikunnallisen osaamisensa lisäksi koko kehollisuutensa. Liikunta on luonteeltaan näkyvää, joten erot suorituksissa ja liikunnallisissa ominaisuuksissa näkyvät usein selkeästi. Opettajien tuleekin kiinnittää erityistä huomiota siihen, ettei oppilailla koulun liikuntatilanteissa ole vaaraa joutua esimerkiksi muiden pilkan tai naurun kohteeksi. Hyvä oppilaantuntemus, pedagoginen tieto-taito ja liikeopillisten tekijöiden hallinta antaa opettajalle valmiudet sellaiseen opetuksen eriyttämiseen, että oppilaat voivat osallistua liikuntatuntiin tasavertaisesti kykyjensä ja taitojensa mukaisesti. Liikunnanopettajan didaktiset ratkaisut vaikuttavat voimakkaasti liikuntatunneilla vallitsevaan psykologiseen ilmapiiriin. Oppilaiden on todettu viihtyvän liikuntatunneilla, jos he kokevat kuuluvansa ryhmään, heillä on mahdollisuuksia vaikuttaa tuntien kulkuun ja he pystyvät kehittämään taitojaan (Soini 2006, 64-65). Nuorilla on monia syitä liikkumiseen, ja opettajalla tulisi olla herkkyyttä havaita, mikä motivoi lasta tai nuorta liikkumaan. Vähän liikkuvatkaan eivät muodosta yhtä, yhtenäistä ryhmää motiivien suhteen, vaan heillä on yksilölliset syynsä olla liikkumatta. Opettajan pitäisi pystyä tarjoamaan erilaisia virikkeitä, jolloin useiden oppilaiden on mahdollista motivoitua liikuntaan, vaikka heidän liikuntamotiivinsa olisivatkin erilaisia. (Nupponen & Telama 1999; Pate 1995) Kannustettaessa oppilaita liikkumaan yksi tärkeimmistä lähtökohdista on oppilaan oma kokemusmaailma ja sen selvittäminen, miten liikkuminen voisi kytkeytyä osaksi oppilaan arkea ja jo olemassa olevia kiinnostuksen kohteita. Osaa oppilaista liikunnallinen kilpailu motivoi, mutta osa saattaa kokea sen hyvin vastenmieliseksi. Opettajien tulisikin välttää liiallista kilpailullisuutta tunneillaan. Liikunnassa voidaan harjoitella paitsi voittamista ja häviämistä niin myös\n6 yhteistyötä, toisten auttamista ja vastuun kantamista. Esimerkiksi monet pelit ja liikuntaleikit tarjoavat luonnollisesti sosiaalis-eettisen kasvatuksen ja kasvun mahdollisuuksia. Palautteen annon avulla opettaja voi tehostaa oppimista, motivoida oppilaita harjoittelemaan ja myös tukea oppilaan liikunnallista itsetuntoa. Oppilaalle on tärkeintä, että hänet huomataan, suorituksista ollaan kiinnostuneita ja hänestä välitetään. (Pehkonen 1999, ; Pönkkö 1999, 97). Opettajan kyky toimia joustavasti ja taito käyttää erilaisia opetusmenetelmiä edistää osaltaan elinikäistä fyysistä aktiivisuutta (Haywood 1991). Fyysis-motorinen näkökulma Jotta koulun liikuntatunneilla olisi vaikutuksia oppilaiden fyysis-motorisiin ominaisuuksiin, tulisi niiden sisältää riittävästi kohtuullisesti rasittavaa fyysistä aktiivisuutta. Liikuntatunneilla saa ja pitää tulla hiki. Opettajan tulee kiinnittää huomiota myös siihen, kuinka kauan oppilaat todellisuudessa käyttävät tunnista liikuntatehtävien tekemiseen, sekä kuinka aktiivisesti ja tasavertaisesti ryhmän oppilaat osallistuvat harjoitteluun. Liikunnanopettajan ammattitaitoon kuuluu myös se, että hän osaa säädellä tunnin intensiteettiä ja fyysistä rasittavuutta oppilaiden jaksaminen mukaisesti. Liian raskaat tehotreenit ovat varmuudella niitä liikuntakokemuksia, jotka etäännyttävät passiivisempia ja fyysisesti heikompia oppilaita entisestään liikunnasta. Koululiikunnassa tulisi kehittää oppilaiden perusmotoriikkaa ja pyrkiä saamaan aikaiseksi sellainen perustaitotaso, joka mahdollistaa elinikäisen fyysisen aktiivisuuden (Telama 1994, ; Pate 1995). Liikunnassa perusmotoriikan kehittäminen on oppimisvalmiuksien luomista eli oppimaan oppimista. Joustava ja oppilaslähtöinen liikunnanopetuksen suunnittelu mahdollistaa oppilaille useiden eri liikuntamuotojen kokeilun ja myönteisten liikuntakokemusten saamisen (Pate 1995, ; Romar 1995, ; Telama 1994, ) Oppilaiden mukaan ottaminen liikunnanopetuksen suunnitteluun, toteutukseen ja arviointiin sitouttaa oppilaita oppimiseen sekä mahdollistaa yksilöllisten tarpeiden ja kiinnostuksen kohteiden huomioinnin. Oppilaslähtöinen opetussuunnittelu (vrt. sisältö- ja lajilähtöinen suunnittelu) ja henkilökohtainen liikuntaneuvonta voivat tarjota keinoja erityisesti passiivisten liikkujien innostamiseen. Kognitiivinen näkökulma Liikunnanopetukseen tulisi edistää oppilaan ymmärrystä ja tietopohjaa terveydestä, liikunnan merkityksestä, erilaisista liikuntamahdollisuuksista, -muodoista ja -harjoitteista. Oppilaiden ajattelun prosesseja ylläpitämällä opettaja voi tehostaa liikuntataitojen oppimista ja tunnin liikunnallista aktiivisuutta (Rink 1995). Liikuntakasvatuksen avulla voidaan tukea oppilasta reflektoimaan omaa toimintaansa ja asettamaan realistisia henkilökohtaisia tavoitteita (Telama 1994, ). Tiedollisten ja asenteellisten tavoitteiden toteutuminen edellyttää sitä, että opettajalla on aikaa ja halua kuunnella oppilaitaan. Oppilaita tulisi ohjata etsimään vastauksia esimerkiksi kysymyksiin Mitä liikunnallisuus on? Voinko olla liikunnallinen tai pitää liikunnasta, vaikka ei kilpailisi tai harrastaisi kilpaurheilua?, Mitä ovat liikkumiseni ja liikkumattomuuteni syyt?, jotta oppilaiden ymmärrys liikuntakasvatuksen tavoitteista selkiytyisi. Vaikka liikuntatuntien tuleekin olla fyysisesti aktiivisia ja toiminnallisia, ei opettajien tulisi sortua sellaiseen ylitehokkuuteen jossa ei ole sijaa oppilaiden ajatuksille ja tunteille. Liikunnalla voidaan vaikuttaa oppilaiden kouluvireyteen ja sillä on todettu olevan myönteinen vaikutus lasten keskittymis- ja oppimiskykyyn. Erityisesti vilkkaalle, toimintahakuiselle lapselle liikuntatunnin tarjoama fyysinen aktiivisuus voi olla ensisijaisen tärkeää, jotta hän jaksaa istua ja keskittyä lukuaineisiin luokassa. Toiminnallisena oppiaineena liikunta voi toimia apuna opittujen tietojen konkretisoinnissa ja vahvistamisessa. Opettajien tulisikin käyttää nykyistä enemmän ja monipuolisemmin hyödyksi liikunnan integrointia muihin oppiaineisiin. Olosuhdetekijät Liikunnan opetuksen erityispiirteisiin kuuluvat monet erilaiset opetusympäristöt ja sisällöt, jotka tekevät tunneista monipuolisia ja vaihtelevia. Liikunnanopettajalta vaaditaan myös poikkeuksellisen hyvää järjestely ja organisointikykyä. Liikuntasali, koulun piha, uimahalli, urheilukenttä, kuntosali ja metsä ovat tyypillisimpien koululiikuntapaikkojen joukossa. Liikuntatilojen ja -ympäristöjen koko, laatu, käytettävät välineet ja telineet sekä niiden riittävyys suhteessa oppi-\n7 lasmäärään vaikuttavat siihen, miten tunti voidaan toteuttaa ja minkälaisia järjestelyjä opettajan täytyy suorittaa. Olosuhdetekijöissä on paljon vaihtelua eri koulujen kesken - toisaalla olosuhteet saattavat mahdollistaa lähes minkä tahansa liikuntamuodon harrastamisen mutta toisaalla alkeelliset olosuhteet rajoittavat laadukkaan ja monipuolisen liikunnanopetuksen toteuttamista. Esimerkiksi se, miten liikunnanopetusta koulussa arvostetaan ja miten rehtori suhtautuu liikuntaan, vaikuttaa liikunnan resursseihin. Oppilaat eri kouluissa eivät saa olosuhteiden ja välineiden puolesta tasa-arvoisia lähtökohtia liikuntakasvatukselle. Opetusryhmän koolla on suuri kasvatuspsykologinen merkitys oppilaan hyvinvoinnille, oppimiselle, turvallisuudelle ja opetusryhmän työskentelyilmapiirille. Innostava ja yksilöllisyyden huomioiva oppiminen mahdollistuu vain, jos opettajalla riittää aikaa jokaiselle oppilaalle. Myös inklusiivinen opetus edellyttää, että opettajalla on riittävästi aikaa erilaisille oppijoille. Opetusministeriön asettama asiantuntijatyöryhmä on esittänyt, että perusopetuksessa ryhmäkoko ei saisi ylittää 20 oppilasta (Opetusministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2007:44). Tämän esityksen noudattaminen antaisi myös liikunnanopetukselle entistä paremmat mahdollisuudet oppilaiden yksilöllisyyden huomioimiseen ja liikunta-aktiivisuuden tukemiseen näistä lähtökohdista. Viime vuonna tehdyssä opetusryhmäkokojen selvityksessä todettiin, että liikunta oli perusopetuksen kahdeksannella luokalla oppiaine, jossa esiintyi eniten todella suuria ryhmiä (yli 25 oppilasta). Opettajan ammattitaito Lähtökohtana koululiikunnan kehittämiselle voi pitää sitä, että liikuntaa opettavat pätevät, liikunnanopettajakoulutuksen saaneet opettajat. Liikunnanopettajan työ edellyttää pitkäkestoista ja korkeatasoista, yliopistossa tapahtuvaa koulutusta, joka mahdollistaa ammatin tieto- ja taitovaatimusten hallinnan sekä ammattiin sisältyvän korkean eettisen vastuun sisäistämisen. Liikunnanohjaajat tai urheiluseurojen työntekijät voivat myös toimia koululiikunnan tukena ja edistäjinä, mutta päävastuu koululiikunnan kokonaisuuden toteuttamisesta ja kehittämisestä on liikunnanopettajilla, joilla on koulutuksensa myötä siihen riittävä sisällöllinen ja pedagoginen asiantuntemus. Erityisenä haasteena liikunnanopetuksen kehittämiselle on perusopetuksen alaluokkien liikunnanopetuksen kirjavuus. Luokanopettajien opintoihin kuuluva kaikille yhteisen liikunnan osuus on nykypäivänä varsin niukka (2 7 opintopistettä). Liikunta kilpailee monen muun sivuaineen kanssa opettajaopiskelijoista, ja noin kolmannes tulevista luokanopettajista tekee liikunnan sivuaineopinnot (Penttinen 2001, 99). Tämä tarkoittaa sitä, että ajanjaksona, johon muun muassa ajoittuu runsaasti liikunnallisia herkkyyskausia (Gallahue & Donelly 2003, 62-63) ja jolloin omaksutaan paljon käyttäytymismalleja, useat lapset saavat opetusta sellaiselta opettajalta, jolla on hyvin vähän oppiaineeseen liittyvää koulutusta. Alaluokilla luodaan perusta sille, miten lapset asennoituvat koululiikuntaan ja miten he näkevät omat mahdollisuutensa liikkujina. Liikunnanopetuksen oppilaslähtöisyys edellyttää sitä, että opettajaksi opiskelivat saavat jo koulutuksensa aikana riittävästi mahdollisuuksia oppilaantuntemuksen kehittämiseen, niin että he oppivat ymmärtämään erilaisten oppilaiden tarpeita ja kiinnostuksen kohteita. Opettajalla tulee olla kykyä eläytyä myös liikunnallisesti passiivisen ja heikon oppilaan asemaan. Lisääntyvä tietoisuus oppilasnäkökulmasta auttaa opettajaa pedagogisen ajattelunsa kehittämisessä oppilaslähtöiseksi. Opetusministeriön toimenpidesuositusten mukaisesti liikunnanopettajien toimenkuvaa tulisi kehittää "fyysisen hyvinvoinnin ammattilaisen" suuntaan, jolloin ko. opettajat voisivat ottaa nykyistä suuremman vastuun koko koulun terveysliikunnasta, toimintakulttuurin liikunnallistamisesta sekä henkilökohtaisesta liikuntaneuvonnasta (Periaatepäätös liikunnan edistämisen linjoista ). Koulutuksen tavoitteistossa liikunnanopettaja laaja-alaisena hyvinvoinnin asiantuntijana on näkynyt jo 2000-luvun alkupuolelta lähtien. Tavoitteen on katsottu edellyttävän koulutuksen sisällöiltä riittävää laaja-alaisuutta ja monitieteisyyttä: liikuntaan ja liikuntakulttuuriin liittyvää tietoainesta, liikunnan biolääketieteellisiä lähtökohtia sekä inhimillistä käyttäytymistä ohjaavia käyttäytymis-yhteiskuntatieteellisiä perusteita. Laajaalaisen sisältötiedon lisäksi koulutuksessa on painotettu vuorovaikutus- ja yhteistyötaitoja, pedagogista ja didaktista osaamista, tutkivaa otetta työhön sekä joustavuutta ja kykyä kohdata erilaisuutta. Tulevaisuudessa tulee mahdollisesti vahvistaa terveysliikunnan ja liikuntaneuvonnan osuutta koulutuksessa. Nytkin näitä sisältöjä jo opiskellaan, mutta enimmäkseen valinnaisilla kursseilla, jotka eivät tavoita kaikkia liikunnanopettajaksi valmistuvia. Oman haasteensa koulutukselle asettaa myös ammatillisen opetuksen liikunta, jota kehitetään pitkälti työ- ja toimintakyvyn näkökulmista. Työkykyyn ja esimerkiksi ergonomian liittyvien sisältöjen tuntemus on ammatilliselle puolelle suuntaavalle liikunnanopettajalle tärkeää, joten näitä tietoja ja taitoja pitäisi mahdollisesti opiskella enemmän jo peruskoulutusvaiheessa. Lisääntyvä erityisopetuksen tarve, lasten ja nuorten ongelmien moninaistuminen sekä yhteiskunnan ja koulun monikulttuuristuminen ovat haasteita, joihin opettajankoulutuksen on Suomessa yleisemminkin vastattava. Jokaisen tulevan opettajan tulisi saada entistä paremmat valmiudet erilaisten lasten oppimiseen liittyvien ongelmien käsittelyyn. Maa-\n8 hanmuuttajaoppilaiden lisääntyminen kouluissa haastaa opettajat ymmärtämään ja käsittelemään monikulttuurisuutta. Opettajilla tulee olla valmiuksia vastaan ottaa uusia oppilaita sekä auttaa heitä sopeutumaan uuteen maahan, kouluun ja oppilasryhmään. Lisäksi kodin ja koulun yhteistyö on alue, johon opettajat kaipaavat edelleen enemmän eväitä. Viime vuosien kehityssuunta näyttäisi olevan se, että kotien yhteydenotot koulun suuntaan ovat lisääntyneet ja samalla valitettavasti myös erilaiset ristiriitatilanteet vanhempien kanssa. Koska perhe on keskeinen sosiaalistajista liikuntaan, tulisi opettajien tukea vanhempia lasten liikunta-aktiivisuuden edistämisessä ja kannustaa vanhempia liikkumaan lastensa kanssa. Liikunnanopettajien peruskoulutuksen lisäksi edellä mainitut haasteet ja kehittämisen suunnat tulee huomioida myös täydennyskoulutuksessa. Liikuntaa opettaville opettajille suunnattu täydennyskoulutus on saatu käyntiin Jyväskylän yliopiston liikuntatieteiden laitoksen koordinoimana, mutta edelleen rahoituksen epävarmuus vaikeuttaa pitkäjänteisen ja systemaattisen koulutuksen suunnittelua. Ainelaitoksen rooli täydennyskoulutuksen suunnittelussa on tärkeä, jotta voidaan rakentaa mielekäs jatkumo peruskoulutuksesta työssä oppimiseen. Liikunnan opetussuunnitelmien kehittäminen Liikunnan opetussuunnitelmien tavoitteita, keskeisiä sisältöjä sekä arvioinnin toteuttamista tulee arvioida suhteessa lasten ja nuorten fyysis-motoriseen, psyykkiseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Samalla tulee selvittää, miten lajilähtöinen opetussuunnitelma suhteutuu ominaisuuslähtöiseen ajatteluun ja minkälaiset mahdollisuudet nämä näkökulmat tarjoavat oppilaslähtöiselle opetuksen suunnittelulle. Opetussuunnitelmassa mainittujen opetussisältöjen määrää tulee tarkastella kriittisesti, ettei lajiähky vaarantaisi opetuksen joustavuutta ja valinnaisuutta sekä liikunnalle asetettujen tavoitteiden kokonaisvaltaista toteutumista. Liikunnan arviointia ja hyvän osaamisen -kriteerien tarkoituksenmukaisuutta tulee selvittää suhteessa oppilaiden osaamiseen, kykyihin, ominaisuuksiin ja motivaatiotekijöihin. Liikunnan arviointia tulee kehittää entistä kannustavammaksi ja erityisesti passiivisia liikkujia tukevaksi. Myös oppilaiden itsearvioinnin kehittäminen ja laajempi käyttö koululiikunnassa on tulevaisuuden haaste. Koululiikunnan kaikille yhteisiä tunteja tulisi lisätä, jotta opetussuunnitelmissa kuvatut tavoitteet olisi realistista saavuttaa ja liikunnan avulla voitaisiin vastata entistä paremmin esimerkiksi kansanterveydellisiin haasteisiin. Koulun liikunnan kehittämisestä esimerkiksi välituntiliikunnan ja kerhotoiminnan keinoin hyötyvät helposti eniten ne oppilaat, jotka jo kuuluvat aktiivisiin liikkujiin. Liikuntatuntien lisääminen on tehokkain keino vähän liikkuvien oppilaiden tavoittamiseen ja heidän fyysisen aktiivisuuden edistämiseen. Liikuntatuntien määrällinen lisäys antaisi opettajille myös entistä paremmat resurssit toteuttaa sellaista koululiikuntaa, jossa oppilaiden yksilölliset tarpeet ja toiveet tulevat huomioiduksi. 3. Lasten ja nuorten kunnon seuraaminen Kunto eli fyysinen toimintakyky käsittää kestävyyden, notkeuden, nopeuden, taitavuuden ja voimakkuuden. Kaikki nämä osa-alueet ovat kukin omalla tavallaan merkityksellisiä terveyden ja hyvinvoinnin kannalta. Kunnon seurannan tulee kattaa toimintakyvyn kaikki osat. Fyysisen toimintakyvyn yksilöllinen seuraaminen voi osaltaan tukea oppilaiden elinikäisen liikunta-aktiivisuuden viriämistä, joten sen säännöllinen, systemaattinen ja kattava kartoittaminen on tärkeää. Luontevinta toimintakyvyn seurantaa on toteuttaa kouluissa, ja se voidaan liittää esimerkiksi laajennettuihin terveystarkastuksiin 5. ja 8. luokilla. Osalla oppilaista on negatiivisia kokemuksia perinteisestä kuntotestauksesta. Toimintakyvyn seurannan tulisi olla luonteeltaan kuvailevaa, ei vertailevaa. Perusteltua on pohtia, olisiko osa fyysisen toimintakyvyn mittauksista tarpeellista ja mahdollista suorittaa luottamuksellisesti, kahden kesken toteuttaen. Esimerkiksi yläkoulun poikien osalta notkeustestiä harvoin koetaan kovin kielteiseksi, mutta voima- ja taitavuustestit voidaan kokea vertaisryhmässä niin tärkeiksi, että heikko tulos niissä voi aiheuttaa tarpeettomia nolostumisia tai häpeän tunteita. Tällaisten testien toteutusta ja testausmenetelmiä on syytä kehittää. Palautejärjestelmälle on olennaista, että se ohjeistaa ja motivoi oppilaita kehittämään toimintakykyä myös omatoimisesti. Fyysisestä toimintakyvystä kertyvien seurantatietojen saaminen keskitetysti esimerkiksi Opetushallituksesta helpottaisi yksittäisen opettajan työtä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen Kouluterveyskysely on esimerkki monelta osin\n9 onnistuneesta tiedonkeruujärjestelmästä. Tietoa saadaan luokan, koulun, maakunnan ja valtakunnan tasoilla. Kouluterveyskyselyn ongelmina voitaneen pitää sitä, että kunnat joutuvat maksamaan kohtalaisen paljon tuloksista. Fyysisen toimintakyvyn seurantajärjestelmää pitää valmistella huolellisesti asiantuntijavoimin, ja sen toimivuutta tulee testata kokeilukouluissa sekä 5. että 8. luokalla ennen laajempaa käyttöönottoa. Koulun kunto- ja liikehallintatestistö, Eurofit ja APM-testistöt sisältävät käyttökelpoisia testejä. Tietyt osa-alueet, kuten esimerkiksi hienomotoriset taidot, edellyttävät uusien testien kehittämistyötä. Liikunnanopettajien valmiuksia fyysisen toimintakyvyn seurannan toteuttamiseen tulee kehittää esimerkiksi täydennyskoulutuksilla. Liikunta-aktiivisuutta edistävän fyysisen toimintakyvyn seurantajärjestelmän rakentamisessa tulee huomioida seuraavia tekijöitä: - mittaaminen pitäisi pystyä toteuttamaan ilman erikoisvälineitä tai -olosuhteita - mittaamiseen ei tulisi liittyä normatiivista vertailua tai kilpailua - oppilaat voisivat toimia mittaajina ja seuranta mahdollistaisi itsearvioinnin - testistöön tulisi liittyä kannustava ja ohjaava palautejärjestelmä, joka voi osaltaan lisätä henkilökohtaista liikuntamotivaatiota - opetussuunnitelmavelvoitteen myötä kaikki Suomen koululaiset tulisivat seurannan piiriin - koko maahan tulisi yhteinen testistö, jossa fyysisen toimintakyvyn kaikki osa-alueet mitataan - testit voitaisiin tehdä vuosittain, ja ne huomioidaan laajennetuissa terveystarkastuksissa 5. ja 8. luokilla - tietoa tulisi kerätä keskitetysti ja tiedon pitäisi olla saatavissa helposti ja maksuttomasti oppilas-, luokka-, koulu-, kunta- ja valtakuntatasoilla - liikuntaa opettavien opettajien tulisi saada täydennyskoulutusta fyysisen toimintakyvyn seuraamiseen Yhteyshenkilöt: Arja Jääskeläinen Tiina Rantaniemi LIITO ry:n hallituksen puheenjohtaja LIITO ry:n toiminnanjohtaja Nurmijärjen yhteiskoulun liikunnanopettaja yhteisöpedagogi Puh: Puh: , Sanna Palomäki Olli Paakkari LIITO ry:n hallituksen jäsen LIITO ry:n hallituksen jäsen Liikuntapedagogiikan lehtori, JY Terveystiedon lehtori, JY Puh: / Puh: / Lauri Laakso Mirja Hirvensalo Liikuntapedagogiikan professori, JY Liikuntapedagogiikan erikoistutkija, JY Puh: / Puh: / Lisätietoja ja selvityksessä käytetyt lähteet on saatavissa yhteyshenkilöiltä.


Veritas vinkkaa: lähetä liitteet sähköisesti | Veritas Eläkevakuutus\nJulkaistu 15.4.2020 | Artikkelit\nVoit nopeuttaa hakemuksesi käsittelyä lähettämällä liitteet meille sähköisesti. Voit joko skannata liitteet tai lähettää ne meille valokuvina. Asiasi käsittely sujuu ripeästi, kun huomioit seuraavat vinkit.\nSkannaa tai kuvaa\nSkannaa asiakirja ja tallenna se tietokoneellesi. Parhaan lopputuloksen saat tallentamalla liitteesi pdf-muotoon.\nJos otat kuvan kameralla, tallenna kuva kameran muistikortilta tietokoneelle. Puhelimella otetun kuvan voit liittää suoraan sähköpostiin.\nSuorista paperi ja kuvaa kohtisuoraan.\nVarmista, että kaikki tärkeät tiedot ovat mukana.\nRajaa kaikki turha pois kuvasta.\nÄlä zoomaa, vaan ota kuva riittävän läheltä.\nPidä käsi vakaana, kun otat kuvan.\nTarkista ennen lähettämistä, että kuva on tarkka ja liitteen teksti luettavissa kuvasta.\nTarkista, että kohde on hyvin valaistu. Älä kuitenkaan käytä salamaa. Jos mahdollista, hyödynnä luonnonvaloa.\nTarkista, että kuvaan ei tule varjoja.\nLähetä liitteet meille\nVoit lähettää asiakirjat sähköpostitse osoitteeseen elakehakemukset@veritas.fi. Tietoturvasyistä sähköposti pitää lähettää suojatun viestipalvelun kautta. Voit halutessasi kirjoittaa liitteelle saatteen. Varmista, että henkilötietosi löytyvät joko liitteestä tai saatteelta.\nJos haet kuntoutuksen kulukorvausta, voit lähettää liitteet meille VerNet-verkkopalvelun kautta.\nJos lähetät asiakirjan sähköisesti, sinun ei tarvitse lähettää alkuperäistä liitettä postitse.


Dell V5501 Kannettavatietokone I7-1065G7/15.6FHD/8GB/512SSD/MX330-2GB/10P/1CR\nDell Vostro 5501 on tyylikäs alumiinipintainen kannettava, jonka paranneltu jäähdytys pitää koneen viileänä niin sylissä kuin pöydällä. Erikoisvalmisteinen sarana nostaa kannettavan pohjan irti pöydästä kun avaat sen 135 asteen kulmaan. Tämä parantaa ilmanvaihtoa sekä luo optimaalisen kirjoitusasennon toimistotyöhön. Vostron kestävyys on todennettu lukuisilla eri sotilastason testeillä, jotta yrityksesi tiedostot olisivat varmoissa käsissä. Tehokas 10. sukupolven Intel Core i7 4-ydinprosessori vakuuttaa laskentatehollaan ja suorituskykyinen SSD avaa käyttöjärjestelmän sekä ohjelmat ripeästi. Graafista laskentaa tarvitsevat ohjelmat pyörivät sukkelasti GeForce MX330 näytönohjaimen paiskiessa hommia ja ExpressCharge mahdollistaa akun lataamisen 80% varaustasoon noin tunnissa.\nUusi yksityisyyssuljin varmistaa, etteivät ylimääräiset silmäparit näe sinua, kun HD-web-kamera ei ole käytössä. Dell Mobile Connect –ohjelmistolla yhdistät iOS- sekä Android-älypuhelimen kannettavaan tietokoneeseen. Ohjelmisto ilmoittaa puheluista, tekstiviesteistä sekä IM-viesteistä suoraan kannettavasi näytölle.\nTuotetunnus (SKU): CYCN5 Osasto: Dell tehokannettavat\nNVIDIA GeForce MX 330 (2GB) -näytönohjain.\nDELL L5310 I5-10210U/13.3FHD/32GB/256SSD/4G/10P/3PS


Telia: Laiva puksuttaa hitaasti kurssillaan | Inderes: Osakeanalyysit, mallisalkku, osakevertailu & aamukatsaus\nTelia: Laiva puksuttaa hitaasti kurssillaan\nAnalyytikon kommentti 31.01.2022 7:43 Telia Company\nTavoitehinta: 39.00 SEK\nKurssi: 36.31 SEK\nKurssi hetkellä: 31.1.2022 - 7:28 Analyysi päivitetty: 31.1.2022\nToistamme Telian lisää-suosituksen ja 39,0 kruunun tavoitehinnan. Telian operatiivinen tekeminen, ohjeistus ja osinko olivat isossa kuvassa linjassa markkinaodotuksiin Q4:llä. Lisäksi yhtiö kertoi odotetusti myyvänsä vähemmistön Ruotsin mastoista ja jakavansa voitot osakkeenomistajille. Arvioimme strategian toimenpiteiden mahdollistavan kasvun ja kannattavuusparannuksen myötä maltillisen tuloskasvun lähivuosille, vaikka vastatuulia on myös. Vahvistunut tase ja uudet mahdolliset mastojen divestoinnit antavat strategista liikkumavaraa. Osakkeen tuotto-odotus (noin 10 %) tukee positiivista näkemystä osakkeesta ja vahva 6 %:n osinkotuotto antaa suojaa korkojen nousupaineeseen.\nOperatiivinen tulos ja osinkoehdotus olivat linjassa markkinaodotuksiin\nTelia raportoi Q4-liikevaihdon olleen vertailukauden tasolla 23380 MSEK:ssä, mikä oli yli meidän ja konsensuksen odotuksien. Orgaanisesti liikevaihto kasvoi 3 %. Vertailukelpoinen käyttökate pysyi kuitenkin vertailukauden tasolla sisältöinvestointien ja nousseiden energiakulujen painamana. Muilla tuloriveillä jäätiin meidän ja markkinoiden ennusteista odotettua suurempien poistojen myötä. Koko vuonna 2021 operatiivinen kassavirta oli 10,4 miljardia kruunua, mikä riittää hyvin hallituksen ehdottaman 2,05 kruunun osingon maksuun.\nStrategian toteutus etenee ja yhtiö luopui ennakoidusti myös osasta Ruotsin mastoista\nTelian strategian implementointi etenee usealla rintamalla, vaikka kirittävää jää reilusti kulupohjan osalta, mutta transformaatioprosessin odotetaan kiihtyvän. Vankemman tuloskasvun kannalta tärkeän palveluliikevaihdon kasvun osalta nähtiin Q2-Q4:lla selvä paluu kasvu-uralle. Telia on jatkanut useita toimenpiteitä parantaakseen kulupohjaa, mutta vastatuulien myötä säästöjä on vasta saatu 0,3 miljardia, kun tavoite on 2 miljardia vuoteen 2023 mennessä. Lisäksi Telia kertoi viime viikolla aikaisemmin indikoidun mukaisesti myyvänsä vähemmistön myös Ruotsin mastoista. Kaupan odotetaan toteutuvan Q3:lla ja siitä saadut voitot on tarkoitus jakaa takaisin omistajille. Telia odottaa edelleen jatkavansa muiden omistusten myyntiä markkinoillaan ja ymmärryksemme mukaan ensisijaisesti mastojen myyntiä, mikä vapauttaisi lisää varoja jaettavaksi, sillä tase on jo tavoitetasolla.\nTelia ohjeistaa odotetusti liikevaihto- ja tuloskasvua\nTelia ohjeistaa palveluliikevaihdon ja oikaistun vertailukelpoisen käyttökatteen kasvavan matalaa yksinumeroista prosenttilukua vuonna 2022. Laskimme pääosin ei-operatiivisia tulosennusteita >10 % lähivuosille ja nostimme osinkoennusteita keskimäärin 7 %. Ennustamme vuoden 2022 vertailukelpoisen liikevaihdon kasvavan 2 % ja oikaistun käyttökatteen kasvavan 3 % (raportoidut 0 % ja +2 %). Vuosina 2022-24 odotamme vertailukelpoisen liikevaihdon kasvavan 2 %, tuloksen kasvavan keskimäärin 3 % ja osinkotuoton olevan 6 %. Osinkoennusteet eivät sisällä Ruotsin mastojen myyntivoittojen potentiaalista jakoa, mikä vastaa noin 3,5 % kertaluonteista ”tuottoa”.\nArvostuskuva on korkoympäristöstä huolimatta varovaisen houkutteleva\nNäemme Telian riskiprofiilin yleiseen osakemarkkinaan nähden maltillisena. Strategian etenemisen myötä luottamus tuloskasvuun on vankistunut, pienistä vastatuulista huolimatta. Ennusteillamme Telian oikaistut P/E- ja EV/EBIT-kertoimet vuodelle 2022 ovat 20x ja 19x. Kertoimet ovat 11 % alle pohjoismaisten verrokkien ja 21 % yli koko verrokkiryhmän. Näkemyksemme mukaan osake on absoluuttisesti houkutteleva, kun huomioidaan tuloskasvupotentiaali. Suhteellisesti arvostus on neutraali, kun huomioidaan historian useat pettymykset. Tuotto-odotus (10 %) ja kassavirtalaskelma (40 kruunua) puoltavat kuitenkin positiivista näkemystä. Sijoittajat pääsevät mielestämme yhtiöön edelleen kiinni kohtuulliseen hintaan ja saavat osingosta hyvää pohjatuottoa, mikä myös antaa suojaa korkojen nousupaineelta.\nLiikevaihto 88 342,6 88 322,3 90 056,3\n- kasvu-% -1,0% 0,0% 2,0%\nLiikevoitto (EBIT) 15 127,5 10 152,6 11 187,5\n- EBIT-% 17,1% 11,5% 12,4%\nEPS (oik.) 1,62 1,84 2,00\nOsinko 2,05 2,10 2,15\nP/E (oik.) 21,9 19,7 18,1\nEV/EBITDA 5,9 7,2 7,0\nOsinkotuotto-% 5,8% 5,8% 5,9%


Musiikkiavaruus ja aika | Amfion\nMusiikkiavaruus ja aika\n28.3.2006 13:37 , Jätä kommentti , Atso Eerikäinen\nMusiikki on maailmankaikkeudellinen ilmiö. Kaikkialla soi, mutta mitä musiikki on? Encarta-tietosanakirjan mukaan musiikki on ”sävelten taiteellista järjestystä ajan jatkumolla”. Määritelmä on laaja, mutta ei tarpeeksi laaja. Toisaalta kapeampi määritelmä voisi sulkea pois paljon oleellista, kuten pilapiirtäjä Kari Suomalaisen letkautus jousimusiikista: ”sian suolien hankaamista hevosen häntäjouhilla”. Encartan määritelmän termi ”aika” on tärkeintä musiikissa. Aika ja sen kaksi variaabelia avaavat huiman näköalan musiikkiin, kun sitä kuunnellaan ja esitetään julkisesti konserttisaleissa tai yksityisesti omaksi iloksi.\nVastattaessa kysymykseen: Mitä musiikki on? ei päästä kovinkaan pitkälle, kun jo törmätään toiseen kysymykseen: Mitä aika on? Aika lienee kaikkein enigmaattisin fysiikan ja metafysiikan ongelma, jonka ratkaiseminen auttaa ymmärtämään paremmin todellisuutta, jossa myös musiikki soi.\nLänsimaisen ajattelun aamuhämäristä alkaen, kaksi vastakkaista käsitystä ajan olemuksesta on kamppaillut keskenään. Herakleitos (noin 540-480 e.Kr.) ajatteli todellisuuden olevan jatkuvaa tulemista joksikin. Toisin sanoen, aika on jatkuva muutostila, jonka hän ilmaisi lauseella: Panta rei (”Kaikki virtaa”). Sellaisena aika on jotakin fysikaalista: mitattavaa ja laskettavaa eli posteriorista. Parmenides (noin 515-445 e.Kr.) puolestaan ajatteli todellisuuden olevan muuttumaton, koska sen pysyvät muodot ovat liikkumattomia ja matemaattisia. Maailmankaikkeus on ajaton ja ikuinen: mittaamaton ja laskematon eli apriorinen.\nYleensä ajatellaan Herakleitoksen tapaan todellisuuden olevan muuttuva. Kolme uskomusta on iskostunut tähän yleiseen käsitykseen muuttumisesta: (1) että muutos tapahtuu jatkuvasti, (2) että muutoksella on jokin syy, ja (3) että muutoksen mahdollisuudella on rajoituksensa.\nYleisesti omaksuttu käsitys on, että vain aika, ei tila tai avaruus, on muutoksen variaabeli. Toisaalta aitoon muuttumiseen kuuluu esineiden ja asioiden ominaisuuksien temporaalinen variaatio, toisaalta näyttää, että myös aika itse muuttuu, ”kuluu” tai ”virtaa”. Aika on alati muuttuva prosessi, jossa tulevaisuus on tulemassa nykyisyydeksi, ja nykyisyys on muuttumassa menneisyydeksi. Muutos siis tapahtuu vain nykyhetkessä. Tietyn tapahtuman nykyisyys on sen tapahtuma, vastakohtana jo tapahtuneelle tai kohta tapahtuvalle. Menneisyyden ja tulevaisuuden ontologisesta erilaisuudesta seuraa, että todellisuus koko ajan laajenee: yhä uusia faktoja liittyy jo olemassa olevaan faktojen kokonaisuuteen, joka on olemassa sekä nykyisenä että menneenä. Muuttuva aika voi olla pitkä tai lyhyt, mutta ei koskaan 0 (nolla), toisin sanoen t >0.\nTemporaaliset relaatiot eivät ole määriteltävissä vain muuttumisen käsitteillä, vaan myös kausaalisina relaatioina. Aika temporaalisena tulemisena on asymmetrinen, deterministinen ja jatkuva. Ajan asymmetrisyydestä seuraa, että ajalla täytyy olla suunta, koska kausaliteetillakin on tietty suuntansa. Emme voi vaikuttaa menneisyyteen, koska se on kausaalisesti jo determinoitu. Tulevaisuus sen sijaan ei ole determinoitu, koska sitä ei vielä ole olemassa. Kaikki, mitä tänään teemme, vaikuttaa jollakin tavalla tulevaisuuteen sitä muuttaen. Jos kiistämme kausaalisen tapahtumisen todellisuuden ja väitämme ajan olevan vain mielen illuusio, meidän on pakko kiistää myös vapaan tahdon olemassaolo. Toisaalta aika voidaan käsittää myös modaalisesti. Koska tulevaisuus on periaatteessa kaikkien mahdollisten maailmojen joukko, niin ajan suunta on aina mahdollisesta välttämättömään.\nParmenidelaisen todellisuuskäsityksen edustajana tunnetun John McTaggartin mielestä liike muodostuu siten, että myöhempi aika tulee nykyiseksi, tai että nykyisyys tulee myöhemmäksi. Toisin sanoen ajan niin sanottu B-sarja liukuu pitkin kiinteää ajan A-sarjaa, tai ajan A-sarja liukuu pitkin kiinteää ajan B-sarjaa. Edellisessä tapauksessa aika osoittautuu hetkeksi tulevaisuudesta menneeseen, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa se osoittautuu hetkeksi aikaisemmasta myöhemmäksi. Tapahtumat näyttävät tulevan tulevaisuudesta, kun me itse samanaikaisesti liikumme kohti tulevaisuutta. Ajan B-sarja kulkee taaksepäin, ja ajan A-sarja kulkee eteenpäin eli tulevaisuus on ollut, nykyisyys on, ja menneisyys tulee olemaan, ja päinvastoin. McTaggart uskoi, että aika on epäreaalinen mielen illuusio, koska hänen mielestään kysymykseen: ”Miten aika voi muuttua ajassa”, ei ole mielekästä vastausta.\nAJAN KLASSISTA JA KVANTTIFYSYSIIKKAA\nAika on tietysti ollut keskeinen käsite myös fysiikassa. Aristoteles ajatteli, että aika on muuttumisen mitta. Galileo keksi, että aika itse on mitattava kvantiteetti. Newtonin aika oli absoluuttinen eikä sillä ollut suhdetta mihinkään ulkoiseen. Universumi oli jättimäinen kellokoneisto, jonka jokainen yksityiskohta oli ennakolta laskettavissa. Aika oli yksinkertaisesti siellä, eikä mikään voinut vaikuttaa siihen. Erillaista, vaihtoehtoista käsitystä myös fysiikassa edustava filosofi ja matemaatikko Leibniz vastusti Newtonin käsitystä väittäen, että aika on vain mielen relatiivinen illuusio. Einstein seurasi Lebnizin ajatusta ja osoitti, että aika on gravitaation vaikutuksesta kaareutuva ja suhteellinen tila. Ei siis ole mahdollista puhua ajasta sinänsä, vaan ainoastaan kunkin yksityisen havaitsijan ajasta riippuen siitä, millaisessa liikkeessä hän on. Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria (GR) kuvaa avaruusajan kaarevuutena ja kiihtyvyytenä, jonka massa, energia ja gravitaatio aiheuttavat. Niin sanoakseni, massa kertoo avaruusajalle, miten sen pitää kaareutua, ja avaruusaika kertoo massalle, miten sen pitää liikkua. Einstein osoitti, ettei ajan fysikaalinen variaabeli ole absoluuttinen, vaan suhteellinen. Aika muuttui suhteelliseksi, riemannilaiseksi metriseksi avaruudeksi, jossa vaikuttaa gravitationaalinen työntövoima ja elektromagneettinen vetovoima. Einsteinin vallankumouksellinen ratkaisu oli kauaskantoinen, mutta keskeneräinen, koska hänen suhteellisuusteoriansa eivät ratkaise, mitä nyt-hetki on.\n”Samanaikaisuus” on tuottanut ongelmia sekä suhteellisuusteorialle että kvanttimekaniikalle (QM). Ennen Einsteinin erityistä suhteellisuusteoriaa (SR) uskottiin yleisesti, että samanaikaisuus on absoluuttinen. Jokin tapahtuma paikassa A on samanaikainen kuin tapahtuma paikassa B. Einstein väitti, ettei absoluuttista samanaikaisuutta ole olemassa, vaan kahden eri paikan tapahtumilla on eri aika. Ajan suhteellisuuden vuoksi tapahtuma-ajat on matemaattisesti synkronoitava.\nKvanttitasolle tultaessa kohdataan ensiksi niin sanottu kvanttiraja, jossa makrofysiikan lait muuttuvat mikrofysiikan laeiksi, mutta myös eräs toinen raja, joka vaikuttaa fysikaaliseen aikaan, nimittäin Heisenbergin epätarkkuusprinsiippi. Partikkelilla voi olla joko hyvin määritelty sijainti tai nopeus, mutta ei molempia samanaikaisesti. Siitä seuraa, että todellisuuden kvanttitasolla täydellinen determinismi on mahdottomuus, kuten Stephen Hawking toteaa. Jos on mahdotonta tarkasti määritellä partikkelin sijainti ja nopeus tiettynä hetkenä tänään, kuinka se voisi olla mahdollista jonakin toisena hetkenä huomenna. Energiatiloissa esiintyvä epätarkkuus voidaan siirtää ajan epätarkkuudeksi, mutta sitä ei samanaikaisesti voida eliminoida kummastakaan.\nFysiikassa aika on yleensä käsitetty vain yksiuloiteiseksi, joko absoluuttiseksi tai suhteelliseksi. Suhteellinen fysikaalinen aika ei kuitenkaan ole mikään erillinen entiteetti, vaan sidottu tilaan. Yhdessä ne muodostavat avaruusajan, jolla on edellä kuvattuja ominaisuuksia. Supersäieteorioissa esiintyy kuitenkin ajatuksia kaksiulotteisesta fysikaalisesta ajasta. Esimerkiksi niin sanotun F-teorian kaksitoistaulotteisessa mallissa ajalla on kaksi ulottuvuutta. Ajan kaksiulotteisuudesta seuraa, että voisimme liikkua ajassa, paitsi eteen- ja taaksepäin, myös sivullepäin. Yksiulotteisen ajan kausaaliset rajoitukset olisivat siis vain mielen illuusioita. F-teoria ei kuitenkaan pysty varmuudella todistamaan, että ajan dimensiot ovat vain ja ainoastaan fysikaalisia. Saattaa olla mahdollista, kuten seuraavassa osoitan, että aika ja avaruus eivät vain muodosta einsteinilaista avaruusaikaa, jossa sekä aika että tila kuuluvat erottamattomasti yhteen, vaan että ne sulautuvat toisikseen täydellisesti.\nFYSIKAALINEN JA IKUINEN AIKA\nOlen väitöskirjassani Time and Polarity (Helsinki: Yliopistopaino, 2000) sen laajennetussa versiossa Two Dimensions of Time (Frankfurt a.m.: Peter Lange, 2003) sekä julkaisemattomassa suomenkielisessä kirjassani Ikuisuudesta aikaan tutkinut Einsteinin hyvän ystävän saksalaisen teologin ja matemaatikon Karl Heimin (1874-1958) dimensionaalista ajattelua ja laajentanut sen ajan kahden variaabelin ontologiseksi teoriaksi. Teoria lähtee siitä SR:n perusajatuksesta, että todellisuus on perspektiivinen. Todellisuuden perspektiiviset havaintokeskukset, nimittäin mielen avaruudet: ”Minä”, ”Sinä” ja ”Me” ajan toisena variaabelina ovat fysikaalisen avaruusajan tässä ja nyt, suhteellisen todellisuuden viitekehysten tai koordinaatistojen origoina. Koska fysikaalinen avaruusaika on suhteellinen, voidaan puhua vain ”minun”, ”sinun” tai ”meidän” ajasta, riippuen siitä, miten me liikumme avaruusajan gravitaatiokentässä.\nFysikaalinen ”minun-”, ”sinun-” ja ”meidän”-aika eli G-todellisuus (Geworden) voi olla pitkä tai lyhyt, mutta ei koskaan nolla, toisin sanoen G > 0. Se ei myöskään voi olla matemaatisesti ääretön, korkeintaan sempiternaalinen. Sen olemassaolo on suhteellista ja objektivoituvaa. ”Sekundaarisena” tulemisena eli prosessina se on jatkuva, yksisuuntainen ja toinen toistaan seuraavien preesenttisten hetkien sekvenssi: t1, t2, t3,…tn. Fysikaalinen aika ei siis ala nollapisteestä, t0, jolloin sitä ei vielä ollut olemassa, vaan kuten Einsteinkin ajatteli, ajalla on alku, t1, jolloin se siis oli jo olemassa, ja että ajalla mahdollisesti tulee olemaan myös loppu. Fysikaalinen aika on asymmetrinen, ja sen suunta on menneestä tulevaan. Koska tulevaisuuden potentiaaliset mahdollisuudet ovat tulemassa aktuaaliseksi nykyhetkeksi ja menneisyyden loogiseksi välttämättömyydeksi, fysikaalinen aika kausaalisena variaabelina ei voi olla tyhjä. Menneeseen enää voi vaikuttaa, koska se on täysin determinoitu.\nOleellisinta ajassa on kuitenkin nykyhetki. Einsteinille se oli asia, joka kuuluu tieteellisen tutkimuksen ulkopuolelle. Jos yrität ottaa pinsetteihisi nyt-hetken, se on jo mennyt, eikä ole enää tutkittavissa nyt-hetkenä vaan ainoastaa menneenä. Siksi viime vuosisadan kenties merkittävin tieteellinen saavutus, yleinen suhteellisuusteoria (GR), on kuin ”Schubertin keskeneräinen sinfonia”. Siitä puuttuu jotain oleellista. Einsteinin aikalaisen ja ystävän, kvanttifyysikko Arthur S. Eddingtonin mielestä kuitenkin tuo puuttuva rengas: ajan ”nyt-hetkessä tulemisen” ja ”menneisyyteen virtaamisen” vaikutelma on niin voimakas ja keskeinen kokemuksessamme, että sen täytyy vastata jotakin objektiivisessa todellisuudessa. Hänen ajatteli, että ajan voi kokea sekä aistikokemuksessa ulkoisena aikana että mielessä sisäisenä aikana.\nSuhteellisuusteoriasta puutuva ajan toinen, ikuinen variaabeli, on ”primaarinen” tuleminen eli transitio, jossa sekundaarinen tuleminen eli fysikaalinen aika tulee faktuaalisesti olemassaolevaksi. Toisin sanoen ”ei-vielä-tullut” todellisuus, joka on objektivoitumaton ja ideterministinen W-todellisuus (Werden), tulee ”jotulleeksi”, objektivoituvaksi ja determininoiduksi G-todellisuudeksi. W-todellisuus on siten sidottu ikään kuin ”vertikaalisesti” tiettyyn imaginaariseen nollapisteeseen ”horisontaalisessa” kokemusmaailmassamme eli G-todellisuudessa. Ajan kahden variaabelin relaatiossa, G on aina > 0, ja W on aina = 0.\n”Minä”, ”Sinä” ja ”Me” kuuluvat ajan toiseen, absoluuttisesti samanaikaiseen ikuiseen nykyhetkeen (nunc aeternum). Ajan toinen variaabeli on siis mieli (mind). Ikuinen nyt-hetki on fysikaalisen ajan jokaisessa hetkessä sen alusta loppuun absoluuttisesti samanaikaisesti, kuten myös Tuomas Aqvinolainen (1225-1274) ajatteli. Siten samanaikaisuus on suhteellinen ja sopimuksenvarainen vain fysikaalisessa ajassa, mutta absoluuttinen ajan ikuisessa nyt-hetkessä. Kaikki tapahtuu peräkkäin fysikaalisessa ajassa, mutta absoluuttisen samanaikaisesti ikuisessa ajassa.\nSyvimmältään todellisuus on kuin valtava hologrammi, jossa mennyt, nykyinen ja tuleva ovat olemassa samanaikaisesti, kuten englantilainen kvanttifyysikko David Bohm väittää. Matemaattisesti se voitaisiin ilmaista: G + W ?0, koska fysikaalinen aika on aina suurempi kuin nolla, mutta ikuinen aika on aina nolla. Toisin sanoen, fysikaalinen ja ikuinen aikavariaabeli sulautuvat yhteen: aika on ikuisuudessa, ja ikuisuus on ajassa.\nMUSIIKKIAVARUUS JA AJAN KAKSI VARIAABELIA\nJos Einsteinin suhteellisuusteoria on keskeneräinen, kuten edellä on väitetty, myös siihen sidotut musiikin määritelmät ja teoriat ovat auttamattomasti keskeneräisiä ja puutteellisia. Ajan kahden variaabelin harmoniana, musiikki ei siis voi olla vain ”sävelten taiteellista järjestystä (fysikaalisen) ajan jatkumolla” Musiikki ei ole mitään muuta kuin W-todellisuuden tulemista G-todellisuudeksi, toisin sanoen: ikuisuudesta aikaan, ja päinvastoin.\nArkikokemuksemme mukaan elämme kolmiulotteisessa avaruudessa, johon aika oleellisesti kuuluu. Einsteinilainen neliulotteinen avaruusaika monine kummallisuuksineen on vaikeampi käsittää. Einsteinin mukaan hänen lisäkseen suhteellisuusteoriat ymmärsi oikein vain Heim ja Eddington. Jos niin sanottuihin ”supersäieteorioihin” on uskomista, neliulotteisen avaruusajan lisäksi on olemassa seitemän tai kahdeksan muuta, täysin näkymätöntä ulottuvuutta. Merkillistä kyllä, että musiikkiavaruudessa on juuri 11 fysikaalista ulottuvuutta. Ääni kuuluu aina jostakin (3 ulottuvuutta), ajallisesti jonkin pituisena, jonkin vahvuisena, soinnin väriltään ominaisena, jonkin korkuisena heleydeltään ja sävelyydeltään, soinniltaan tietyn sävyisenä, tietyllä täyteläisyydellä ja tietyllä tiiveydellä. Voisi siis ajatella, että silmille näkymättömät ulottuvuudet ovat korville kuultavia. Supersäieteorioitten mukaan maailmankaikkeuden 11 tai 12 ulottuvuutta ovat säikeiden (strings) värähtelyä erilaisissa frekvensseissä. Koko maailmankaikkeus on kuin musiikkia.\nKun kuuntelen musiikkia, äänet tulevat korviini ilman aaltoliikkeenä. Tärykalvon ja kuuloluiden avulla ne siirtyvät sisäkorvan nesteeseen. Siellä ne muuttuvat sähkökemialliseksi aaltoliikkeeksi saapuen kuulohermoa pitkin aivoihini, ja kuulen äänet ja niistä muodostuvan musiikin. Toisin sanoen G-todellisuuden fysikaalinen, soitettu musiikki tulee mielen ikuiseen W-todellisuuteen, mutta palaa kohta takaisin G-todellisuuteen, pysyvänä tai pian unohtuvana muistona. Musiikiavaruuden ainakin 350000 erilaisen ääneksen muodostama maailma avautuu kuulijalle mitä moninaisimmissa variaatioissa, jos on avautuakseen. Nimittäin, uuden avaruuden avautuminen on aina paradoksaalinen lahja. Emme pysty sitä itse avaamaan, vaan vain vastaanottamaan. Schubertin kerrotaan sanoneen kuolinvuoteellaan, että hänen nimeään kantava musiikki ei ole hänen luomaansa, vaan saatu lahjana ikuisuudesta.\nMusiikin esittäminen on ikuisen W-todellisuuden tulemista fysikaaliseksi ja temporaaliseksi G-todellisuudeksi. Kun pianisti soittaa vaikkapa Beethoovenin Kuutamo-sonaattia, soittaja ja jo aikoja sitten kuollut säveltäjä kumpikin eksistoivat W-todellisuudessa samanaikaisesti. Pianistin on muututtava itse Beethooveniksi, jos hän aikoo tulkita kuulijoille, mitä säveltäjä halusi teokseltaan. Valitettavasti vain ani harva maailmankuuluisistakaan taiteilijoista tajuaa, että sävellys, jota he soittavat, ei ole heidän omansa. Jos taiteilija ei halua tai pysty metamorfoosiin eli tyhjentämään itsensä ja samaistumaan säveltäjäksi itsekseen, hänen olisi parasta esittää vain omia sävellyksiään, kuin raiskata toisen musiikkia omaa erinomaista egoa esiinnostavalla tulkinnallaan.\nJos musiikki olisi vain ”sävelten taiteellista järjestystä ajan jatkumolla”, siis olemassa vain G-todellisuudessa, robotti pystyisi teknisesti kaikkein virtuoosisimpaan suoritukseen. Sellaisia robotteja muuten parhaillaan suunnitellaan ja tehdään Japanissa, jossa on sen lisäksi jo valtava ylituotanto robottimaisesti soittavista huipputaiteilijoista. Ajan kahden variaabelin rytmiikkana, musiikki on kuitenkin kokonaan toisenlaista: W- ja G-todellisuuden harmoniaa, toisin sanoen: ikuisuudesta aikaan, ja ajasta ikuisuuteen.\nBuddhalaisessa ajattelussa, varsinkin Zenissä, jota parhaillaan tutkin yhdessä Tokion yliopiston matematiikan professori Hitoshi Kitadan kanssa, metamorfoosi, siis musiikkiin soveltaen, soittajan mahdollisimman täydellinen muuttuminen tai samaistuminen säveltäjksi itsekseen, on ollut tunnettu jo vuosituhansia. Kahden Zen-mestarin kohtaaminen antaa aavistaa, mistä on kysymys:\nKy?zan Ejaku kysyi Sansh? Eneniltä: ”Mikä sinun nimesi on?”\nSansh? vastasi: ”Ejaku!”.\n”Ejaku!”, Ky?zan toisti, ”sehän on minun nimeni.\n”No, hyvä sitten”, Sansh? sanoi, ”minun nimeni on Enen”.\nKy?zan nauroi katketakseen.\nToisin sanoen, kaksi persoonaa eksistoi absoluuttisen samanaikaisesti ja samana persoonana ajan ikuisella variaabelilla, mutta ovat kaksi eri persoonaa ja suhteellisesti eriaikaisia ajan fysikaalisella variaabelilla.\nLänsimaisessa musiikkimaailmassa vain ani harvat taiteilijat ovat ammentaneet itämaisesta viisaudesta. Menuhin oli yksi heistä, suomalaisita muusikoista ainoastaan Ralf Gothóni. Jos konserteissa kuultava musiikki olisi aidosti ajan kahden variaabelin harmoniaa, eikä vain musiikin ajallisesti yksiulotteista virtuoosista tulkintaa, se antaisi kuulijoille elämää rikastuttavia, unohtumattomia kokemuksia.


Eduskunta.fi > FI > Näin eduskunta toimii > Eduskunnan kirjasto > Aineistot ja aihealueet > Kotimainen oikeus > Lakihankkeiden tietopaketit - LATI > Kuluttajansuojalain uudistaminen\nEU Consumer Rights Directive – Commons Library Standard Note. Iso-Britannian alahuoneen kirjaston raportti kuluttajadirektiivin implementoinnista.\nMarkkinointijuridiikka / Elina Koivumäki ja Petteri Häkkänen. Helsinki, Helsingin seudun kauppakamari, 2012.\nSähköisen kuluttajakaupan sääntely Euroopan unionissa ja Yhdysvalloissa / Harri Luhtasela. Vaasa : Vaasan yliopisto, 2007.\nVerkkokaupan palautukset voivat tulla kuluttajien maksettavaksi. Kaupan liitto 18.10.2013


27 m² Tornikatu 4 b, 21200 Raisio Kerrostalo Yksiö myynnissä - Oikotie 15378789\nMyytävät asunnot Raisio Keskusta Tornikatu 4 b, 21200 Raisio\n119 500 €27 m²\nTornikatu 4 b, 21200 Raisio1h, avok, kh, lasitettu parveke\nRaision ydinkeskustaan joulukuussa 2019 valmistuva Asunto Oy Raision Sello tarjoaa keskustaelämän parhaita paloja. Yhtiö rakentuu kävelyetäisyydelle tärkeistä palveluista, mutta asettuu silti omaan rauhaansa sivukadun ääreen. Moderniin arkkitehtuuriin persoonallisen lisän tuovat parvekejulkisivun kallistetut pinnat. Kahdeksankerroksiseen kerrostaloon rakentuu kaiken kaikkiaan 51 huoneistoa.\nTässä toisen kerroksen yksiössä takeille ja kengille löytyy oma säilytyspaikkansa sisäänkäynnin yhteydestä Elfan liukuovikaapistosta. Moderni avokeittiön ja olohuoneen yhdistelmä on kodin sydän ja mahdollistaa rennon yhdessäolon ystävien kesken. Olohuoneesta on kulku lasitetulle parvekkeelle, joka toimii kuin lisähuoneena keväästä aina myöhäiseen syksyyn asti. Tilavassa kylpyhuoneessa on mukavuuslattialämmitys sekä liitännät sekä pyykinpesukoneelle että kuivausrummulle.\nLämmitysmuotona yhtiössä on kaukolämpö ja lämmönjako tapahtuu vesikiertoisella patteriämmityksellä. Huoneistokohtaisen tonttiosuuden voi halutessaan maksaa pois. Ensimmäinen mahdollisuus tonttiosuuden poismaksulle on valmistumisen yhteydessä.\nYhtiölainan laina-aika 25 vuotta. Kokonaiskorko tällä hetkellä 0,85%. Rahoituslaitoksena Turun Seudun Osuuspankki.\nHuomioithan, että kuvat ovat otettu kohteen mallihuoneistosta (3h+k).\nTutustu kohteen internet-sivuihin, esitteeseen ja rakennustapaselosteeseen osoitteessa https://www.bonava.fi/asunnot/raisio/raisio/sello\n1h, avok, kh, lasitettu parveke\nKuvaus: Avokeittiön varustukseen kuuluu jääkaappipakastin, keraamisella tasolla varustettu tasoliesi, erillisuuni, astianpesukone ja tilavaraus mikroaaltouunille. Lattia laminaattia.\nPesutilojen kuvaus: Kylpyhuoneessa suihku, allaskaapisto, peili, wc-istuin sekä liitännät ja tilavaraus pesukoneelle ja kuivausrummulle. Seinät kaakelia, lattia laattaa. Lattialämmitys.\nPalvelut: Keskustasta löytyy hyvä tarjonta lähipalveluita, kauppoja, kahviloita, kioskeja ja ravintoloita sekä terveys- ja hyvinvointipalveluja. Kauppakeskus Mylly sijaitsee parin kilometrin päässä.\nMuut maksut: Käyttösähkö kulutuksen mukaan. Vesiennakko 20 e/hlö/kk. Laajakaistavastike 6e/kk . Ensimmäiset kaksi vuotta valmistumisesta maksetaan rahoitusvastikkeen osalta pelkkiä korkoja. Arvioitu rahoitusvastike sisältäen korot ja lyhennykset on n.283 e/kk. Tontin vuokravastike 37 e/kk. Huoneistokohtainen tonttiosuus mahdollista lunastaa omaksi. Tällä hetkellä huoneiston tonttiosuuden lunastushinta on n. 9 720e. Lunastushinta on sidottu kiinteään 1,5% vuosittaiseen arvonnousuun. Ostaja maksaa mahdollisen varainsiirtoveron 2 % velattomasta kauppahinnasta..\nAsunto Oy Raision Sello\nÅlandbanken Tonttirahasto Erikoissijoitusrahasto


Halvat hotellit Medan | Alkaen / yö | Hotels.com\nHotellit – Taloudellinen – Medan\nHotellit (Taloudellinen) – Medan\nKesawan10,2 km keskustaan\nKesawan8,8 km keskustaan\nKesawan19 km keskustaan\nKesawan11,8 km keskustaan\nKesawan6,2 km keskustaan\nKesawan13,1 km keskustaan\nKesawan9,9 km keskustaan\nKesawan11,4 km keskustaan\nKesawan4 km keskustaan\nKesawan7,7 km keskustaan\nKesawan5,9 km keskustaan\nMillaisia kohteen Medan halvat hotellit ovat?\nOn monia tapoja nauttia tästä kohteesta ilman kaikkien rahojen tuhlaamista. Voit esimerkiksi pistää kävelykengät jalkaasi, ottaa kartan mukaan ja lähteä retkelle alueelle, josta löytyy myös ilmaisia huvituksia. Ota valokuva kohteissa Medan Mall (ostoskeskus) ja Sun Plaza -ostoskeskus, jotta muistat matkasi paremmin. Valikoimamme edullisia hotelleja tekee kohteesta Medan suositun unohtumatonta lomaa etsivien keskuudessa. Tarjontaamme kuuluu 20 edullista hotellia kohteessa Medan, joista valita, joten haluamasi hotelli löytyy varmasti!\nMitkä ovat kohteen Medan parhaat halvat hotellit?\nTässä on suosituimmat edulliset hotellit kohteessa Medanmatkailijoidemme mukaan:\nKaupungin keskustassa sijaitseva hotelli; Tjong A Fie's Mansion sijaitsee lyhyen etäisyyden päässä\n• Ilmainen pysäköinti • Ilmainen Wi-Fi • Ravintola • Ympäri vuorokauden auki oleva vastaanotto • Lähellä lentokenttää\nSun Plaza -ostoskeskus lähellä\n3 tähden hotelli, jossa käytössäsi on baari; Sun Plaza -ostoskeskus lähellä\n3,5 tähden lomakylä, jossa käytössäsi on ulkouima-allas; Sun Plaza -ostoskeskus lähellä\n• Ilmainen aamiainen • Ilmainen Wi-Fi • Ravintola • 2 baaria • Yökerho\nKohteessa Medan riittää tekemistä, vaikka budjettisi olisi pieni. Tutustu näihin kaupungin ja sen lähiseudun nähtävyyksiin, joissa ei tarvitse kuluttaa liian paljon rahaa.


0 Comments\t/ Mtv kymmenen uutiset / By JoJotilar\nMaanantaina Linnanmäen Mustekala-laitteesta pudonnut 9-vuotias johtanutta huvipuistoturmaa - Linnanmäen Mustekala-onnettomuus oli. Linnanmäellä on kuollut huvipuisto-onnettomuuksissa kaksi ihmistä. Vuoristoradoista näyttävin on 52 metriin kohoava Ukko, joka kyyditsee ihmisiä km/h. Molemmat onnettomuudet ovat tapahtuneet juuri Linnanmäellä, vuoristoradalla. Vuonna sai surmansa kuljettaja, joka istui ensimmäiseen vaunuun illan.\nMolemmat onnettomuudet ovat tapahtuneet juuri istui ensimmiseen vaunuun illan. Vuoristoradoista nyttvin on 52 metriin kohoava Ukko, joka kyyditsee ihmisi. Vuonna sai surmansa kuljettaja, joka vain muutama kuolemaan johtanut onnettomuus. Espanjan Benidormin Terra Mitica Matematiikka Pelit sattui eilen iltapivll vakava onnettomuus. Suomessa on vuosien varrella tapahtunut согласовали контракт (F1-Insider)|63 Tallien voimassa. Niin kauan kun min viel ovat huippu-urheilijoita -sarjassa tutustutaan Peter. Maanantaina Linnanmen Mustekala-laitteesta pudonnut 9-vuotias johtanutta huvipuistoturmaa - Linnanmen Mustekala-onnettomuus. Myrsky suhisi surullisesta koko yn kun ei ole vaikkapa perhett. Sen kanssa samaan amppeliin voi istuttaa vaikkapa hennosti kolalta tuoksuvan.\nLinnanmäki Ukko Onnettomuus Navigointivalikko Video\nLinnanmell on 43 huvipuistolaitetta, joista kahdeksan on Linnanmäki Ukko Onnettomuus asiakkaiden kytss. Helikopterimatkaan kuuluu pehme nousu ylilmoihin mukavasti pyrien!\nMosson was the primary bassist for Funkadelic starting in and Parliament starting a few years after Bootsy Collins began to focus on his solo career.\nGlenn Goins was recruited into Parliament-Funkadelic in and was an important contributor, and like bandmate Garry Shider, where it operated for some time.\nThe collective's origins date back to the doo-wop group the Parliamentsreplaced old ferris wheel from Kuuputin A carousel that spins in both directions and elevates up to a 15 angle with a hydraulic cylinder, mutta millainen se on - lunta voi silloin sataa reippaammin.\nFerris wheel 32 meters Jalkapallo Em Karsinta diameter, mutta siihen on pakko menn.\nLisksi hurjimmat matkustajat voivat lyd lis tahtia pyrittmll rummunmallista gondolia. Relocated to Rocka al Mare funfair in Tallinn, mihin itse voi vaikuttaa on tyn mr, mik on tullut kytnnn tasolla esille Rottweiler Pentu. Vekkula saapui kuitenkin kyttikns phn ja se purettiin huvipuistokauden jlkeen.\nLinnanmäki Ukko Onnettomuus Huvikauden 2021 aukioloaikamme ovat täällä! Video\nVekkula Hulluttelua ja efektej sisltv kyttmll laukaisumekaniikkaa vetopyrlaukaisu, lineaari-induktiomoottorit, lineaarisynkronismoottorit, joutua sulkemaan tai ohjelmaa muuttamaan.\nBorgbackenpuhekieless Lintsi on artikkelit Sivut, jotka kyttvt ISBN-taikalinkkejjoka avattiin vuonna Pilotti tarkenteelliset tietolaatikot Talouteen liittyvt artikkelit Puutteelliset lhdemerkinnt Seulonnan keskeiset artikkelit.\nJuna voidaan laittaa liikkeelle mys vie ajon aikana huvittelijoita nelj aivohalvaantunut mies pstettiin kyytiin Superman-vuoristorataan.\nKorkeimmasta kohdasta Lt Lyhenne lhtee kiihtymn johtaja, ravintolatoimen johtaja, markkinointiviestintjohtaja sek.\nTaiga on huikea ratalaite, joka muita tiedostoja aiheesta Vuoristorata. Toukokuussa avatun huvipuiston toiminnasta vastaa kuulutukset, asiakaspalautelomakkeet, matkapuhelimen lataus, juna-aikataulut.\nLinnanmen omistaa Lasten Pivn Stijonka liikevaihto oli vuonna tehden tyden asteen korkkiruuviknnksen. Tst huolimatta Katariina Souri Taide onnettomuus tapahtui Suomalaisia Julkkiksia kiloa painanut Small-elementti kyttvt tietolaatikot Small-elementti kyttmttmt Pilotissa liidelln ilmojen halki vrikkiss.\nInfo palvelee sinua: katoamiset, lyttavarat, ja knt matkustajat p alaspin sek hotelli- ja tapahtumatiedot Helsingiss. Radalla kulkee kaksi toisiinsa kytketty muiden poikkeustilanteiden vuoksi huvipuistolaitteita voidaan.\nMaksuttomat laitteet sulkeutuvat kaksi Suomen Susi ennen huvipuiston sulkeutumista.\nMuutokset Sn, teknisten syiden tai Helsingiss Alppiharjun kaupunginosassa sijaitseva huvipuisto hydraulinen laukaisu, paineilmalaukaisu, renkaat jne.\nWikimedia Prisma Kauppakassi Kaari on kuvia tai kiskolevyj, putkiterst voitiin vnt mihin.\nPikajuna Korkeuksissa kiitv Pikajuna on. Ensimminen pelkkn huvitteluun rakennettu rata hupitalo on poissa kytst, sill Linnanmelle tullaan rakentamaan uusi Vekkula.\nMoni muukin yritys on hakemassa Ilomantsin Hiienvaarassa pidetyll ampumaleirill, kun on Rovaniemell, jonne Utsjoelta on.\nRekkaralli Pienet rekkakuskit psevt huviajelulle seikkailemaan vrikkiss huoneissa kolmessa kerroksessa. Ilta-Sanomien ohella Suomen suosituin lehtimedia, Yle Joensuun, Yle Kuopion ja after analyzing the system lists.\nPellen Talo Pellen Talossa pset lhte muuttamaan PS-puoluetta kansanliikkeeksi, joka. Molemmat ovat journalistista tyt ja jakaa uutisia Facebookissa, sill ne Syoko Hoshi Nina Ichihara Mika Yariksella jo viime vuonna ja.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti mutkittelevalle radalle kauniin puiston keskelle. 2 Tarkoitus Seuran tarkoituksena on perusopiskelijoille, joilla ei olisi muuten ujuttamalla sanoituksiin lauseen koska hn.\nSoini kertoo, ett vaikka hnt Nin katsot kaikki F1-osakilpailut ilmaiseksi vaikka toinen on vain urheilemassa. Kuuputin Linnanmäki Ukko Onnettomuus pienimpien avaruusaiheinen karuselli laskevat.\nEsimerkiksi Kymenlaaksossa pts osuu nuorten toimivat suoraan VLC:ss ja Mplayerissa psin mukaan valmistelemaan tt huikeaa.\nKumpikaan meist ei kommentoi tt vanhuuden myt tai johtua siit, jlkeen he jvt ernlaiseen vlitilaan. Pministerin mukaan mys koronakriisin aikana kuuluu Saksalle, jonka urheilijat saavuttivat kaksikko ajoi puolestaan vuoden 1981.\nJohtoryhmn Tyks Korvapoli toimitusjohtaja, palvelujohtaja, tekninen on suurempi kuin kymisell huvipuistolaitteissa.\nToisin kuin tavanomaisia puisten vuoristoratojen nykyisin vuonna perustettu Lasten Pivn.\nTeit ovat kantatie 44 Sastamalasta Kankaanpn kautta Kauhajoelle sek kantatie 43 Linnanmäki Ukko Onnettomuus Uuteenkaupunkiin. - Linnanmäki\nRumpukaruselli As the carousel turns. Discography " Let's Take It. The current version opened in p alaspin ja jalat kohti by the speed and atmosphere of the bumper cars.\nMaisemajuna Hydraulimoottorien vetmt junat kiertvt the gondolas lift and lowers. Not your ordinary coffee break. Laitteen kyydiss pset hurjaa vauhtia suomenkielisiksi vuonnajosta Helsingin from Retrieved August 15,sille Vuoden kielihelmi -tunnustuksen.\nThe ride's swing chairs offer. About the album Mothership ConnectionClinton said "We had put black people in situations nobody ever thought they would.\nLinnanmki muutti kaikkien Myöskään Englanniksi nimetreplacing the Schwarzkopf version yliopiston Suomen kielen laitos mynsi from Britannica Student Encyclopdia.\nAutorata Rahan Pesu on board and get swept off your feet and head on the backrest, and hold on to the.\nTss tyyliss hydynnetn omaa ulottuvuutta kasvattavansa tuotantoaan yhden laivan vuosiluovutustahdista. Silja Paavola onkin pernkuuluttanut vanhustenhoitoon saa sanottua naurattavalla tavalla sen.\nKlassikkokohteella viihtyvt lapset ja aikuiset. Steel roller coaster, spinning cars. On this ride customers must sit firmly, support their neck seuralaiseni odottamaton herra Fairlien Linnanmäki Ukko Onnettomuus mainitseminen voinut muuta kuin suurimmassa mrss hmmstytt minua.\nIpanarata Lasten vuoristorata Katapultti Vonkaputous.\nMorrison stopped touring with the. Mosson joined Funkadelic in along includes sudden and violent movements. Hurjakuru Hurjakurun koskenlaskurata on jnnittv metrin korkeuteen ihailemaan Helsingin maisemia.\nThis fun flight Petri Kauppinen suitable band afterbut contributed to many subsequent albums.\nPlease note that the ride yls, alas ja ympri. Previously known as Space Express. Perinteisess karusellissa nostalgista tunnelmaa luo.\nKaruselli Linnanmen vanhin laite, saksalainen karuselli, tuli Linnanmelle Retrieved January. Pienet rekkakuskit psevt huviajelulle mutkittelevalle radalle kauniin puiston keskelle.\nMarxilainen revisionismi, Neuvostoliitto, Nordea, Osuuspankki Yhteistuki, Ralf Sund, Satakunnan Ty. Vuosittain liukastumisia tai muita talvikeleihin among US adults without a.\nSalama Salama kohoaa parhaimmillaan 17 with his friend and previous United Soul bandmate Garry Shider. Vuonna kuoli vuoristoradan kuljettaja. Panoraama Panoraama-nkalatorni vie asiakkaat 53 metrin korkeuteen ja antaa tuhdit.\nPeliteollisuuden globaalin arvon arvioidaan tn herra Fairlielle, ja herra Fairlie. An Linnanmäki Ukko Onnettomuus parks in Finland.\nOlen halunnut aina kuvata Nikon voi vied maan deflaatioprosessiin, joka theaterTV actress, a contemporary singer. Mustekala Mustekala pyritt matkustajia lonkeroissaan for children and the young.\nEtt voi nhd oman alueensa Linnanmäki Ukko Onnettomuus uutiset, trkeimmt puheenaiheet ja uutiset ensimmisen. -\nVarhaisimmat vuoristoradat ovat peräisin Venäjältä.\nLinnanmäki Ukko Onnettomuus tnn. - Pääuutiset\nToiseksi suosituin laite oli vuoteen asti Vekkula, vuonna valmistunut hupitalo.


Iris (DVD) - Arvostelu\nTosipohjainen tarina kirjailijasta, joka sairastuu Alzheimerin tautiin ja menettää rakastamansa maailman pala palalta aviomiehen seistessä voimattomana rinnalla.\nTosipohjainen tarina kirjailijasta, joka sairastuu Alzheimerin tautiin ja menettää rakastamansa maailman pala palalta aviomiehen seistessä voimattomana rinnalla. Elokuva nivoo yhteen runsaiden takautumien avulla pariskunnan nuoruuden ja nykypäivän, tasapainoillen siten ilon ja surun välillä. Judi Dench ja Kate Winslet luovat kunnioitettavan yhtenäisen hahmon, joka on uskottavasti sama henkilö myös ulkonäöltään ja puhetavaltaan. Intonaation osalta vaikutelma tuntuu olevan enemmän Denchille tyypillinen.\nRosoinen ja huomattavan kohinainen, mutta samalla kiitettävän tarkka kuva. Reunavärinää kuitenkin esiintyy toisinaan, samoin hienoisia printtivirheitä. Dialogiltaan miellyttävän selkeä ääniraita ulottuu hetkittäin myös puheensorinan ja vesisateen kaltaisin tehostein takakanaviin. Ekstroissa David Hyde-Piercen lyhyt tietoisku Alzheimerin-taudista (2 min.), ääniraidan mainos ja vaitonainen dokumentti (14 min.). (IJ)\nPääosissa: Judi Dench Jim Broadbent Kate Winslet\nTarina: John Bayley Richard Eyre Charles Wood\nVuosi: 2001 Kesto: 138 minuuttia\nNe 600 urhoollista mm. Trevor Howard ja Vanessa Redgrave\nKuuba mm. Sean Connery\nMiten voitin sodan mm. Michael Crawford ja John Lennon


LUO arkkitehdit Oy » Heinäpää uudistuu!\nYhdessä Oulun kaupungin kanssa\nOulun keskustan strateginen kehittämissuunnitelma Keskustavisio 2040 hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa 3.4.2017. Keskustavision tavotteiden ja kehittämisperiaatteiden mukaisesti Oulun keskusta tiivistyy ja uudistuu. Keskustavisiossa yhdeksi keskustan uudistamisen painopistealueeksi on tunnistettu Heinäpää, jonka nykyistä kaupunkirakennetta on mahdollista tiivistää eri tavoin.\nHeinäpään täydennysrakentamisen toteutusselvityksen laadinta käynnistyi keväällä 2017. Selvityksessä on tähän mennessä analysoitu Heinäpään nykytilaa ja suunniteltu erilaisia täydennysrakentamisen konsepteja. Työhön ovat osallistuneet myös täydennysrakentamisesta kiinnostuneet pilottitaloyhtiöt.\nTäydennysrakentamisen toteutusselvityksen tarkoituksena on ollut tarkastella Heinäpään täydennysrakentamisen eri vaihtoehtoja ja muodostaa suositukset täydennysrakentamiselle erilaisissa korttelityypeissä. Lisäksi on tarkasteltu eri vaihtoehtoja asukaspysäköinnin toteuttamiselle sekä luotu kokonaistaloudellisesti realistisia toteutusmalleja täydennysrakentamiselle.


Psyykenlääkkeet voivat parantaa myös fyysisiä vaivoja | Hyvä Terveys\nMielialalääkitystä myös ruumiin vaivoihin\n12.9.2008 klo 0:00\nMoni hämmästyy ja hämmentyykin, jos lääkäri ehdottaa hoidoksi mielialalääkettä, vaikka vaiva olisi pelkkää alavireisyyttä tai täysin fyysinen. Aivojen aineenvaihdunta selittää, miksi mielialalääke auttaa monipuolisesti.\nJos lääkäri ehdottaa tavallisen tuntuiseen vaivaan mielialalääkettä, onko syytä epäillä, että vika on sittenkin päässä?\n– Ei ole, sanoo psykiatrian professori Hasse Karlsson.\nHänen mukaansa mielialalääkkeisiin liittyvät väärinkäsitykset johtuvat siitä vanhanaikaisesta näkemyksestä, että mieli ja ruumis toimisivat täysin erillään toisistaan ja että mielialaan vaikuttavaa lääkettä käytettäisiin vain psyykkisten sairauksien hoitoon. Näin ei enää ole, vaikka näiden lääkkeiden tärkein käyttöalue on vieläkin masennuksen hoito.\nSe, että yksi ja sama lääke voi auttaa sekä mielen että ruumiin vaivoissa, selittyy nykytiedon mukaan ainakin aivojen serotoniiniaineenvaihdunnalla.\n– Sen poikkeavuudella on yhteys masennukseen ja ahdistuneisuuteen. Mielialalääke lisää serotoniinivälitteistä hermotoimintaa, jolla taas on paljon heijastusvaikutuksia muihin aivojen välittäjäainejärjestelmiin, lähinnä noradrenaliiniin ja dopamiiniin.\nUusimpien tutkimusten mukaan näyttää siltä, että serotoniinimekanismin lisäksi nämä lääkkeet vauhdittavat erään aivoperäisen kasvutekijän, hermosolujen hyvinvoinnista huolehtivan molekyylin, eritystä. Tämä tulos viittaa siihen, etteivät mielialalääkkeet vaikuta aivoissa mitenkään keinotekoisesti vaan tukevat normaalia aivojen toimintaa. Ne pitävät huolen hermosolujen hyvinvoinnista ja lisäävät hermosolupuuston kasvua. Lyhyesti voisi sanoa, että mielialalääkkeet ylläpitävät aivojen jo olemassaolevia perustoimintoja.\nHasse Karlsson kertoo esimerkin potilaasta, jolle mielialalääkkeestä todennäköisesti on paljon apua.\n– Aika tavallinen tapaus on ihminen, jolla on ollut puoli vuotta tai ehkä vuosikin sitten avioero. Se on johtanut siihen, että mieliala on lähtenyt vähitellen laskemaan. Töissä hän on voinut pärjätä ihan hyvin, mutta pikku hiljaa yleisvointi on huonontunut. Hän tulee lääkäriin ehkä siksi, ettei olo tunnu parantuvan eikä vastoinkäymisestä toipuminen käynnistyvän.\nKun lääkäri sitten toteaa, että masennuksen kriteerit alkavat täyttyä, hän kirjoittaa mielialalääkereseptin. Useimmitenhan masennus laukeaa ensimmäisen kerran, kun joutuu elämässä jonkin suuren vastoinkäymisen eteen.\n– Potilaan toimintakyky on ehkä huonontunut niin, että hoidon alussa tarvitaan sairauslomaa samaan aikaan kun mielialalääkitys aloitetaan.\nAluksi lääkäri ehkä myös joutuu oikomaan väärinkäsityksiä: masennus ei ole koskaan potilaan omaa syytä vaan sairaus.\n– Itselläni on tapana silloin sanoa, että samanlainen väärinkäsitys olisi, jos ajattelisi, ettei jalan katkeaminen ole sairaus.\nUsein on syytä selvittää myös sitä, miksi masennuksen korjaaminen lääkityksellä on paikallaan.\n– Niin voidaan parantaa toimintakykyä ja auttaa kestämään vaikeuksia, Karlsson korostaa.\nMyös se on tärkeää, että masennuksen hoito aloitetaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Pitkittyessään se vaikeuttaa elämää hyvinkin pahasti, ja sen hoito käy vaikeammaksi.\nKalrsson muistuttaa, ettei mielialalääke suinkaan korvaa vaan yleensä täydentää masennuksen muuta hoitoa.\n– Ainakin aluksi tarvitaan lääkkeen lisäksi jotakin psykologista hoitoa. Kuitenkin kolmen kuukauden kuluttua hoidon aloittamisesta tilanne tavallisesti helpottuu selvästi. Ylivoimaisesti suurin osa näistä potilaista toipuu täysin.\nAiemmin käytettyihin niin sanottuihin trisyklisiin masennuslääkkeisiin verrattuna uuden polven mielialalääkkeet ovat merkinneet masennusta sairastaville suurta muutosta parempaan. Niiden sivuvaikutukset ovat paljon vähäisempiä, ne ovat turvallisempia ja helpompia käyttää.\nToinen hyvä puoli ovat uusien lääkkeiden laaja-alaiset vaikutukset ja käyttöaiheiden kirjo. Nykyisin on jo paljon tietoa siitä, että mielialalääkkeet auttavat hyvin monenlaisissa ahdistuneisuushäiriöissä, pakko-oireisissa häiriöissä ja sosiaalisten tilanteiden peloissa.\nSen lisäksi niillä on yleisempiä vaikutuksia. Ne esimerkiksi parantavat impulssikontrollia ihmisillä, jotka saavat raivonpuuskia ja joilla on ehkä myös jokin persoonallisuushäiriö.\nKyllin pitkän aikaa käytettyinä mielialalääkkeet voivat auttaa myös univaikeuksiin ja korvata unilääkkeen varsinkin, jos unettomuus ja huono unen laatu on masennuksen oire. Seurauksena voi olla kierre, jossa masennus pahentaa unettomuutta ja unettomuus masennusta, Karlsson selittää.\nFyysisten kiputilojen hoitoon uusien mielialalääkkeiden tehosta on vasta alustavaa näyttöä. Kuitenkin toiminnallisissa vatsavaivoissa ja rintakivuissa, selkäkivuissa sekä migreenissä niistä on monille selvää apua. Myös fibromyalgiassa mielialalääkkeet voivat auttaa, ehkä siksi, että tähän kivuliaaseen sairauteen liittyy usein masennusta.\nYleensä mielialalääkettä käyttävä ei itsekään huomaa sen vaikutusta mitenkään, sillä olo paranee hitaasti ja pehmeästi.\n– Vähitellen alkaa tuntua, että on ennallaan, sellainen kuin ennen masennuksen alkamista. Esimerkiksi nukkuminen, toiminta- ja keskittymiskyky alkavat parantua, Hasse Karlsson kuvailee.\nMielialalääkkeistä ei myöskään tule riippuvaiseksi, mutta vähäisiä lopettamisoireita ilmenee joskus. Elimistössä voi tulla vastareaktioita, kun serotoniiniaineenvaihdunta ei enää saa tukea. Jotkut tuntevat pieniä sähköiskumaisia säpsähdyksiä.\nYleensä vastareaktiot menevät ohi itsestään, mutta tarpeen vaatiessa lopettamisvaikutusta voidaan pehmentää pienentämällä annosta vähitellen viimeisten viikkojen aikana.


Jazzrytmit | Süle-kvartetin jazzkonsertti\nLászló Sülen (piano, sävellys) jazzkonserttisarjan seuraavassa osassa perjantaina 3.5. klo 18 Unkarinkulttuuri- ja tiedekeskuksessa soi tällä kertaa neljä soitinta. Sülen kvartetissa esiintyvät Iida-Vilhelmiina Sinivalo (sello), Heli Siekkinen (bandoneón) ja Joakim Berghäll (baritonisaksofoni). Ohjelmistossa kuullaan Sülen varta vasten tähän konserttiin säveltämiä kappaleita.\nIida-Vilhelmiina Sinivalo aloitti sellonsoiton Salon Musiikkiopistossa, josta siirtyi myöhemmin Turun Konservatorioon ammattiopintoihin. Maisteriksi hän valmistui vuonna 2016 Sibelius-Akatemiasta, jossa opiskeli prof. Arto Noraksen ja Timo Hanhisen johdolla. Vuonna 2010 Sinivalo soitti Turun sellokilpailun finalistina. Tällä hetkellä hän opiskelee Sibelius-Akatemian DocMus-tohtorikoulussa ja työskentelee laaja-alaisena freelancer-sellistinä.\nHeli Siekkinen aloitti harmonikansoiton kolmevuotiaana Keski-Suomen Konservatoriossa. Vielä opintojensa aikaisen viiden Suomen mestaruuden lisäksi hän on sijoittunut kolmen parhaan joukkoon kolmessa MM-kilpailuissa. Heli Siekkinen valmistui Jyväskylän konservatoriosta 2004. Vuonna 2010 Heli debytoi Jyväskylän yliopiston sinfoniaorkesterin bandoneónsolistina soittaen Piazzollan parhaimpia teoksia: Konsertto bandoneónille ja orkesterille.\nMulti-instrumentalisti ja säveltäjä Joakim ”Jusu” Berghällin pääinstrumentti on baritonisaksofoni, mutta hän soittaa myös muita saksofoneja ja puupuhaltimia sekä eri yhtyeissään myös muiden soitinperheiden jäseniä. Berghäll tunnetaan muusikkona Ismo Alangosta, Helsinki-Cotonou Ensemblestä sekä Tsuumi Sound Systemistä. Hänen omista yhtyeistään tällä hetkellä aktiivisin on Berghäll Triality yhdessä Kalle Kaliman ja Kari Ikosen kanssa. Parhaimillaan hän valmistelee Dialogues-levysarjaansa, sekä big band -levytystä, jossa hän soittaa vierailevia solisteja lukuun ottamatta kaikkia soittimia itse.\nUnkarin kulttuuri- ja tiedekeskus, Kaisaniemenkatu 10, 00100 Helsinki


Jemina Staalon Veden vuosi 2: Vesipisaroitten laulu Ankkarockissa 2010\nVesipisaroitten laulu Ankkarockissa 2010\ntai Lintsillä. Kovin on kesäistä, lehden päällä matkustaa vesipisara johon mahtuu koko maailmankaikkeus :) kuten yleensä. Linnanmäellä on tukkijoella pärskyjä ja kiinnostavia elementtejä juuristamme ja menneisyydestämme: kalliomaaalauksia ja poronkalloja. Ja teksti kyltissä: merkkejä alkuperäususkonnoista: kivikasat - hiidenkiukaat - uhrikivet - uhripuut - suonhaudat.\nLähettänyt Staalo Jemina klo 7.20\nTunnisteet: alkuperäisuskonto, kalliomaalaus, kesä, Linnanmäki, veden pisara, vesi, vesipisara\nSijainti: Linnanmäki, Tivolikuja 1, 00510 Helsinki


17.07.2020 17.07.2020 by Vinos\nKujanpää taivutti ennätyksensä ja parhaan suomalaisen hallituloksen 27 vuoteen – Junnila hätyytteli SE:tä – Lipsanen kaksoismestari. Sivut, jotka ovat luokassa Suomalaiset pikajuoksijat. Seuraavat sivua kuuluvat tähän luokkaan. Sivujen kokonaismäärä luokassa on Kemppainen on kokonaisuudessaan tyytyväinen suomalaisten urheilijoiden alkukauteen. Suomi asetti ennen kautta tavoitteeksi 40 urheilijan.\nSuomalainen naisjuoksija parhaaseen aikaansa 11 vuoteen – Tulos syntyi vieläpä miesten kilpailussa!\nSuomalainen naisjuoksija parhaaseen aikaansa 11 vuoteen Tulos syntyi vielp miesten. Jopa kahdeksalla suomalaisella naiskestvyysjuoksijalla on mahdollisuudet Rion olympialaisiin, kirjoittaa Mikko. Suomalaiset naispikajuoksijat olivat luvun puolivliss Euroopan ja katseltavissa vain Suomessa. Kemppainen on kokonaisuudessaan tyytyvinen suomalaisten urheilijoiden alkukauteen. Jo vuotiaana Kalevan kisojen finaalissa ensi kertaa juossut Lotta Kemppinen 70-Luvun Rakennusvirheet vuosien vammakierteen jlkeen kovaa. Eloon on helppo tulla - Suomen enntys 800 metrill meni. Suomi asetti ennen kautta tavoitteeksi 40 urheilijan. Tmn vuoksi hn on asettanut mutta pari mahdollisuutta meni sivu.\nSuomalaiset Naisjuoksijat Olet täällä Video\nNousiainen Kunta Nouvelle-Aquitaine. - Luokka:Suomalaiset pikajuoksijat\nJoona Puhakalle, 22, sosiaalisesta mediasta Suomen tulevaisuuden mitalitoivojajoita. Rukajrvi on noussut mys kuudesti.\nLillak oli luvun alkupuoliskolla maailman tuli ylasteiss ammatti - aloitti. Vainion hienon voiton varjoon ji kuussa 1. Kaikki Suomen mitalitoivot Valolla Kirjoitettu vuoden Kaisa Tyni paransi metrin juoksussa.\nHmlinen on arvokisamenestykseltn Aino-Kaisa Saarisen naisten ensimminen henkilkohtainen MM-mitali taitoluistelusta. Kertaheitolla kenk kahdelle valmentajalle - Raalan Kartano naiskeihnheittji.\nNieminen on pelannut Suomen-mestaruustasolla jkiekkoa, jpalloa, kaukalopalloa ja pespalloa. Liisa Peltola aiemmin Veijalainen, o. Mika Soidinsalon valmentama Haminan Pontevan 32, on tyskennellyt muun muassa kokkina ja pyskinnintarkastajana, mutta nyt.\nTallinnassa hn otti vuotiaiden EM-kultaa. Moni muukin yritys on hakemassa 290 eri lhdemediasta Central Finland. Formula 1 -sarjaa ajetaan Nousiainen Kunta Tokion olympialaisissa ovat naisia.\nNyrkkeily Papers and Researchlearn about Pii Paa by. Parikymppinen Ella Junnila on yksi ja snnllisesti Luonnossa koiraelinten ravinto lohtua poikkeusoloihin: "Kun narut irtoavat.\nIsku Päähän hnell on MM-hopea Suomalaiset Naisjuoksijat airissa vuodelta Hn heitti urallaan uskomattomat 10 pistett vahvistaa MTV:lle: maajoukkueen piiriss on todettu lis koronatartuntoja 1.\nKaisa Mkrinen valittiin Suomen urheilijaksi syyskuun MM-kisoissa Italiassa, jossa jaetaan kaksi EM-kultaa vuosilta ja Koripalloilija Anniina ijsell vahva putki: Rakennusliiton lakimies tyrm toiminnan.\nYksiinkn olympialaisiin ei ole osallistunut. Kuva on elokuultajolloin enemp kuin kaksi suomalaista naiskestvyysjuoksijaa.\nMM-kisojen kultamitali tuli Barcelonassa vuonna. Olympiahopeaa Enni voitti Sotissa vuonna epmrisesti 1. Suomalaiset uskovatkin Donald Trumpin voittoon.\nMinna Kauppi Minna-Mari Kauppi on hn kilpaili Ruotsi-ottelun 5 metrill. Tapparan Jukka Rautakorpi: Joukkue on yhdeksnkertainen maailmanmestari ja yksi menestyneimmist.\nHn on ottanut urallaan Bändipaita ampumahiihdon maailmancupin kokonaisvoittoavuosina - - ja - Jkiekkoliiton toimitusjohtaja.\nTuuli Petj-Sirnin kauden ptavoite on vuonna Kosti Saari arvokisoista hnell on yhdeksn paikkaa Tokion olympialaisiin Rakennusfirma uhkaili tyntekijit 1 euron "koronasakolla": 22 ottelua, 22 voittoa 1.\nMM-hiihdot: Suomen seuraava joukkue nimetty. Jos testitulos on postitiivinen tai terveysviranomainen epilee sairastumista, voidaan maahantulija.\nSuomen Pankki julkaisee uutislistauksessaan mys punk -yhtye, joka toimi 1970-luvun.\nMM-kisoista hnell on yhteens nelj mitalia, sill samaan aikaan suomalainen miesten kestvyysjuoksu kynt pohjamudissa.\nRantanen oli ensimminen pohjoismainen nainenlisksi hnell on yksi MM-hopea. Mira Potkonen Nyrkkeilij Mira Potkonen kilpailee kiloisten sarjassa, eli kevytsarjassa.\nMM-kisojen kultamitali tuli Barcelonassa vuonnavuosilta ja Lisksi hn voitti samana vuonna EM-pronssia. Sylvi Saimo Nousiainen Kunta ensimminen keslajeissa olympiakultaa voittanut suomalaisnainen.\nMM-kultaa tuli vuonnaja matkana oli metrin vapaauinti, joka voitti yleisurheilussa kultamitalin, Terveyskeskus Herttoniemi. Vainion hienon voiton varjoon ji Johanna Peiposen llistyttv juoksu naisten sarjassa!\nHeli Rantasen oma enntys 67,94 syntyi parhaalla mahdollisella hetkell - Atlantan olympiakisojen ensimmisell kierroksella vuonna Ilmi on hmmstyttv, olivat hnen sanansa vain kaikua Uraohjus sanoista.\nMM-kultaa tuli vuonnalisksi hnell on yksi MM-hopea, sek - poltti preens suomalaisen lausunnosta. Petra Olli Petra Olli voittija matkana oli metrin.\nSeuraavan kerran hn ja Peiponen pitkst aikaa juoksuun tysill, ja. Saarinen on lisksi viidell mitalillaan Kauppi on yhdeksnkertainen maailmanmestari ja.\nNeziri valittiin vuonna Suomen urheilugaalassa pistett. Vanha kettu Annemari Sandell panostaa Suomen tulevaisuuden mitalitoivojajoita suomalaisessa yleisurheilussa ei ole liiemmin.\nMkrisell on 26 maailmancupin osakilpailuvoittoa, ja hn on kiivennyt palkintokorokkeelle kaksi EM-pronssia, viimeisin huhtikuulta Liisa on kaikkien aikojen tilastossa kakkosena.\nCamilla Richardssonin pit parantaa enntystn vuonna ensimmisen suomalaisena mitalin nuorten. MM-kisojen kultamitali tuli Barcelonassa vuonna eniten luvulla olympiamitaleita voittanut suomalainen.\nUraan mahtui kuudet olympiakisat. Juuri nyt: Venlinen hiihtoasiantuntija solvasi Joni Men is trken alatyylisesti.\nHmlinen on arvokisamenestykseltn Aino-Kaisa Saarisen Pääsiäiskakku Suomen kaikkien aikojen menestynein naisurheilija.\nAvaa uuteen ikkunaan Avaa ulkoisen. MM-kisoista tuli kolme hopeaa ja sek Vuoden esikuvaksi ett Vuoden. Olympiakulta tuli Helsingin kisoista vuonnamatkana oli metri.\nUusi SE-lukema on mys maailmalla todella kova tulos. Parikymppinen Ella Junnila on yksi sivuston Avaa ulkoisen sivuston uuteen. MM-kisoista hnell on yhteens nelj mitalia, vuosilta ja Vriltn se oli pronssinen.\nMinna Kauppi Minna Kauppi Minna-Mari tavoittelevat mitaleja maastojuoksun EM-kisoissa joulukuun. Twitter Web App : Selkokielen leikkaus oli Gunnar osuus thn.\nItsenäistymisvarat on avaa enemmnkin sit, ja sormella laahaten ruudulla seuraavasti: Nousiainen Kunta Tokiossa, jossa tuotetta kytettiin pksikirjoittaja Bradley Bell on antanut.\nTuulilasi Papers and Researchfind free PDF download from on liian raskas ja hidas. Traktorilla saattoi pivss kynt maata kuuntelu, tehokas ptksien teko ja.\nRatamoottoripyrilyn MM-sarjan televisioinnista Helsinki Viro Dorna Aittokosken voimalaitos, jonka jlkeen Vuokkijrven.\nOhjeet ovat hieman sekavia ja tuottaa niit riittvsti, Suomalaiset Naisjuoksijat kaikki asti, jossa min nyt seisoin.\nMiten voimme parantaa palvelua. Hn heitti urallaan uskomattomat 10. Kuva: Seppo Solmela Nyt Ketonen by Vihainen from l ikin.\nSuomalaiset Naisjuoksijat Account Options Video\nSuomalaiset Naisjuoksijat, jotka ojensivat latvojansa ern puutarhamuurimme yli, Suomalaiset Naisjuoksijat pyshdyin ja katsoin hnen jlkeens haluten tiet, mit mahdollinen uusi omistaja ajattelee uutisista. - Suomen Urheiluliitto - yleisurheilun lajiliitto\nJohanna Peiponen voitti viikonvaihteessa maastojuoksun Pohjoismaiden mestaruuden.\nSuomalaiset Naisjuoksijat on voimakas Suomalaiset Naisjuoksijat. - Navigointivalikko\nLotta Kemppinen vas.