1.6.2014 – 31.1.2017\nALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA .................................................................... 7\nTYÖEHTOSOPIMUKSEN UUDISTAMINEN.................................................. 7\n1. Johdanto .......................................................................................... 7\n2. Työehtosopimuksen uusiminen............................................................. 8\n3. Sopimuksen kesto................................................................................. 8\n4. Palkkojen korottaminen 1.10.2014........................................................ 8\n6. Matkakustannusten korvaukset ............................................................ 9\n7. Yleissopimuksen luottamushenkilökorvaukset:..................................... 9\n8. Palkkojen korottaminen 1.10.2015........................................................ 9\n9. Sopimuksen 1.3.2016 alkava toinen jakso............................................ 9\n10. Tekniset muutokset............................................................................. 10\n11. Rinnakkaissopimukset......................................................................... 10\n12. Yleissitovuus....................................................................................... 10\n13. Jatkuva neuvottelumenettely............................................................... 10\n14. Työhyvinvointi ja työssäjaksaminen.................................................... 10\n15. Tasa-arvo työelämässä....................................................................... 11\n16. Työryhmät ........................................................................................ 11\n17. Sopimuksen soveltamisalaa koskevat tulkintatilanteet........................ 11\n18. Liitesopimukset.................................................................................... 12\nTYÖEHTOSOPIMUS TALOTEKNIIKKA-ALAN TOIMIHENKILÖILLE......... 13\nYLEISET MÄÄRÄYKSET.................................................................... 13\n1 § Sopimuksen soveltamisala......................................................... 13\n2 § Työsuhde ja yleiset velvollisuudet työsuhteessa........................ 13\n3 § Työsuhteen ehtojen muuttaminen.............................................. 14\nPAIKALLINEN SOPIMINEN ............................................................... 14\n4 § Paikallinen sopiminen................................................................. 14\n5 § Matkustaminen........................................................................... 15\nKotimaan päiväraha .................................................................. 15\nAjokilometrikorvaus (snt/km)...................................................... 15\n6 § Säännöllinen työaika.................................................................. 17\n7 § Keskimääräinen säännöllinen työaika........................................ 18\n8 § Paikallinen sopiminen työajan pidentämisestä........................... 18\n9 § Työvuoroluettelo......................................................................... 18\n10 § Muutokset työvuoroluetteloon.................................................... 18\n11 § Päivittäinen lepoaika.................................................................. 19\n12 § Vuorokausilepo........................................................................... 19\n13 § Viikoittainen vapaa-aika............................................................. 19\n14 § Viikkolepokorvaus...................................................................... 19\n15 § Viikon vapaapäivät..................................................................... 20\n16 § Paikallinen sopiminen työajoista................................................ 21\n17 § Osa-ajan palkka......................................................................... 21\nKuukausi- ja viikkotyöaika.......................................................... 22\n18 § Lisätyö........................................................................................ 22\n19 § Ylityö ........................................................................................ 22\n20 § Sunnuntaityö.............................................................................. 24\n21 § Vuoro-, ilta- ja yötyö................................................................... 24\n22 § Hälytysluontoinen työ................................................................. 25\n23 § Varallaolo................................................................................... 25\n24 § Puhelinohjeet.............................................................................. 26\n25 § Vuosiloma................................................................................... 27\n26 § Vuosilomapalkka........................................................................ 27\n27 § Lomaraha................................................................................... 27\nTYÖAJAN LYHENTÄMINEN............................................................... 28\n28 § Työajan lyhentäminen................................................................ 28\n29 § Poissaolo sairauden tai tapaturman vuoksi................................ 29\n30 § Lakisääteinen lääkärintarkastus................................................. 30\n31 § Muut lääkärintarkastukset.......................................................... 30\n32 § Hoitoonohjaus............................................................................ 30\n33 § Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa sekä hoitovapaa................. 31\n34 § Neuvottelujärjestys erimielisyyksien ratkaisemiseksi................. 31\n35 § Marginaalisääntö........................................................................ 32\n36 § A Palkkausjärjestelmä toimihenkilöille..................................... 33\nTehtävän vaativuuteen perustuva palkanosa............................. 33\nVaativuuspisteet palkkaryhmissä......................................... 34\nVaativuusluokituksen ylläpito............................................... 34\nHenkilökohtaisen palkanosan määrittäminen............................. 34\nPätevyyden ja suorituksen taso ansiokehityksen ohjaajana...... 35\nVAATIVUUSLUOKITUS TALOTEKNIIKKA-ALALLE................. 36\n1 TEHTÄVÄN VAATIVUUS ................................................... 36\nA Harkinnan laatu ja siinä tarvittava tietojen tarve............. 36\nB Ratkaisujen ja päätösten vaikutukset.............................. 36\nVUOROVAIKUTUS ............................................................. 37\nTEHTÄVÄN ASEMA............................................................ 37\nHenkilökohtaisen pätevyyden määrittäminen: Esimerkki\npätevyydenluokituksessa käytettävästä lomakkeesta................ 38\n36 § B Vastuulisä............................................................................ 39\n37 § Nuoret työntekijät....................................................................... 39\n2 Vähentämisjärjestys ja takaisinottovelvollisuus .................. 40\nOpiskelijan ohjaaminen........................................................ 40\nMUUT MÄÄRÄYKSET......................................................................... 41\n38 § Toimiminen sijaisena.................................................................. 41\n39 § Suojavaatetus ............................................................................ 41\n40 § Lyhyt tilapäinen loma.................................................................. 41\n41 § Muut määräykset........................................................................ 42\n42 § Sopimuksen sitovuus ja voimassaolo......................................... 42\nIRTISANOMISSUOJASOPIMUS – TALOTEKNIIKKA-ALA......................... 44\nYLEISET MÄÄRÄYKSET.................................................................... 44\n1 § Yleinen soveltamisala................................................................. 44\n2 § Irtisanomisajat............................................................................ 44\n3 § Irtisanomisajan noudattamatta jättäminen.................................. 45\nII IRTISANOMINEN TOIMIHENKILÖSTÄ JOHTUVASTA SYYSTÄ...... 45\n4 § Irtisanomisen perusteet.............................................................. 45\n5 § Toimihenkilön irtisanomissuoja raskauden ja perhevapaan\n6 § Irtisanomisesta ilmoittaminen ja toimihenkilön kuuleminen........ 45\n7 § Korvaus työsopimuksen perusteettomasta irtisanomisesta....... 46\nIII ERINÄISIÄ MÄÄRÄYKSIÄ.................................................................. 46\n8 § Työvoiman vähentämisjärjestys................................................. 46\n9 § Taloudellisista tai tuotannollisista syistä tapahtuvaa\nirtisanomista koskevat menettelytavat........................................ 46\n10 § Irtisanotun toimihenkilön takaisin ottaminen............................... 46\n11 § Poikkeukselliset lomautustilanteet.............................................. 47\n12 § Neuvottelujärjestys..................................................................... 48\n13 § Tuomioistuinkäsittely.................................................................. 48\n14 § Seuraamusjärjestelmä................................................................ 48\n15 § Työllistymisen ja muutosturvan toimintamalli............................. 48\nYhteistoiminta- ja irtisanomismenettely...................................... 48\nTyöllistymisohjelma ja sen toteuttaminen irtisanomisaikana...... 49\nLIITE 2 ........................................................................................ 51\nYLEISSOPIMUS – TALOTEKNIIKKA-ALA.................................................. 51\nLUOTTAMUSMIES- JA TYÖSUOJELUYHTEISTOIMINTA......................... 51\nLuottamusmiehen valinta.................................................................... 51\nVapautus työstä ja ansionmenetyksen korvaaminen.......................... 52\nKorvaus luottamusmiestehtävien hoitamisesta .................................. 54\nKorvaus työsuojeluvaltuutetun tehtävien hoitamisesta........................ 54\nAmmatillinen koulutus......................................................................... 55\nYhteinen koulutus................................................................................ 55\nTALOTEKNIIKKA-ALAN TOIMIHENKILÖIDEN TYÖEHTOSOPIMUKSEN\nPaikka Ammattiliitto Pron toimisto, Helsinki\nLäsnä Jari Syrjälä\nSuomen kansantalouden työllistämiskyky sekä mahdollisuudet turvata hyvinvointiyhteiskunnan rahoitukseen tarvittava talouskasvu ovat vaarantuneet\nkansainvälisen epävarmuuden jatkumisen, nopeiden rakennemuutosten välittömien seurauksien sekä kilpailukyvyn riittämättömyyden vuoksi. Työmarkkinoiden keskusjärjestöt ovat tämän vuoksi sopineet pitkäkestoisesta ja kokoavasta kasvusopimuksesta, jonka päämääränä on talouden kääntäminen\nterveelle kasvu-uralle lisäämällä työllisyyttä, tukemalla kaikkien palkansaajien\nostovoimaa ja ansiokehitystä tasapuolisesti sekä parantamalla yritysten menestymismahdollisuuksia globaalissa kilpailussa.\nSopimuksen tarkoituksena on samalla lisätä taloudellisen toimintaympäristön\nennakoitavuutta sekä varmistaa kustannuskilpailukyvyn parantumisen ja työllisyyden kasvun toteutuminen mahdollisimman tasapuolisella tavalla. Tämän\nvuoksi vallitsevassa taloustilanteessa on suhtauduttava kaikkiin kilpailukyvyn\nkannalta merkityksellisten kustannusten korotuksiin pidättyvästi. Myös yrityksiltä edellytetään vastuunkantoa ja maltillisuutta kaikessa palkitsemisessa.\n2. Työehtosopimuksen uusiminen\nAlakohtaisessa työllisyys- ja kasvusopimuksen soveltamisneuvottelussa LVITU ry, STTA ry ja Palta ry ja Ammattiliitto Pro ry ovat sopineet talotekniikka-alan toimihenkilöitä koskevan työehtosopimuksen uudistamisesta tässä\npöytäkirjassa mainitulla tavalla. Muilta kuin jäljempänä tässä pöytäkirjassa\nmuutetavaksi sovituilta osiltaan työehtosopimuksen osapuolet uudistavat\n28.12.2011 allekirjoitetun talotekniikka-alan toimihenkilöitä koskevan työehtosopimuksen määräykset olemaan voimassa ajalla 1.6.2014–31.1.2017 tässä\nallekirjoituspöytäkirjassa mainittavin ehdoin.\nSopimuksen 1. jakso 1.6.2014–31.3.2016\nSopimuksen 2. jakso 1.4.2016–31.1.2017\nJos työmarkkinoiden keskusjärjestöt eivät 15.6.2015 mennessä ole päässeet\nyksimielisyyteen työllisyys- ja kasvusopimuksen toisen jakson sopimuskorotuksista, allekirjoittaneet työehtosopimusosapuolet voivat neljän kuukauden\nirtisanomisaikaa noudattaen irtisanoa tämän sopimuksen päättymään ensimmäisen sopimusjakson loppuun.\nJos työmarkkinoiden keskusjärjestöt toteavat, että 30.8.2013 sovitun työllisyys- ja kasvusopimuksen mukaista keskitettyä sopimusratkaisua ei synny,\nraukeaa tämä sopimus automaattisesti ilman eri ilmoitusta.\n4. Palkkojen korottaminen 1.10.2014\nYleiskorotus 20 € kuukaudessa\nTaulukoita korotetaan lisäämällä 20 euroa taulukon lukuihin\nIltavuorolisä 2,31 €/h\nYövuorolisä 4,22 €/h 31.3.2016 saakka\n1-2 1637 1644\n3 1806 1813\n4 2030 2038\n5 2277 2286\n6 2579 2589\n7 2838 2849\n8 3124 3136\n9 3411 3425\n10 3696 3711\nMatkakustannusten korvaukset korotetaan verohallinnon ohjeen mukaan ja\nsovitun laskentatavan perusteella vuosien 2014, 2015, 2016, 2017 alusta lukien.\nPalkkojen korottaminen 1.10.2015\nPalkkoja luontoisetuineen korotetaan 0,4 %. Taulukon lukuja korotetaan 0,4 %.\nVastuulisä 63 euroa.\n9. Sopimuksen 1.3.2016 alkava toinen jakso\nPalkkoja korotetaan 15.6.2015 mennessä keskusjärjestöjen välillä sovittavan\nmukaisesti. Mikäli keskusjärjestöt eivät sovi palkankorotuksista, on tämä sopimus irtisanottavissa 30.11.2015 mennessä päättymään 31.3.2016.\n1 § Soveltamisala. Poistetaan sana teknisiin.\n15 § Merkitään kalenterivuosien 2014, 2015, 2016 ja 1/2017 arkipyhäviikkojen työaika.\n17 § Merkitään kalenterivuosien 2014, 2015, 2016 ja 1/2017 kuukausi- ja viikkotyöaika.\n27 §Osapuolet laativat soveltamisohjeen lomarahan 3. kohtaan ennen työehtosopimuksen painamista.\n33 § Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa sekä hoitovapaa\nPoistetaan 2 kohdan toinen kappale ”tätä määräystä sovelletaan työehtosopimuksen voimaantulon jälkeen pidettäviin isyysvapaisiin”.\nL Palkkaus 36 § A Palkkausjärjestelmä\nKorvataan taulukon sana vähimmäispalkka sanalla vaativuusluokka\n40 § Lyhyt tilapäinen vapaa\nLisätään oikeus osallistua neuvottelukunnan kokoukseen.\nSopijapuolet sitoutuvat vaikuttamaan siihen, että tämän työehtosopimuksen\nsoveltamispiirissä ei tehdä rinnakkaissopimusta.\nOsapuolet toteavat, että tämä työehtosopimus on yleissitova.\n13. Jatkuva neuvottelumenettely\nOsapuolet toteavat, että yhteisenä tavoitteena on jatkuvan neuvottelun periaatteen mukaisesti myös sopimuskauden aikana kehittää työehtosopimuksen\nsisältöä ja käsitellä sen tulkinnassa esiin tulevia epäselvyyksiä.\n14. Työhyvinvointi ja työssäjaksaminen\nLiitot suosittelevat että osana työhyvinvoinnin edistämistä kaikissa työyhteisöissä suoritetaan Työhyvinvointikortti-koulutus.\nTyöurien pidentymisen näkökulmasta osapuolet pitävät tärkeänä että ikääntyvien työkyvystä pidetään huolta. Osapuolet suosittelevat että työpaikoilla käydään keskustelu keskusjärjestöjen tuottaman aineiston pohjalta.\n15. Tasa-arvo työelämässä\nOsapuolet pitävät työelämän tasa-arvon edistämistä tärkeänä ja edellyttävät\ntasa-arvolain määräysten noudattamista. Osapuolet arvioivat työehtosopimusmääräysten sukupuolivaikutukset ja suosittelevat että yrityksissä arvioidaan paikallisten sopimusten vaikutukset molempiin sukupuoliin.\nOsapuolet ovat sopineet 3.6.2010 palkkausjärjestelmätyöryhmästä. Työryhmän työtä jatketaan edelleen ja palkkausjärjestelmän käyttöönottoa edistetään työpaikoilla. Liitot kehittävät yhdessä palkkausjärjestelmää ja neuvottelevat henkilökohtaisen palkanosan määrittelyn kriteereistä sopimuskauden\nPalkkausjärjestelmätyöryhmä kiinnittää työssään erityistä huomiota naisten ja\nmiesten mahdollisten palkkaerojen toteamiseen. Työryhmä valmistelee tarvittaessa keinoja sukupuolten välisten mahdollisten palkkaerojen poistamiseksi\nmuun muassa tehostamalla tiedotuksen ja tarvittaessa koulutuksen avulla yrityksissä tapahtuvaa tasa-arvosuunnittelua ja siihen liittyvää palkkakartoitusta.\nTyöryhmä arvioi tilastoyhteistyösopimuksen uudistustarpeen 31.3.2014 mennessä.\nOsapuolet pitävät työaikapankkijärjestelmää hyvänä ja perustavat työryhmän\ntyöaikapankkien käyttöönoton helpottamiseksi alan yrityksissä. Osapuolet\nlaativat työryhmässä konkreettista ohjeistusta keskusjärjestöjen laatiman ohjeistuksen pohjalta. Työryhmä saattaa työnsä loppuun vuoden 2014 aikana.\n17. Sopimuksen soveltamisalaa koskevat tulkintatilanteet\nLiitot korostavat sopimuksen soveltamisalamääräyksen oikeaa ja johdonmukaista tulkintaa työsuhteessa olevien ja uusien toimihenkilöiden osalta. Mikäli\nsopimuksen soveltamisalasta syntyy työpaikalla erimielisyyttä, asia käsitellään liittojen välillä nopeutettua neuvottelumenettelyä noudattaen.\nTarvittaessa osapuolet voivat kuulla asiassa ylempien toimihenkilöiden edustajia. Neuvotteluissa voidaan, toisen osapuolen pyynnöstä, käyttää myös ulkopuolista asiantuntijatahoa ratkaisuun pääsemiseksi.\nTyöehtosopimuksen osia ovat liittojen väliset 15.12.2004 solmitut yleissopimus, irtisanomissuojasopimus ja palkkausjärjestelmä.\nTämän työehtosopimuksen määräyksiä sovelletaan LVI-Tekniset Urakoitsijat LVI-TU ry:n, Palvelualojen työnantajat PALTA ry:n ja Sähkötekniset Työnantajat STTA ry:n talotekniikka-alalla toimivien jäsenyritysten\nSopimuksen soveltamisala on tehtäväkohtainen. Soveltamisalassa ei\nnäin ollen ole mitään koulutuksellista ylä- tai alarajaa.\nUusia toimihenkilöitä palkattaessa ja toimihenkilöiden tehtävämuutosten\nyhteydessä työnantajan edustaja toimittaa tämän työehtosopimuksen\ntarkoittamalle pääluottamusmiehelle tiedon asianomaisen toimihenkilön\ntehtävän sisällöstä sekä siihen sovellettavasta työehtosopimuksesta.\n2 § Työsuhde ja yleiset velvollisuudet työsuhteessa\nTyönantajalla on oikeus johtaa ja jakaa työtä sekä ottaa ja erottaa toimihenkilö.\nToimihenkilön tulee edistää ja valvoa asemansa edellyttämällä tavalla\ntyönantajan etua. Työnantaja tukee toimihenkilöä hänen toimiessaan\ntyönantajan edustajana ja tiedottaa toimihenkilölle hyvissä ajoin hänen\nasemassaan tapahtuvista muutoksista. Alaisia koskevista ratkaisuista\non mahdollisuuksien mukaan kerrottava ensin esimiehelle ja vasta sitten\nTyösopimus solmitaan kirjallisesti. Uusi toimihenkilö perehdytetään tehtäviinsä, yritykseen ja sen toimintaperiaatteisiin. Hänelle selvitetään sovellettava työehtosopimus ja kerrotaan, kuka on pääluottamusmies ja\nSen jälkeen kun toimihenkilön työsuhde on astunut voimaan, uuden toimihenkilön rekrytoinnista ilmoitetaan pääluottamusmiehelle.\n3 § Työsuhteen ehtojen muuttaminen\nTyösuhteen ehtoja voidaan muuttaa, jos siitä sovitaan. Jos asiasta ei\nsovita, työnantaja voi toteuttaa muutoksen, mikäli sille on irtisanomiseen\noikeuttava peruste ja noudatetaan irtisanomisaikaa.\nToimihenkilö voidaan siirtää toimihenkilöasemansa säilyttäen toiseen\ntehtävään. Jos se merkitsee huononnusta hänen etuihinsa, tulee tässäkin tapauksessa olla irtisanomisperuste ja noudattaa irtisanomisaikaa.\nTyöehtosopimuksen tarkoittama paikallinen sopiminen on mahdollista\ntyönantajan ja toimihenkilön kesken tai työnantajan ja pääluottamusmiehen tai luottamusmiehen kesken. Pääluottamusmiehen tai luottamusmiehen kanssa tehty sopimus sitoo niitä toimihenkilöitä, joita pääluottamusmiehen ja vastaavasti luottamusmiehen on katsottava edustavan.\nSopimus voidaan solmia määräajaksi tai olemaan voimassa toistaiseksi.\nToistaiseksi voimassa oleva sopimus voidaan irtisanoa kolmen kuukauden irtisanomisaikaa käyttäen, ellei toisin sovita.\nSopimus solmitaan kirjallisena, jos jompikumpi sopijapuoli sitä pyytää.\nToistaiseksi voimassa oleva sopimus tehdään aina kirjallisesti. Tehdyt\nsopimukset annetaan tiedoksi myös pääluottamusmiehelle, mikäli jompikumpi osapuoli katsoo niillä olevan laajempaa yrityskohtaista merki\nPaikallinen sopimus on työehtosopimuksen osa. Sitä sovelletaan senkin\njälkeen, kun työehtosopimuksen voimassaolo muutoin on lakannut. Tänä\naikana ja kuukauden kuluessa uuden työehtosopimuksen voimaantulon\njälkeen voidaan määräajaksikin solmittu sopimus irtisanoa.\nPaikallinen sopimus, joka koskee rahakorvausta, jonka maksatus tai pitäminen on sovittu työsuhteen päättymisen jälkeiselle ajalle, erääntyy\nkuitenkin työsuhteen päättyessä.\n5 § Matkustaminen\nToimihenkilö on velvollinen suorittamaan työtehtävän edellyttämät työmatkat kokonaistaloudellisesti tarkoituksenmukaisella tavalla. Matkaan\nliittyvät yksityiskohdat selvitetään etukäteen. Ellei paikallisesti ole muuta\nsovittu, noudatetaan Verohallinnon kulloinkin voimassa olevia verosta\nvapaaksi katsottavia matkakustannusten korvausten euro- ja tuntimääriä\npäivärahojen, ulkomaanpäivärahojen, ateriakorvauksen, yömatkarahan\nsekä kilometrikorvausten osalta.\nKun kyse on sellaisesta lähiliikkumisesta, ettei päivärahaa makseta eikä\ntoimihenkilöllä ole normaalia vastaavaa ruokailumahdollisuutta tai hän\nei voi ruokailla kotonaan, työnantajan ruokalassa tai muussa työnantajan järjestämässä ruokailupaikassa, maksetaan toimihenkilölle ateriakor\nYli 10 tunnin matka\nViimeinen täysi matkavuorokausi\nylittyy yli 6 tunnilla\nYli 6 tunnin matka\nylittyy yli 2 tunnilla\nKaksi ilmaista ateriaa\nYksi ilmainen ateria\nKorotus lisähenkilöstä tai vastaavasta tavaramäärästä\nMatka katsotaan alkaneeksi, kun toimihenkilö lähtee matkalle työpaikalta\ntai, milloin erikseen sovitaan, kotoaan ennen säännöllisen työajan alkamista, ja päättyneeksi silloin, kun toimihenkilö palaa työpaikalleen, ellei\nhän säännöllisen työajan päätyttyä palaa suoraan kotiin, jolloin matka\nkatsotaan tällöin päättyneeksi. Päivärahaan oikeuttavat vuorokaudet lasketaan matkan alkamisesta matkan päättymiseen. Määräykset matkaajan palkasta eivät vaikuta matkustamisvuorokausien laskemiseen.\nMatkan alkamis- ja päättymispaikka selvitetään toimihenkilölle ennen\nEllei työnantaja ole järjestänyt toimihenkilölle majoitusta yöpymistä edellyttävän työmatkan aikana eikä yöpymistä koskevista järjestelyistä ole\nmuuta sovittu, toimihenkilö huolehtii itse majoittumisesta majoituspaikassa tai kulkuneuvossa. Työnantaja korvaa toimihenkilölle majoituspaikan\nlaskua ja maksutositetta vastaan majoittumisesta tai kulkuneuvon makuupaikasta toimihenkilölle aiheutuneet majoittumispaikkakunnan olosuhteet ja yleinen kustannustaso huomioon ottaen kohtuulliset majoittumiskustannukset. Mikäli toimihenkilö ei esitä laskua eikä maksutositetta\nyöpymisestään majoituspaikassa taikka kulkuneuvossa, eikä työnantaja\nole järjestänyt toimihenkilölle majoitusta taikka makuupaikkaa kulkuneuvossa, työnantaja suorittaa toimihenkilölle yöpymisrahan, suuruudeltaan\n12 euroa/yö vuonna 2014.\nTyönantajan määräyksestä matkustamisesta vapaa-aikana maksetaan\nperuspalkan mukainen korvaus korkeintaan 8 tunnilta työpäivänä ja 16\ntunnilta vapaapäivänä. Matka-aikaan luetaan täydet puolet tunnit.\nVapaa-aikana työssä matkustaminen\nPeruspalkka max. 8 tuntia\nPeruspalkka max. 16 tuntia\nMilloin työnantaja kustantaa toimihenkilölle makuupaikan, ei kello 21.00–\n07.00 väliseltä ajalta makseta korvausta matkustamiseen käytetyltä ajalta.\nKorvaus matka-ajasta voidaan toteuttaa myös siten, että paikallisesti sovitaan erillisestä kiinteästä kuukausikorvauksesta.\nEdellä mainittujen päivärahojen ja ateriakorvauksen maksamisen asemesta voidaan sopia kiinteästä kuukausipalkan yhteydessä maksettavasta erillisestä korvauksesta.\nMilloin työn suorittaminen edellyttää vähintään kahden viikon yhtäjaksoista olemista samalla paikkakunnalla, voidaan paikallisesti sopia päivärahojen suuruudesta ottaen huomioon paikalliset olosuhteet ja ne toimenpiteet, joihin työnantaja on ryhtynyt.\nMilloin toimihenkilön normaalit työtehtävät edellyttävät toistuvaa matkustamista tai milloin toimihenkilö tehtäviensä luonteen vuoksi itse päättää\nmatkojensa suorittamisesta ja työaikansa käytöstä, ei korvausta matkustamiseen käytetyltä ajalta makseta.\nTyönantajan ja toimihenkilön on uutta työsopimusta solmittaessa tai sovittaessa aikaisemman työsopimuksen muuttamisesta todettava yhteisesti, onko kyseessä tässä kohdassa 7 tarkoitettu toistuvaa matkustamista edellyttävä työ.\nEdellisen kohdan toisen kappaleen määräys on tullut voimaan 1.5.2012\nja on koskenut sen jälkeen solmittavia uusia työsopimuksia sekä vastaavana ajankohtana sovittuja työsopimuksen muutoksia. Tätä ennen\ntehtyihin sopimuksiin perustuviin työsopimussuhteisiin sovelletaan yksinomaan 7. kohdan ensimmäisen kappaleen määräystä.\nTästä pykälästä voidaan allekirjoittaneiden työnantajaliittojen jäsenyrityksissä sopia myös toisin paikallisella matkustussäännöllä edellyttäen,\nettä matkustamisen korvaaminen kokonaisuutena vastaa tämän pykälän\nSäännöllinen työaika on enintään 8 tuntia päivässä ja 40 tuntia viikossa, mikäli toimihenkilö työskentelee ns. tuotannollisella osastolla tai työpaikassa, jossa\non jatkuvasti noudatettu 8 tunnin työaikaa. Muussa tapauksessa säännöllinen\ntyöaika on enintään 7,5 tuntia päivässä ja 37,5 tuntia viikossa.\nSovittaessa siirtymisestä 37,5 tunnin työviikosta 40-tuntiseen työviikkoon\npalkka nousee 2,7 prosenttia. Ko. paikallinen sopimus on vuosittain irtisanottavissa kahden kuukauden irtisanomisajalla siten, että sopimus loppuu kalenterivuoden päättyessä. Tällöin palkka laskee 2,6 prosenttia.\n7 § Keskimääräinen säännöllinen työaika\nJos säännöllinen viikkotyöaika tuotannollisista syistä on järjestetty keskimääräiseksi, on sen tasoituttava säännölliseen viikkotyöaikaan enintään 26 viikon\nTasoittumisjaksoon tulee sisältyä keskimäärin kaksi vapaapäivää viikkoa kohti.\n8 § Paikallinen sopiminen työajan pidentämisestä\nTämän sopimuksen allekirjoittaneiden työnantajaliittojen jäsenyrityksissä voidaan työajoista sopia seuraavaa:\nPaikallisesti sopien voidaan keskimääräinen säännöllinen työaika järjestää siten, että vuorokautinen säännöllinen työaika voi olla enintään\n12 tuntia. Jos työsuhde tässä työaikamuodossa päättyy kesken tasoittumisjakson, maksetaan tai vähennetään palkasta normaalin säännöllisen\ntyöajan ylittävät tai alittavat tunnit peruspalkan mukaan.\nTyöajan on tällöin enintään 52 viikon tasoittumisjaksolla tasoituttava\nsäännölliseen työaikaan. Tasoittumisvapaat pidetään työnantajan määräämänä ajankohtana vähintään työvuoro kerrallaan, ellei paikallisesti\ntoisin sovita vapaan pitämisestä tai sen korvaamisesta. Annetut vapaapäivät ovat työssäolopäivien veroisia päiviä vuosiloman pituutta määrättäessä.\n9 § Työvuoroluettelo\nTyöpaikalle on laadittava työvuoroluettelo. Työvuoroluettelosta tulee ilmetä\npäivittäisen säännöllisen työajan alkamis- ja päättymisajankohta, ruokailutauon pituus ja ajankohta sekä viikoittaiset vapaapäivät.\nKäytettäessä keskimääräistä työaikaa on työvuoroluettelo laadittava vähintään kolmeksi viikoksi kerrallaan.\n10 §Muutokset työvuoroluetteloon\nTyövuoroluetteloon tulevista pysyvistä muutoksista ilmoitetaan asianomaiselle toimihenkilölle ja pääluottamusmiehelle viimeistään kaksi viikkoa ennen\nmuutoksen voimaantuloa. Jos muutos koskee useampia toimihenkilöitä, muutoksesta tulee neuvotella pääluottamusmiehen kanssa etukäteen.\nTyövuoroluetteloon tulevista tilapäisistä muutoksista ilmoitetaan asianomaiselle toimihenkilölle viimeistään kolme päivää ennen muutoksen voimaantuloa. Jos muutos koskee osastoa tai vastaavaa toiminnallista kokonaisuutta,\nmuutoksesta ilmoitetaan myös pääluottamusmiehelle.\nPaikallisesti sopien em. ennakkoilmoitusajoista voidaan poiketa.\n11 §Päivittäinen lepoaika\nJos vuorokautinen työaika on kuutta tuntia pidempi eikä toimihenkilön työpaikalla olo ole työn jatkumisen kannalta välttämätöntä, on hänelle annettava työvuoron aikana säännöllinen, vähintään tunnin kestävä lepoaika, ellei paikallisesti ole sovittu lyhyemmästä, vähintään puolen tunnin pituisesta\nlepoajasta, jonka aikana toimihenkikö saa esteettömästi poistua työpaikaltaan. Lepoaikaa ei saa sijoittaa välittömästi työvuoron alkuun tai loppuun. Jos\ntyöaika ylittää vuorokaudessa 10 tuntia, toimihenkilöllä on halutessaan oikeus\npitää enintään puoli tuntia kestävä lepoaika kahdeksan tunnin työskentelyn\nVuorokausilevon pituus on työaikalain mukaan 11, 9, 7 tai 5 tuntia vuorokaudessa. Näistä ajoista voidaan allekirjoittaneiden työnantajaliittojen jäsenyrityksissä paikallisesti tapauskohtaisesti sopien poiketa.\n13 §Viikoittainen vapaa-aika\nNiille toimihenkilöille, joiden säännöllinen työaika vuorokaudessa on yli kolme tuntia, on työaika järjestettävä niin, että toimihenkilö saa kerran viikossa\nvähintään 35 tuntia kestävän, keskeytymättömän vapaa-ajan, joka on mikäli\nmahdollista sijoitettava sunnuntain yhteyteen. Viikoittainen vapaa-aika voidaan järjestää myös keskimäärin 35 tunniksi 14 vuorokauden aikana. Vapaaajan tulee tällöin olla kuitenkin vähintään 24 tuntia viikossa.\nKeskeytymättömässä vuorotyössä vapaa-aika voidaan järjestää keskimäärin\n35 tunniksi enintään 12 viikon aikana. Vapaa-aikaa tulee olla kuitenkin vähintään 24 tuntia viikossa. Teknisten olosuhteiden tai työn järjestelyjen niin edellyttäessä voidaan menetellä vastaavalla tavalla, jos siihen on toimihenkilön\nEdellä mainituista määräyksistä voidaan sopia paikallisesti toisin ainoastaan\nallekirjoittaneiden työnantajaliittojen jäsenyrityksissä.\nToimihenkilölle suoritetaan hänen tilapäisesti viikoittaisen vapaa-aikansa aikana tekemästä työstä korvaus lyhentämällä hänen säännöllistä työaikaansa,\nellei muuta sovita, viimeistään kolmen kuukauden kuluessa yhtä pitkällä ajalla\nkuin hän ei ole saanut viikoittaista vapaa-aikaa tai maksamalla hänen suostumuksellaan ylityökorvauksen perusosan mukaan määräytyvä rahakorvaus\nyhtä monelta tunnilta.\nMikäli toimihenkilö ei saa 15 §:n tarkoittamaa keskeytymätöntä viikoittaista vapaa-aikaansa, katsotaan viikkolepopäiväksi, ellei muuta ole sovittu, sunnuntai\npäivätyössä ja keskeytyvässä vuorotyössä ja työtuntijärjestelmän mukainen\nviikon viimeinen vapaapäivä muussa työssä. Poissaolo työstä työvuoroluetteloon merkittynä työpäivänä sairauden, lapsen sairauden tai tapaturman vuoksi ei ole työaikalain mukaista viikoittaista vapaa-aikaa.\n15 §Viikon vapaapäivät\nViikkoa kohti annetaan sunnuntain lisäksi toinen vapaapäivä, joka on\nlauantai tai maanantai, ellei muuta ole paikallisesti sovittu. Jos työtä\ntehdään vähintään kuutena päivänä viikossa, toinen vapaapäivä voi olla\nJos yrityksen toiminta jatkuu toimihenkilön työn osalta myös sunnuntaina, vapaapäivät ajoitetaan siten, että tasoittumisjaksoon tulee niin monta\nvapaapäivää, että työaika jakson kuluessa tasoittuu säännölliseen viikkotyöaikaan. Ellei vapaapäiviä voida ennakoida, tasoittumisvapaan antamisesta on ilmoitettava vähintään viikkoa aikaisemmin.\nEräiden arkipyhäviikkojen työaika 2012–2014:\nVuosi 2014 25. viikko juhannusviikko\n52. viikko jouluviikko\nVuosi 2015 1. viikko\n14. viikko pääsiäistä edeltävä viikko\n15. viikko pääsiäistä seuraava viikko\n18. viikko vappuviikko\n20. viikko helatorstaiviikko\n25. viikko juhannusviikko\n53. viikko uudenvuodenpäiväviikko\nVuosi 2016 1. viikko\n12. viikko pääsiäistä edeltävä viikko\n13. viikko pääsiäistä seuraava viikko\n18. viikko helatorstaiviikko\n49. viikko Itsenäisyyspäiväviikko\n52. viikko uudenvuodenpäiväviikko\nJoulu- ja juhannusaatot ovat vapaapäiviä.\nToimihenkilölle, joka on tehnyt arkipyhäviikolla työtä enemmän kuin ko. arkipyhäviikon työaika edellyttää, korvataan ylittävät tunnit, kuten viikkoylityö, ellei\nniitä ole korvattava vuorokautisena ylityönä. Tämä ei koske keskeytymätöntä\nkolmivuorotyötä, jossa on erilainen työajan tasoittumisjärjestelmä.\n16 §Paikallinen sopiminen työajoista\nAllekirjoittaneiden työnantajaliittojen jäsenyrityksissä voidaan paikallisesti sopia toisin lisäksi seuraavista työaikalain 40 §:ssä mainituista määräyksistä:\n– liukuvaa työaikaa käytettäessä enimmäiskertymän määrä\n– työt, joissa saa tehdä yötyötä liittojen antamien kirjallisten ohjeiden mukaan.\n17 §Osa-ajan palkka\nLaskettaessa osa-ajan palkkaa saadaan tunnilta tai päivältä maksettava palkka jakamalla kuukausipalkka asianomaisen kuukauden säännöllisten työtuntien tai työpäivien lukumäärällä. Poissaolo voidaan myös korvata vastaavalla\nKuukausi- ja viikkotyöaika\nKuukausi Vuonna 2014\nTaulukon käyttämisen edellytyksenä on, että kysymys ei ole keskeytymättömästä kolmivuorotyöstä ja että toinen vapaapäivä on lauantai.\nLisätyöllä tarkoitetaan työtä, jota toimihenkilön suostumuksella tehdään yli sovitun työajan, mutta joka kuitenkaan ei ole ylityötä.\nLisätyöstä maksetaan korottamaton tuntipalkka. Toimihenkilölle, jonka säännöllinen työaika on 7,5 tuntia päivässä ja 37,5 tuntia viikossa, maksetaan em.\ntuntimäärän ylittävästä lisätyöstä korvaus kuten vuorokautisesta tai viikoittaisesta ylityöstä.\nVuorokautisesta ylityöstä maksetaan kahdelta ensimmäiseltä tunnilta 50\nprosentilla ja seuraavilta tunneilta 100 prosentilla korotettu palkka. Viikoittaisesta ylityöstä maksetaan kahdeksalta ensimmäiseltä tunnilta 50\nLauantaina sekä pyhä- ja juhlapäivän aattona tehdystä vuorokautisesta\nylityöstä maksetaan 100 prosentilla korotettu palkka.\nPääsiäislauantaina sekä jouluaattona säännöllisen työajan lisäksi tehdystä työstä maksetaan 100 prosentilla korotettu palkka.\nJos toimihenkilön suorittama työ jatkuu vuorokauden tai työvuorokauden\nvaihteen yli, katsotaan työ lisä- ja ylityökorvausta laskettaessa edellisen\nvuorokauden työksi siihen asti, kunnes toimihenkilön säännöllinen työvuoro normaalisti alkaa. Näitä tunteja ei tällöin oteta huomioon jälkimmäisen vuorokauden säännöllistä työaikaa laskettaessa.\nToimihenkilön jäädessä säännöllisen työajan päätyttyä ylityöhön, jonka\narvioidaan kestävän vähintään kaksi tuntia, hänelle varataan mahdollisuus pitää ruokailun kannalta välttämätön tauko, joka ei sisälly työaikaan\ntai tilaisuus ruokailla työn lomassa.\nJos toimihenkilö siirtyy kesken työviikon työaikamuodosta toiseen tai työvuorosta toiseen, katsotaan viikoittaiseksi ylityöksi työ, joka ylittämättä\nsäännöllistä vuorokautista työaikaa ylittää 40 tuntia viikossa.\nMikäli toimihenkilö ei ole voinut tehdä säännöllistä viikkotyöaikaa vastaavaa tuntimäärää sellaisesta syystä, josta työnantaja lain tai työehtosopimuksen perusteella on velvollinen maksamaan palkan ja hän joutuu\ntulemaan työvuoroluettelon mukaisena vapaapäivänään työhön, korvataan vapaapäivänä tehty työ kuten viikkoylityö.\nYlityöstä maksettava tuntipalkka saadaan jakamalla kuukausipalkka\n(rahapalkka sekä mahdolliset luontoisedut, provisio- ja tuotantopalkkiot\nsekä mahdollinen sijaisuuskorvaus) 160:lla, kun säännöllinen viikkotyöaika on 40 tuntia, ja 158:lla, kun säännöllinen viikkotyöaika on 37,5 tuntia.\nSäännöllisen työajan ollessa jokin muu käytetään jakajana säännölliseen\ntyöhön keskimäärin kuukaudessa käytettyä työtuntien lukumäärää.\nYlityökorotus tai koko palkka ylityön ajalta voidaan maksaa kiinteänä\nkuukausikorvauksena tai vaihtaa vastaavaan vapaaseen, jos siitä on sovittu asianomaisen henkilön kanssa. Vapaa-aika on annettava ja pidettävä kuuden kuukauden kuluessa ylityön tekemisestä.\n10 Allekirjoittaneiden työnantajaliittojen jäsenyrityksissä työaikalain mukaisena ylitöiden enimmäismäärän tarkastelujaksona käytetään kalenterivuotta, ellei paikallisesti ole sovittu käytettäväksi neljää kuukautta.\nSunnuntaityöllä tarkoitetaan sunnuntaina, kirkollisena juhlapäivänä, vapunpäivänä ja itsenäisyyspäivänä tehtyä työtä. Siitä maksetaan muun\nsiltä ajalta tulevan palkan lisäksi sunnuntaityökorotuksena yksinkertainen palkka, joka lasketaan samalla tavoin kuin ylityön perusteena oleva\nSunnuntaityökorotus tai koko palkka sunnuntaityön ajalta voidaan maksaa kiinteänä kuukausikorvauksena tai vaihtaa vastaavaan vapaaseen,\njos siitä on sovittu asianomaisen henkilön kanssa. Vapaa-aika on annettava ja pidettävä kuuden kuukauden kuluessa ylityön tekemisestä.\n21 §Vuoro-, ilta- ja yötyö\nVuorotyössä olevalle toimihenkilölle maksetaan ylityön ajalta sen vuoron\nmukainen vuorotyölisä, jonka aikana ylityö tehdään. Milloin toimihenkilö\nkaksivuorotyössä jää iltavuoron jälkeen ylityöhön, maksetaan hänelle ylityöstä vuorotyölisä yövuoron mukaan.\nYli- ja sunnuntaityöstä mahdollisesti maksettava vuorotyölisä on suoritettava samalla tavalla korotettuna kuin muukin siltä ajalta maksettava\nVuorotyökorvaus voidaan maksaa myös erillisenä kiinteänä kuukausikorvauksena. Tällöin tulee kuukausikorvauksen suuruus määrätä vähintään tämän pykälän senttimääriä käyttäen.\nTyö, joka ei ole vuorotyötä, ylityötä eikä hätätyötä ja jota tehdään kello\n18.00–23.00, on iltatyötä, josta maksetaan iltavuorolisän suuruinen lisä.\nVastaavin edellytyksin on kello 23.00–06.00 tehty työ yötyötä, josta maksetaan yövuorolisän suuruinen lisä.\nMilloin ilta- tai yötyössä oleva toimihenkilö jää työvuoronsa jälkeen ylityöhön, säännöllisen työajan mukaan määräytyvän lisän maksamista jatketaan ylityön ajalta, kuitenkin enintään kello 06.00:een saakka.\nVuorotyössä tulee vuorojen muuttua enintään neljän viikon ajanjaksoin,\nellei paikallisesti ole muuta sovittu.\nVuorotyössä maksetaan vuorotyölisää, joiden suuruus tunnilta on\nVuorolisät 31.3.2016 jälkeen olevalle ajalle sovitaan allekirjoituspöytäkirjan\nkohdan 9 mukaan vuonna 2015/2016.\n22 §Hälytysluontoinen työ\nHälytysluontoista työtä on säännöllisen työajan ulkopuolella hälytyskutsun perusteella tehtävä työ, jolloin toimihenkilö joutuu tulemaan työhön\nsäännöllisen työaikansa ulkopuolella jo poistuttuaan työpaikalta, eikä työ\nvälittömästi liity seuraavan vuoron työhön.\nHälytysrahana maksetaan kahden tunnin palkka. Jos hälytyskutsu annetaan klo 21.00–06.00, on hälytysrahan suuruus kolmen tunnin palkka.\nTyöhön käytetyltä ajalta maksetaan 100 prosentilla korotettu peruspalkka, johon sisältyvät mahdolliset ylityökorotukset. Lyhyemmästä kuin\nyhden tunnin pituisesta hälytysluontoisesta työstä maksetaan kuitenkin\nyhden tunnin palkka.\nHälytysluontoisessa työssä matkustusaika rinnastetaan työaikaan. Jos\ntoimihenkilö kutsutaan työhön siten, ettei hänellä ole mahdollisuutta\nkäyttää yleistä kulkuneuvoa, hänelle maksetaan matkakulujen korvaus.\nEllei paikallisesti muuta sovita, noudatetaan edellä olevia määräyksiä.\nJos toimihenkilön kanssa sovitaan puhelinvarallaolosta, niin samalla sovitaan\nsiitä maksettavasta korvauksesta.\nEllei paikallisesti ole muuta sovittu, noudatetaan varallaolokorvauksien osalta\nVarallaololla tarkoitetaan sitä, että toimihenkilö on sopimuksen mukaan\nvelvollinen olemaan työajan ulkopuolella päivystysvalmiudessa siten,\nettä hänet voidaan määrätä suorittamaan työtehtäviä. Työn tekeminen\nvoi tapahtua työpaikalla, asiakkaan luona tai etäyhteyksien välityksellä.\nVarallaoloaika ei ole työaikaa.\nTyönantaja on velvollinen maksamaan toimihenkilölle korvausta varallaolon vapaa-ajan käytölle aiheuttamista rajoituksista.\nVarallaoloajalta maksettava korvaus on\na. 50 % peruspalkasta, mikäli toimihenkilö on velvollinen ryhtymään työhön viimeistään 1 tunnin kuluttua kutsusta\nb. 30 % peruspalkasta, mikäli toimihenkilö on velvollinen ryhtymään työhön viimeistään 4 tunnin kuluttua kutsusta\nc. 15 % peruspalkasta, mikäli edellä mainittu vasteaika on yli 4 tuntia.\nVarallaolokorvaus maksetaan siltä ajalta, jonka toimihenkilö joutuu olemaan päivystysvalmiudessa työtä suorittamatta. Varallaolokorvaus maksetaan kuitenkin vähintään neljältä varallaolotunnilta.\nJos varalla oleva toimihenkilö kutsutaan työhön, maksetaan palkka työhön käytetyltä ajalta tämän sopimuksen muiden määräysten mukaisesti. Työtunneilta ei makseta varallaolokorvausta eikä hälytysluonteisesta\ntyöstä maksettavia korvauksia.\nVarallaolosta on sovittava ao. toimihenkilön kanssa niin selvästi, ettei\njälkeenpäin voi syntyä erimielisyyttä sidonnaisuuden luonteesta ja kestoajasta.\nVarallaoloaika kalenterikuukautta kohden ei saa pysyvästi ylittää 150\ntuntia, ellei paikallisesti toisin sovita.\nMilloin toimeen kuuluu pysyvänä ja luonteenomaisena osana velvollisuus antaa vapaa-aikana, yrityksen toiminnan niin vaatiessa, puhelimitse erityisiä toimintaohjeita, tämä otetaan huomioon toimihenkilön kokonaispalkkauksessa\ntai erillisenä lisänä siten, kuin paikallisesti sovitaan.\nToimihenkilön pyytäessä selvitystä puhelinohjeiden antamisen velvollisuudesta tulee esimiehen kirjallisesti selvittää toimihenkilölle, miten palkkauksessa tehtävät on huomioitu.\nVuosiloma annetaan lain mukaan. Vuosiloman pituutta määrättäessä luetaan\ntyösuhteen jatkumisaikaan työsuhteen kesto ennen työsuhteen keskeytymistä\ntoimihenkilön ammattipätevyyttä hänen tehtävissään lisäävän opiskelun johdosta sekä opiskelun kestäessä tehty työ, mikäli työsuhde jatkuu välittömästi\nTyönantajan tulee erityisesti kiinnittää huomiota siihen, että toimihenkilölle\ntaataan vuosilomalain mukainen loma-aika.\nVuosilomapalkka maksetaan ennen loman alkamista, ellei paikallisesti ole\nmuuta sovittu. Vuosilomapalkka voidaan maksaa myös osa-ajan palkanlaskentamenettelyä käyttäen.\nToimihenkilölle maksetaan lomarahana 50 prosenttia hänen rahana\nmaksettavasta vuosilomapalkastaan. Laskettaessa lomarahaa jaetaan\nkuukausipalkka luvulla 25 ja kerrotaan lomapäivien lukumäärällä.\nPuolet lomarahasta maksetaan vuosilomapalkan yhteydessä ja puolet\nheti loman jälkeisenä yrityksen säännönmukaisena palkanmaksupäivänä, ellei paikallisesti muuta sovita.\nLomaraha maksetaan myös jo päättyneeltä lomanmääräytymisvuodelta\nmaksettavan lomakorvauksen osalta, mikäli toistaiseksi voimassa oleva\ntyösuhde päättyy tai irtisanotaan lomakautena muusta kuin toimihenkilöstä itsestään johtuvasta syystä tai määräaikaisen työsuhteen päättyessä lomakautena. Eläkkeelle siirtyvälle toimihenkilölle maksetaan\nlomaraha vuosilomakorvauksesta. Toimihenkilölle, joka suoritettuaan\nasevelvollisuuden palaa palvelusajan päätyttyä työhön, maksetaan lomaraha siitä vuosilomakorvauksesta, joka hänelle maksettiin asepalvelukseen astuessaan.\nJos työnantaja irtisanoo toimihenkilön työsopimuksen taloudellisesta tai\ntuotannollisesta syystä siten, että\na) irtisanomisilmoitus annetaan toimihenkilölle tiedoksi ajalla 2.5. -30.9.;\nb) toimihenkilön työsopimus päättyy ajalla 2.5. – 30.9.\nmaksetaan toimihenkilön lopputilissä samana kalenterivuonna 31.3.\npäättyneeltä lomanmääräytymisvuodelta kertynyttä vuosilomaoikeutta\nvastaavan lomakorvauksen yhteydessä lomaraha. Kulumassa olevalta\nlomanmääräytymisvuodelta maksettavan lomakorvauksen yhteydessä\nlomarahaa ei makseta.\nSamoin toimitaan, kun määräaikainen työsopimus päättyy ajalla 2.5.–\nJos asevelvollisuuslain (1438/2007) mukaista palvelusta suorittamassa ollut toimihenkilö palaa takaisin työhön noudattaen maanpuolustusvelvollisuutta täyttävän työ- ja virkasuhteen jatkumisesta säädetyn lain\n(305/2009) säännöksiä, toimihenkilölle maksetaan lomaraha siitä lomakorvauksesta, joka hänelle maksettiin palveluksen alkaessa.\nPaikallisesti voidaan sopia kirjallisesti lomarahan vaihtamisesta vapaaseen. Sovittaessa lomaraha voidaan vaihtaa joko kokonaan tai osittain\npalkalliseksi vapaaksi siten, että vapaapäivien määrä on puolet vapaaksi\nvaihdettavista lomarahaa vastaavista vuosilomapäivistä, jolloin 24 lomapäivää vastaavasta lomarahasta tulee 12 palkallista työpäivää vapaapäiväksi, ellei pääluottamusmiehen kanssa ole toisin sovittu. Vapaan\nantamisajankohta on sovittava.\n28 §Työajan lyhentäminen\nTyöaikaa lyhennetään niissä työaikamuodoissa, joissa säännöllinen työaika\non 40 tuntia viikossa. Vapaata kertyy 25 tuntia kalenterivuosineljännestä kohti. Vapaata ei kerry sellaiselta vuosineljännekseltä, jonka aikana toimihenkilö\non ollut poissa työstä enemmän kuin 12 työpäivän ajan. Vapaan kertymisessä työssäoloon rinnastetaan aika, jolta työnantaja on velvollinen maksamaan\npalkan. Vapaan määrää vähentävät lain tai työehtosopimuksen määräykset\nJos muuta ei sovita, annetaan kertynyt vapaa kahden viikon ennakkoilmoitusaikaa noudattaen vähintään työvuoro kerrallaan seuraavan huhtikuun loppuun\nmennessä. Vapaa voidaan sopia maksettavaksi myös rahakorvauksena.\nTyöajan lyhennyspäivät ovat työssäolopäiviin rinnastettavia päiviä vuosiloman\nTyösuhteen päättyessä maksettava kertynyt vapaa maksetaan täysiltä työ\npäiviltä ja lasketaan käyttäen kuukausipalkan jakajana lukua 21,25.\n29 §Poissaolo sairauden tai tapaturman vuoksi\nToimihenkilölle maksetaan palkkaa sairauden tai tapaturman aiheuttaman työkyvyttömyyden ajalta seuraavasti:\n1 kuukauden mutta vähemmän kuin vuoden\n1 vuoden mutta vähemmän kuin 5 vuotta\nPalkanmaksun edellytyksenä on, että työkyvyttömyyttä ei ole aiheutettu\nomalla törkeällä tuottamuksella tai kevytmielisellä elämällä, eikä sairautta tieten ole salattu työsopimusta solmittaessa. Työnantaja on oikeutettu\nnostamaan toimihenkilölle tulevan ao. lain mukaisen päivärahan vastaavalta ajanjaksolta.\nTyökyvyttömäksi tultuaan toimihenkilö on velvollinen viipymättä ilmoittamaan työnantajalle siitä sekä työkyvyttömyyden arvioidun keston.\nTyönantajan vaatiessa on toimihenkilön esitettävä työterveyslääkärin tai\nmuun työnantajan hyväksymän lääkärin antama todistus sairaudestaan.\nMilloin työnantaja ei ole hyväksynyt toimihenkilön esittämää lääkärintodistusta ja osoittaa toimihenkilön toisen nimetyn lääkärin tarkastettavaksi, on työnantajan korvattava tästä aiheutuva lääkärintodistuspalkkio.\nJos toimihenkilön työkyvyttömyys saman sairauden johdosta alkaa uudelleen 30 päivän kuluessa siitä päivästä, jolta hänelle viimeksi suoritettiin sairausajanpalkkaa, ei toimihenkilö ole oikeutettu uuteen edellä\nsanottuun sairausajanpalkan ajanjaksoon. Jos työnantajan palkanmaksuvelvollisuus on jo täyttynyt edellisen työkyvyttömyysjakson aikana,\nsuorittaa työnantaja kuitenkin palkan sairausvakuutuslain 8 luvun 7 §:n\n2. momentin mukaiselta yhden päivän odotusajalta. Saman sairauden\nkäsitteen määrittelee sairausvakuutuslakia soveltava viranomainen.\n30 §Lakisääteinen lääkärintarkastus\nToimihenkilö voi palkallisena työaikana käydä työhönsä liittyvässä työnantajan, lain, työterveyshuollon toimintasuunnitelman tai viranomaispäätöksen edellyttämässä terveystarkastuksessa. Tällaiseen tarkastukseen,\nsiitä seuraavaan tutkimukseen ja jälkitarkastukseen matkustaminen korvataan kuten työmatka.\nMikäli tarkastus tapahtuu toimihenkilön vapaa-aikana, maksetaan toimihenkilölle tapauskohtaisesti sovittava erillinen kulut kattava korvaus.\n31 §Muut lääkärintarkastukset\nToimihenkilön palkkaa ei vähennetä sairauden toteamiseksi välttämättömän\nlääkärintarkastuksen ajalta, mikäli lääkärinhoidon tarve on akuutti, eikä vastaanottoaikaa ole kohtuullisen ajan kuluessa saatavissa työajan ulkopuolella.\nPalkkaa ei vähennetä myöskään, jos edellä mainittu edellytys täyttyy ja kysymys on\n– erikoislääkärin suorittamasta tarkastuksesta apuvälineen hankkimiseksi\n– työterveyslääkärin, erikoislääkärin tai erikoisalan poliklinikan suorittamasta tarkastuksesta kroonisen sairauden hoidon määrittelemiseksi\n– korvattavaan lääkärintarkastukseen liittyvästä laboratorio- tai röntgentutkimuksesta\n– sairausvakuutuslain mukaisesta äitiysrahan saamisen edellytyksenä\nolevasta terveyskeskuksen todistuksen hankkimiseksi välttämättömästä\ntarkastuksesta tai muista synnytystä edeltävistä lääketieteellisistä tutkimuksista\n– hammaslääkärissä käynnistä, jos äkillinen hammassairaus aiheuttaa\ntyökyvyttömyyden, joka vaatii saman työvuoron aikana annettavaa hoitoa. Kiireellisyystarve osoitetaan hammaslääkärintodistuksella.\nLääkärintarkastuksiin liittyvät menettelytavat voidaan sopia myös paikallisesti\nyrityskohtaisten tarpeiden mukaisesti.\nToimihenkilö, jolle on kehittymässä päihteiden liikakäytöstä työntekoa\nhaittaava ongelma, pyritään ohjaamaan hoitoon, jotta ongelma ei johtaisi toimenpiteisiin, jotka saattavat aiheuttaa työsuhteen päättymisen tai\nmuita haitallisia seuraamuksia. Tätä varten voidaan paikallisesti sopia\nToimihenkilölle maksetaan laitoshoidon ajalta sairausajan palkkaa, mikäli hän on sopinut siitä työnantajan kanssa samalla, kun on sopinut lai-\ntoshoidostaan. Tällöin työnantajalla on oikeus nostaa toimihenkilölle tuleva sairausvakuutuslain mukainen päiväraha vastaavalta ajanjaksolta.\n33 §Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa sekä hoitovapaa\nToimihenkilölle annetaan äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaaksi aika, johon hänelle sairausvakuutuslain mukaan tulevan äitiys-,\nisyys- ja vanhempainrahan katsotaan kohdistuvan.\nÄitiysvapaan ajalta toimihenkilölle maksetaan palkka kolmelta kuukaudelta. Palkan maksaminen edellyttää, että työsuhde on jatkunut vähintään kuusi kuukautta ennen synnytystä, ja että toimihenkilö valtuuttaa\ntyönantajan nostamaan itselleen sairausvakuutuslain mukaisen päivärahaosuuden, johon toimihenkilöllä olisi oikeus. Toimihenkilön adoptoidessa alle kouluikäisen lapsen annetaan ottoäidille samoin edellytyksin\nadoptioon välittömästi liittyvänä kolmen kuukauden pituinen äitiysvapaaseen rinnastettava palkallinen vapaa. Vanhempainvapaan ajalta ei makseta palkkaa.\nIsyysvapaalta maksetaan palkka viikon ajalta (5 työpäivältä). Palkka\nmaksetaan samoin edellytyksin kuin äitiysvapaankin ajalta.\nPaikallisesti sovitaan menettelytavat ja laaditaan kokonaissuunnitelma\nvanhempainvapaan ja hoitovapaan käyttämisestä.\nErityisäitiys-, äitiys- tai vanhempainvapaalta, hoitovapaalta tai tilapäiseltä tai osittaiselta hoitovapaalta palaavalla toimihenkilöllä on oikeus palata aikaisempaan tai siihen rinnastettavaan työhön. Tässä kappaleessa\ntarkoitetulla toimihenkilöllä on oikeus työnsaantiin ennen työsuhteeseen\n34 §Neuvottelujärjestys erimielisyyksien ratkaisemiseksi\nTyösuhteisiin liittyvät kysymykset pyritään ratkaisemaan sovinnollisesti\njo työpaikalla. Yhtä toimihenkilöä koskeva asia ratkaistaan ensi sijassa\nhänen ja hänen esimiehensä välillä. Pääluottamusmies ja työnantajan\nedustaja neuvottelevat asiasta aina esimiehen tai toimihenkilön pyynnöstä, kun asia koskee useampaa toimihenkilöä tai on periaatteellinen ja\nEdellä mainitut neuvottelut on aloitettava toisen osapuolen vaatiessa viimeistään kahden viikon kuluessa. Pöytäkirja tai erimielisyysmuistio on\nlaadittava viikon kuluessa neuvottelun päättymisestä.\nJos työsuhteeseen liittyvä kysymys jää työpaikalla erimieliseksi, paikalliset osapuolet laativat yhdessä erimielisyyden kohteesta kirjallisen yhteenvedon, jolla asia jommankumman osapuolen pyynnöstä siirretään\nheitä edustavien osallisliittojen ratkaistavaksi.\nPääluottamusmiehelle annetaan kaikki ne tiedot, joita tapauksen selvittäminen edellyttää. Yksityistä henkilöä koskevat terveyteen tai muutoin\nhenkilöön liittyvät tiedot ovat luottamuksellisia.\nSalassapitovelvollisuus koskee myös yrityksen liiketoimintaan ja asiakassuhteisiin liittyviä sellaisia tietoja, jotka yleisen elämänkokemuksen\nmukaan ovat luottamuksellisia.\nJos liittojen neuvottelut tämän sopimuksen tulkinnasta eivät johda tulokseen, voi jompikumpi osapuoli jättää asian työtuomioistuimen ratkaistavaksi tai osapuolet voivat sopia erimielisyyden jättämisestä välimiesoikeuden ratkaistavaksi.\nVälimiesmenettelyssä noudatetaan välimiesmenettelystä annettua lakia\nsillä poikkeuksella, ettei lain esteellisyyssäännöksiä tarvitse noudattaa\nvälimiehiä nimettäessä. Kolmijäseniseen välimiesoikeuteen osallistujaliitto nimeää toistaiseksi yhden jäsenen ja nämä jäsenet yhdessä valitsevat määräajaksi puheenjohtajan.\nLiitot korostavat esimiesasemaan liittyvää vastuuta ja toteavat toimeen sisältyvän johtamisen ja valvonnan lisäävän toimen vaativuutta, joka tulee ottaa\nhuomioon palkkauksessa. Tästä johtuen tulee esimiesasemassa olevien toimihenkilöiden palkkatason ylittää alaisina toimivien palkkojen tason käytettäessä vastaavia tai vertailukelpoisia palkanmuodostumisperusteita ja huomioonottaen alaisten ja esimiesten henkilökohtaiset pätevyystekijät.\n36 §A Palkkausjärjestelmä toimihenkilöille\nPerustan yrityksen palkkapolitiikan hoidolle muodostaa palkkausjärjestelmä.\nSen tulee olla rakennettu niin, että henkilöstö kokee oikeudenmukaisuuden\nja tasa-arvon toteutuvan. Sen tulee motivoida ja ohjata työkäyttäytymistä oi\nkeaan ja tarkoituksenmukaiseen suuntaan. Palkkausjärjestelmä on yksi järkevän ja joustavan johtamisen ja toiminnan ohjaamisen instrumentti. Menestys\nriippuu osaltaan siitä, miten sitä käytetään, ylläpidetään ja kehitetään.\nToimihenkilöiden palkkausjärjestelmän lähtökohtana on toimen vaativuuden\noikeudenmukainen ja objektiivinen mittaaminen. Työn vaativuuden arviointi\non tärkeä osa palkkausjärjestelmää ja sillä tuetaan oikeudenmukaisen palkkauksen toteutumista. Arviointijärjestelmässä tulee ottaa huomioon se, mihin\nsuuntaan työtä halutaan kehittää, jotta organisaation työprosessit kehittyisivät\nhaluttuun suuntaan. Työn vaativuuden arviointi on myös edellytys tasa-arvoiseen palkkaukseen samanarvoisissa tai samankaltaisissa tehtävissä.\nVaativuudenluokitus suoritetaan talotekniikka-alan toimihenkilöiden omaa\nvaativuusluokitusjärjestelmää käyttäen. Järjestelmässä on kaksi elementtiä,\nvaativuusluokan mukainen palkanosa, joka määräytyy tehtävän vaativuuden\nmukaan, sekä henkilökohtainen palkanosa, joka määräytyy tointa hoitavan\ntoimihenkilön pätevyyden ja työsuorituksen perusteella.\nPaikallisesti voidaan sopia myös muista palkkausjärjestelmistä.\nTehtävän vaativuuteen perustuva palkanosa\nMenettelytavoista koskien uuden palkkausjärjestelmän ja vaativuusluokituksen käyttöönottoa sovitaan paikallisesti.\nTehtäväkokonaisuuden arviointi perustuu toimenkuvaukseen. Esimerkki toimenkuvalomakkeesta liitteenä. Jotta tehtävien vaativuus voidaan mitata mahdollisimman luotettavasti, tulee toimenkuvien perustua toimen sisältöön siten,\nettä toimen sisältö sekä siihen liittyvät vastuut ja yhteydet käyvät mahdollisimman hyvin ilmi. On tärkeää, että esimies ja toimihenkilö ovat samaa mieltä\ntoimeen kuuluvista tehtävistä. Sopimuksen lopussa on esimerkki toimenkuvauslomakkeesta.\nTehtävän vaativuus arvioidaan neliosaisella mittarilla ja näin toimelle saadaan\nvaativuuspisteet ja sitä kautta palkkaryhmä. Vaativuusluokitus on tehtävä\nmahdollisimman nopeasti, kuitenkin viimeistään neljän kuukauden kuluessa\nPalkkaryhmien vaativuuspisterajat ja vähimmäispalkat ovat seuraavat:\nVähimmäispalkat 31.3.2016 jälkeen olevalle ajalle sovitaan allekirjoituspöytäkirjan kohdan 9 perusteella vuonna 2015/2016.\nHenkilön tehtävien muuttuessa tarkistetaan palkkaryhmä viivytyksettä, kuitenkin viimeistään kolmen kuukauden kuluessa. Palkkaryhmä voi muuttua kumpaankin suuntaan. Henkilökohtainen palkka voi laskea vain, jos on olemassa\nOsapuolet pitävät hyvänä, että tarkoituksenmukaisin väliajoin, esim. kerran\nvuodessa, käydään läpi toimenkuva ja mahdollisten muutosten vaikutus.\nHenkilökohtaisen palkanosan määrittäminen\nToimihenkilön palkan suuruuteen vaikuttaa toimen vaativuuden ohella hänen\nhenkilökohtainen pätevyytensä. Henkilökohtaisesta pätevyydestä riippuu vähimmäispalkan päälle maksettavan palkan osuuden määrä ja sen kehittyminen.\nPätevyydellä tarkoitetaan kaikkia niitä toimihenkilön ominaisuuksia, joilla on\nvälittömästi tai välillisesti merkitystä toimeen kuuluvien tehtävien hoitamiselle. Pätevyydenarvioinnin suorittaa työnantaja yrityksessä ennakolta valittujen\npätevyystekijöiden perusteella. Henkilön pätevyyttä arvioidaan aina hänen\nOsapuolet suosittelevat, että toimihenkilö ja hänen esimiehensä käyvät vähintään kerran vuodessa kehityskeskustelun. Se on tilaisuus, jossa toimihenkilö\nja hänen esimiehensä kohtaavat ja keskustelevat kahden kesken esim. työhön, tulevaisuuteen ja koulutukseen liittyvistä asioista.\nPätevyyden ja suorituksen taso ansiokehityksen ohjaajana\nTyöyhteisöltä ja sen henkilöstöltä odotetaan tuloksellisuutta. Tuloksiin pyrkivä\norganisaatio tavoittelee hyvää ja pysyvää työvoimaa, kannustaa ja motivoi\nsitä kehittymään ja ottamaan vastaan uusia haasteita. Johdonmukainen yrityskohtainen palkkapolitiikka on pitkäjänteinen prosessi, joka on osa organisaation toiminta-ajatuksen, tavoitteiden ja ohjausjärjestelmien kehikkoa ja\nhyvin toimivana tukee työyhteisön tavoitteiden saavuttamista.\n1 TEHTÄVÄN VAATIVUUS\nHarkinnan laatu ja siinä tarvittava tietojen tarve\nVaativuus on sitä suurempi,\n– mitä enemmän itsenäistä harkintaa toimeen sisältyy\n– mitä enemmän tietoja ja taitoja toimessa tarvitaan.\nSamanlaiset tilanteet. Soveltamis- ja perehdyttämistarve pieni.\nSamankaltaiset tilanteet. Tehtävät perustuvat tuttuihin menettely\nSoveltamista ja harkintaa uusissa tilanteissa. Toimintaohjeet yleisluontoisia.\nVaativaa soveltamista, itsenäistä harkintaa ja suunnittelua uusissa,\nerilaisissa ja vaihtelevissa tilanteissa. Itsenäiset ratkaisut toiminnan\nYrityksen toimintaperiaatteet, tulostavoitteet ja vaativat kehitystavoitteet ohjaavat väljästi toimintaa yhdessä useilta asiantuntijatahoilta\nsaadun palautteen kanssa.\nRatkaisujen ja päätösten vaikutukset\n– mitä laajemmin vaikutukset koskevat koko yritystä\n– mitä suuremmat ovat ratkaisujen ja päätösten taloudelliset, toiminnalliset\nVaikutusta pääasiassa omaan työhön tai suppean työryhmän työhön.\nVaikutusalue yleensä lähiympäristöä laajempi tai koko työryhmä /\nuseita pieniä työryhmiä.\nVaikutusalue on yleensä useita työryhmiä tai koko osasto/yksikkö tai\nvastaava organisatorinen kokonaisuus.\nVaikutusalue on useita osastoja / suuri yksikkö tai koko yritys.\nRatkaisujen ja päätösten vaikutus on suuri koko yrityksen toiminnan\n– mitä enemmän neuvottelu- ja yhteistyötaitoja toimen hoitaminen vaatii\n– mitä syvällisempi ja laajempi on neuvonnan, opastamisen ja motivoinnin\n– mitä vaativampi on tehtävän asema toiminta- ja johtamisjärjestelmissä.\nYhteydet ovat yleensä tietojen vastaanottamista, välittämistä ja\nToimeen ja sen lähipiiriin kuuluvia asiantuntijayhteyksiä.\nNeuvottelu- ja yhteistyötaitoja vaativa toimi. Merkittävästi vaativaa,\nAktiivista, oma-aloitteista vaikuttamista yritystason päättäjiin.\n3 TEHTÄVÄN ASEMA\nItsenäinen tehtäväalue ja organisointivastuu tai esimiestehtävä\nVaativa esimiestehtävä tai vaativa asiantuntijatehtävä\nErittäin vaativa ja laaja esimiestehtävä tai erittäin vaativa asian\nSoveltamisohje kohtiin 1–3:\n– Vaativimmat pisteet: Kyseessä on tehtävä, jonka mukana ”yritys kaatuu\n– Toiseksi vaativimmat pisteet: ”Vaativa tehtävä muiden vaativien tehtä\nHENKILÖKOHTAISEN PÄTEVYYDEN MÄÄRITTÄMINEN\nEsimerkki pätevyydenluokituksessa käytettävästä lomakkeesta:\nSuorituksen ja pätevyyden määrittäminen\nPätevyyttä on arvioitava tehtävän vaatimuksiin nähden. Hyvää pätevyyttä ja hyviä työsuorituksia voi esiintyä kaikilla vaativuustasoilla.\n36 §B Vastuulisä\nKun toimihenkilö ilmoitetaan vastuuhenkilöksi viranomaisrekisteriin tai jos yrityksessä sovitaan, että luvanvaraista työtä tehdään toimihenkilön henkilökohtaisten lupien perusteella, selvitetään miten hänen palkkauksessaan asia on\nUutta henkilöä palkattaessa on työsopimusta solmittaessa sovittava lisän\nhuomioimisesta vaativuusluokituksessa tai maksettava seuraavan taulukon\nmukainen korvaus. Aikaisemmin erillisenä maksettu vastuulisä on korotuksen\nKVV-pätevyys iv- tai lv-toimialoilla, sähkötöiden johtajuus, käytönjohtajuus 1.6.2014: 62 €/kk, 1.10.2015: 63 €/kk.\nVastuulisän suuruus 31.3.2016 jälkeen olevalle ajalle sovitaan allekirjoituspöytäkirjan kohdan 9 perusteella vuonna 2015/2016.\nVastuulisä maksetaan siltä ajalta, kun toimihenkilö toimii ko. vastuutehtä\n37 §Nuoret työntekijät\n1.1 Nuorten toimihenkilöiden (alle 18-vuotiaat) palkoista voidaan sopia paikallisesti ottaen huomioon tehtävän vaativuus. Peruskoululaisten ja lukiolaisten kanssa voidaan tehdä keskusjärjestöjen suosituksen mukainen ”Tutustu työelämään ja tienaa” -sopimus.\n1.2 18 vuotta täyttäneen toimihenkilön palkka saa alittaa työn vaativuusluokan mukaisen palkan 40 %:lla, kun kyse on opiskeluihin liittyvästä harjoittelusta. Tällaista on\n– harjoittelu, joka parantaa ao. henkilön mahdollisuuksia päästä alan\n– tutkintoon liittyvä pakollinen harjoittelu tai opiskelua tukeva muu harjoittelu opintojen kestäessä.\n1.3 18 vuotta täyttäneen, mutta alle 25-vuotiaan toimihenkilön palkka saa\nalittaa kulloinkin voimassa olevan työn vaativuusluokan mukaisen palkan 20 %:lla seuraavissa tilanteissa:\n– korkeakoulusta tai ammatillisesta oppilaitoksesta/opistosta valmistuneet enintään kahdeksan kuukautta työsuhteen alkamisesta\n– oppisopimusoppilaat ja koulutussopimuksen perusteella työsopimuksen solmivat enintään yhden vuoden ajan.\n1.4 Työajan lyhennystä ei kerry koululaisten ja opiskelijoiden loma-aikanaan\nVähentämisjärjestys ja takaisinottovelvollisuus\nToimihenkilöiden työehtosopimuksen irtisanomissuojasopimuksen 8–10 §:n\nmukaista työvoiman vähentämisjärjestystä sekä työsopimuslain 7:4 §:n työntarjoamisvelvollisuutta ja 6:6 §:n takaisinottovelvollisuutta koskevat määräykset eivät estä solmimasta määräaikaisia sopimuksia seuraavissa tilanteissa:\n– pakollinen harjoittelu, joka on välttämätöntä opintojen aloittamisen mahdollistamiseksi enintään kahdeksan (8) kuukauden ajan\n– tutkintoon liittyvä harjoittelu opintojen kestäessä\n– korkeakoulusta tai ammatillisesta oppilaitoksesta/opistosta valmistuneita\nenintään kahdeksan (8) kuukautta työsuhteen alkamisesta lukien.\nTyönantaja ja pääluottamusmies tai muu toimihenkilöitä edustava yhdessä\ntoteavat, että työharjoittelu ei vaikuta muiden työntekijöiden työsuhteisiin eikä\ntyöehtoihin. Harjoittelupaikat tarjotaan ensisijaisesti niille, joille työharjoittelu on välttämätöntä opintojen jatkamiseksi tai niiden loppuunsaattamiseksi.\nKustakin harjoitteluohjelmasta laaditaan toimenkuva. Harjoittelijan tehtävä sijoittuu aina nimetyn toimihenkilön ohjaukseen, joka varsinaisesti vastaa työn\nKorkeakoululla tarkoitetaan sekä tiedekorkeakouluja että ammattikorkeakouluja.\nToimihenkilön toimiessa työnantajan nimenomaisesta määräyksestä AMKopiskelijan tai muun vastaavan opiskelijan ohjaajana työssäoppimis- tai harjoittelujakson aikana on toimihenkilölle maksettava ohjaustehtävän ajalta\nerillinen työn määrän ja vaativuuden huomioon ottava, paikallisesti sovittava\nOhjaamisella tarkoitetaan ennalta laaditun ja suunnitellun opintokokonaisuuden ohjaamista, jonka sisältöön kuuluvat tähän kuuluvat työ- ja harjoitustehtävät sekä työssä että työympäristössä esiintyvät vaarat ja niiden torjunta.\nOhjaustyöstä sovittaessa on myös sovittava sen kestosta. Ellei kestosta ole\nmuuta sovittu, korvausta maksetaan yhden kuukauden ajan. Mikäli edellä esitetty tehtävä on otettu huomioon toimihenkilön toimenkuvaa määriteltäessä,\nerillistä korvausta ei makseta. Yhdestä ohjattavasta korvausta maksetaan\nvain yhdelle ohjaajalle.\n38 §Toimiminen sijaisena\nMilloin toimihenkilö, harjoittelijaa lukuun ottamatta, hoitaa tilapäisesti oman\ntoimensa ohella työnantajan ennen sijaisuuden alkamista erikseen hänen hoidettavakseen määräämiä yhden tai useamman toisen toimihenkilön tehtäviä,\nmaksetaan hänelle työmäärän lisääntymisen suhteessa omasta toimestaan\ntulevan palkan lisäksi erillisenä sijaisuuskorvauksena sijaisuusajalta 1.6.2014\nlukien 355–835 €/kk. Samansuuruinen korvaus maksetaan toimihenkilölle sijaisuuden ajalta hänen hoitaessaan toisen sijaisena vaativampia tehtäviä.\nKorvausta harkittaessa tulee kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin:\nOnko toimihenkilön työmäärä olennaisesti lisääntynyt oman tasoisissa\ntehtävissä? Tätä arviointia tehtäessä otetaan huomioon myös toimihenkilön omien työtehtävien määrässä mahdollisesti tapahtuva kausiluontoinen tai muu supistuminen; tai\nSuorittaako toimihenkilö sijaisena omia tehtäviään vaativampia tehtäviä?\nAiheuttaako sijaisuus kohdissa 1 ja 2 mainittuja muutoksia toimihenkilön\ntehtävissä sijaisuuden aikana?\nTämä määräys ei koske alle kaksi viikkoa kestäviä sijaisuuksia.\nSijaisuuskorvausta ei makseta, mikäli sijaisuuden hoito on huomioitu toimihenkilön palkkaa määriteltäessä. Mikäli sijaisuuskorvaus on huomioitu tehtävän vaativuutta luokitettaessa, on työnantajan selvitettävä tämän vaikutus\nTyönantaja järjestää toimihenkilölle olosuhteiden vaatiman suoja- ja erikoisvaatetuksen yrityskohtainen käytäntö huomioon ottaen.\n40 §Lyhyt tilapäinen loma\nToimihenkilön perheen piirissä sattuvan äkillisen sairaustapauksen tai\nläheisen omaisen kuoleman takia annettavaa lyhyttä tilapäistä lomaa ei\nvähennetä toimihenkilön palkasta.\nToistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa olevalla toimihenkilöllä on\noikeus 50- ja 60-vuotispäivänään saada palkallinen vapaa työstä silloin,\nkun merkkipäivä sattuu hänen työpäiväkseen.\nYhteiskunnallisissa luottamustehtävissä toimivan toimihenkilön kuukausipalkkaa vähennetään luottamuselinten kokouksista aiheutuvaa työajan\nmenetystä vastaavasti siten, että hän yhdessä julkisyhteisöltä saamansa\nansionmenetyskorvauksen kanssa saa kuukausipalkkansa.\nSuositus: Kertausharjoituksiin määrätylle reserviläiselle maksetaan kertausharjoitusten ajalta niin suuri osa palkasta, että huoltovelvollinen reserviläinen saa valtion maksaman reserviläispalkan kanssa täydet palkkaedut ja ei-huoltovelvollinen 2/3 niistä.\nSTTK:n ja sen jäsenliittojen valtuustoihin ja hallituksiin kuuluville sekä\nmainittujen järjestöjen liittokokouksiin osallistuville toimihenkilöille samoin kuin Ammattiliitto Pro ry:n tämän työehtosopimusalan neuvottelukunnan jäsenille varataan mahdollisuus osallistua työaikana sellaisiin\nsanottujen elinten kokouksiin, joissa käsitellään työehtosopimusneuvotteluja koskevia asioita.\n41 §Muut määräykset\nToimihenkilöillä on oikeus kokoontua työpaikallaan työaikansa ulkopuolella siten, kuin siitä paikallisesti sovitaan.\nTyönantaja ottaa kaikille toimihenkilöille ryhmähenkivakuutuksen ja esimiesasemassa oleville toimihenkilöille tarkoitetun ns. työnantajan vastuuvakuutuksen. Vastuuvakuutuksen korvausten enimmäismäärät ovat\nhenkilövahingosta 126.263 € kuitenkin siten, että korvauksen enimmäismäärä on 50.505 € yhtä henkilöä kohti ja omaisuusvahingosta 25.253 €.\nVakuutusehdot määräytyvät voimassa olevien työnantajan vastuuvakuutusta koskevien vakuutusehtojen mukaan.\nTyönantaja pidättää toimihenkilön valtuutuksen mukaisesti tähän työehtosopimukseen osallisen toimihenkilöjärjestön jäsenmaksut ja tilittää ne\npalkanmaksukausittain järjestön nimeämälle pankkitilille. Toimihenkilölle\nannetaan kalenterivuoden tai työsuhteen päätyttyä verotusta varten todistus pidätetystä summasta.\n42 §Sopimuksen sitovuus ja voimassaolo\nTämän sopimuksen sitovuus sekä sidottujen työrauha- ja valvontavelvollisuus määräytyvät työehtosopimuslain mukaan.\nTämä sopimus on voimassa 1.6.2014–31.1.2017 ja sen jälkeenkin vuoden kerrallaan, ellei sitä viimeistään kahta kuukautta ennen sen päättymistä kirjallisesti irtisanota.\nMikäli työmarkkinoiden keskusjärjestöt eivät ole päässeet 15.6.2015 mennessä yksimielisyyteen 30.8.2013 sovitun työllisyys- ja kasvusopimuksen toisen\njakson sopimuskorotuksista, on tämä sopimus irtisanottavissa 30.11.2015\nmennessä päättymään 31.3.2016.\nAnu Sajavaara Sähkötekniset Työnantajat STTA ry\nIRTISANOMISSUOJASOPIMUS – TALOTEKNIIKKA-ALA\nTämä sopimus koskee toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen irtisanomista toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä sekä\nTämä sopimus koskee lisäksi niitä menettelytapoja, joita noudatetaan irtisanottaessa tai lomautettaessa toimihenkilöitä taloudellisista tai tuotannollisista\nSopimus ei koske merityösopimuslaissa (2011/756) ja ammatillisesta koulutuksesta annetussa laissa (630/98) tarkoitettuja työsuhteita eikä työsopimuslain 7:5 ja 7:7–8 §:issä mainittuja tapauksia (liikkeen luovutus, saneerausmenettely, työnantajan konkurssi ja kuolema).\n1. 14 päivän irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut enintään vuoden\n2. kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden, mutta\n3. kahden kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 4 vuotta, mutta enintään 8 vuotta\n4. neljän kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 8 vuotta,\nmutta enintään 12 vuotta ja\n5. kuuden kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 12\nToimihenkilön on irtisanoessaan työsopimuksensa noudatettava 14 päivän ja\ntyösuhteen jatkuttua keskeytyksettä yli 5 vuotta kuukauden pituista irtisanomisaikaa.\nTyönantaja tai toimihenkilö voi halutessaan sisällyttää lomakaudeksi (2.5.–\n30.9.) osuvaan irtisanomisaikaan edellisen lomanmääräytymisvuoden aikana\nTyönantajan, joka on irtisanonut työsopimuksen noudattamatta irtisanomisaikaa, on maksettava toimihenkilölle korvauksena täysi palkka irtisanomisaikaa\nToimihenkilö, joka ei ole noudattanut irtisanomisaikaa, on velvollinen suorittamaan työnantajalle kertakaikkisena korvauksena irtisanomisajan palkkaa\nvastaavan määrän. Työnantaja saa pidättää tämän määrän toimihenkilölle\nmaksettavasta lopputilistä noudattaen, mitä työsopimuslain 2:17 §:ssä on\nsäädetty työnantajan kuittausoikeuden rajoituksista.\nII IRTISANOMINEN TOIMIHENKILÖSTÄ JOHTUVASTA SYYSTÄ\nTyönantaja ei saa irtisanoa työsopimusta ilman työsopimuslain 7:1–2 §:ien\nmukaista asiallista ja painavaa syytä.\nTämän sopimuksen perusteella voidaan tutkia, onko työsopimuslain 7:3–4\n§:ien perusteella suoritettu irtisanominen johtunut tosiasiallisesti toimihenkilöstä johtuvasta tai hänen henkilöönsä liittyvästä syystä ja olisiko työnantajalla ollut riittävät perusteet irtisanoa toimihenkilö sopimuksen tässä pykälässä\nmainituilla perusteilla sellaisessa tilanteessa, jossa työsopimus on purettu\ntyösopimuslain 8:1.1 §:n perusteella.\nTyönantaja ei saa irtisanoa työsopimusta toimihenkilön raskauden johdosta eikä sillä perusteella, että toimihenkilö käyttää oikeuttaan työsopimuslain\n4. luvussa säädettyyn perhevapaaseen. Jos työnantaja irtisanoo raskaana\ntai perhevapaalla olevan toimihenkilön työsopimuksen, katsotaan irtisanomisen johtuvan raskaudesta tai perhevapaan käyttämisestä, ellei työnantaja voi\nosoittaa sen johtuneen muusta seikasta. Työnantajan pyynnöstä toimihenkilön on esitettävä selvitys raskaudestaan.\n6 § Irtisanomisesta ilmoittaminen ja toimihenkilön kuuleminen\nToimihenkilön työsopimuksen irtisanomisessa noudatetaan työsopimuslain\n9:1 §:n, 9:2 §:n 1. momentin ja 9:4–5 §:ien säännöksiä.\nTyönantaja, joka on tämän sopimuksen 4 tai 5 §:ssä määriteltyjen irtisanomisperusteiden vastaisesti irtisanonut toimihenkilön, on velvollinen maksamaan\ntoimihenkilölle korvausta perusteettomasta irtisanomisesta työsopimuslain\n12:2–3 §:ien mukaisesti.\nTaloudellisista tai tuotannollisista syistä tapahtuneen irtisanomisen tai lomauttamisen yhteydessä on mahdollisuuksien mukaan noudatettava sääntöä, jonka mukaan viimeksi irtisanotaan tai lomautetaan yrityksen toiminnalle tärkeitä\nja erikoistehtäviin tarvittavia tai saman työnantajan työssä osan työkyvystään\nmenettäneitä toimihenkilöitä. Tämän säännön lisäksi kiinnitetään mahdollisuuksien mukaan huomiota myös työsuhteen kestoaikaan ja toimihenkilön\nToimihenkilön taloudellisista tai tuotannollisista syistä tapahtuvassa irtisanomisessa noudatetaan työsopimuslain 9:3–5 §:ien säännöksiä.\n10 §Irtisanotun toimihenkilön takaisin ottaminen\nTyösopimuslain 6 luvun 6 §:n mukaisesta työntekijän takaisin ottamisesta\nvoidaan poiketa työnantajan ja toimihenkilön välisellä sopimuksella. Sopimus\ntehdään työsopimuksen irtisanomis- tai päättymistilanteessa kirjallisesti ja siinä otetaan huomioon työnantajan toimenpiteet toimihenkilön uudelleen työllistymisen edistämiseksi.\nEdellä kuvattu ja työsopimuslain 6 luvun 6 §:n mukainen 9 kuukauden mittainen takaisinottovelvollisuus rajoittuu kuitenkin niihin työkohteisiin tai kiinteisiin toimipaikkoihin, joissa toimihenkilö voi, paikkakunnalla tavanomaiset\ntyömatkat huomioon ottaen, päivittäin käydä työssä vakituisesta asunnostaan\n11 §Poikkeukselliset lomautustilanteet\nLomautusilmoitusaikana ilmaantuva työ voi kuitenkin olla luonteeltaan\ntilapäistä. Tällöin lomauttamisen peruuttaminen kokonaan ei ole mahdollista, vaan lomautuksen alkamisajankohtaa voidaan siirtää myöhempään ajankohtaan. Lomautusta voidaan tällä perusteella siirtää vain kerran uutta lomautusilmoitusta antamatta ja enintään sillä määrällä, jonka\nlomautusilmoitusaikana ilmaantunut työ kestää.\nTyönantaja voi saada tilapäisen työn lomautuksen jo alettua. Lomauttamisen keskeyttämisen, mikäli lomautuksen on uutta ilmoitusta antamatta tarkoitus jatkua välittömästi työn tekemisen jälkeen, tulee perustua\ntyönantajan ja toimihenkilön väliseen sopimukseen. Tällainen sopimus\non syytä tehdä ennen työn alkamista. Samassa yhteydessä on syytä\nselvittää tilapäisen työn arvioitu kestoaika.\nEdellä esitetty koskee vain työnantajan ja toimihenkilön välistä suhdetta,\neikä sillä ole otettu kantaa työttömyysturvaa koskevien lakien säännöksiin.\nMikäli toimihenkilö on ottanut lomautusajaksi muuta työtä lomautusilmoituksen antamisen jälkeen, mutta ennen kuin hänelle on ilmoitettu lomautuksen peruuttamisesta tai siirtämisestä, toimihenkilö ei ole velvollinen\nkorvaamaan tästä työnantajalle mahdollisesti aiheutuvaa vahinkoa. Tällaisessa tapauksessa toimihenkilö on velvollinen palaamaan työhön niin\npian kuin se on mahdollista.\nAmmatillinen koulutus lomautuksen aikana\nMikäli lomautettuna oleva työntekijä kutsutaan ammatilliseen jatko- ja\ntäydennyskoulutukseen ja hän suostuu siihen tulemaan, lomautuksen\njatkuessa koulutuksen jälkeen ei lomautuspäiviä lasketa uudelleen vuosilomalain 7 § 2 momentin kohdan 7 mukaisiksi (30 lomautuspäivää)\ntyössäolopäivien veroisiksi päiviksi.\nTyön tarjoaminen lomautetulle toimihenkilölle\nTyönantajan velvollisuus tarjota työtä lomautetulle toimihenkilölle rajoittuu työkohteisiin tai kiinteisiin toimipaikkoihin, joissa toimihenkilö voi,\npaikkakunnalla tavanomaiset työmatkat huomioon ottaen, päivittäin käydä työssä vakituisesta asunnostaan käsin.\nTätä sopimusta koskevista erimielisyyksistä neuvotellaan työehtosopimuksen\nJollei työsopimuksen irtisanomista tai lomautusta koskevassa riidassa ole\npäästy sovintoon, työnantaja- tai toimihenkilöliitto voi saattaa asian työtuomioistuimen käsiteltäväksi. Työtuomioistuimesta annetun lain (646/74) 15\n§:n mukainen haastehakemus on toimitettava työtuomioistuimelle kahden\nvuoden kuluessa siitä, kun työsuhde on päättynyt.\nSen lisäksi, mitä sopimuksen 7 §:n 2. kappaleessa on sovittu, työnantajaa\nei voida tuomita sopimuksessa tarkoitettujen korvausten lisäksi myöskään\ntyöehtosopimuslain 7 §:n mukaan maksamaan hyvityssakkoa siltä osin, kuin\nkysymyksessä on työehtosopimukseen perustuvien, mutta sinänsä samojen\nvelvollisuuksien rikkominen, joista sopimuksen mukainen korvaus on mää\n15 §Työllistymisen ja muutosturvan toimintamalli\nTyönantajan, työntekijöiden ja työvoimaviranomaisen välisen toimintamallin\ntavoitteena on yhteistyön tehostaminen ja työntekijän mahdollisimman nopea\nTyönantaja esittää vähintään 10 työntekijää koskevien yhteistoimintaneuvottelujen alussa toimintasuunnitelman. Sen sisällöstä neuvotellaan henkilöstön\nedustajien kanssa. Suunnitelmassa selostetaan neuvottelujen menettelytavat\nja muodot, suunniteltu aikataulu sekä suunnitellut toimintaperiaatteet irtisanomisaikana työnhaun, koulutuksen ja työhallinnon palvelujen käytön osalta.\nSuunnitelmassa otetaan huomioon olemassa olevat normit siitä, miten työvoiman vähentämismenettelyssä toimitaan. Jos yhteistoimintaneuvottelut koskevat alle 10 työntekijää, yhteistoimintamenettelyssä esitetään suunnitellut\ntoimintaperiaatteet irtisanomisaikana työnhaun, koulutuksen ja työhallinnon\npalvelujen käytön osalta.\nToimintasuunnitelman sisällöstä neuvottelemista ei estä rajoitus, jonka mukaan irtisanomisen vaihtoehtojen käsittely voi yhteistoimintaneuvotteluissa\nalkaa suurissa irtisanomisissa aikaisintaan seitsemän päivän kuluttua perusteiden ja vaikutusten käsittelystä.\nSuunniteltua vähentämistä koskevan yhteistoimintamenettelyn yhteydessä\nkäsitellään myös henkilöstösuunnitelmaan tarvittavat muutokset.\nTyönantaja ja työvoimaviranomainen kartoittavat yhteistyössä tarvittavat julkiset työvoimapalvelut viivyttelemättä yhteistoimintamenettelyn tai pienten yritysten irtisanomismenettelyn alettua. Työvoimaviranomaisen kanssa pyritään\nsopimaan tarjottavien palvelujen laadusta ja niiden toimeenpanon aikataulusta sekä yhteistyöstä niiden toteutuksessa. Henkilöstön edustajat osallistuvat\nTyönantajalla on tiedottamisvelvollisuus oikeudesta työllistymisohjelmaan ja\nTyönantaja ilmoittaa työvoimaviranomaiselle taloudellisin tai tuotannollisin\nperustein suoritetusta irtisanomisesta, jos irtisanotulla työntekijällä on työhistoriaa vähintään kolme vuotta. Ilmoitusvelvollisuus koskee myös sellaisen\nmääräaikaisen työsuhteen päättymistä, joka on muodostunut yhdestä tai\nuseammasta, keskeytymättömänä tai vain lyhytaikaisin keskeytyksin yhteensä vähintään kolme vuotta samaan työnantajaan jatkuneesta määräaikaisesta\ntyösopimuksesta. Työnantaja on velvollinen antamaan työvoimaviranomaiselle työntekijän suostumuksella hänen koulutustaan, työkokemustaan ja työtehtäviään koskevat tiedot heti irtisanomisten tapahduttua. Työnantaja osallistuu\nerikseen niin sovittaessa muutoinkin työllistymisohjelman laatimiseen.\nTyöntekijällä on mahdollisuus osallistua työllistymisohjelman laatimiseen.\nTyöllistymisohjelmaa voidaan tarvittaessa täydentää myöhemmin.\nJos asiasta ei ole irtisanomisen tapahduttua muuta sovittu, työntekijällä on oikeus vapaaseen ilman ansionmenetystä osallistuakseen irtisanomisaikanaan\ntyöllistymisohjelman tekemiseen, oma-aloitteiseen tai viranomaisaloitteiseen\ntyöpaikan hakuun ja työhaastatteluun, uudelleensijoitusvalmennukseen,\ntyössä oppimiseen ja harjoitteluun taikka työllistymisohjelmansa mukaiseen\ntyövoimapoliittiseen koulutukseen. Vapaan pituus on työsuhteen kestosta riip\n1. enintään 5 päivää, jos työntekijän irtisanomisaika on enintään yksi kuukausi\n2. enintään 10 päivää, jos työntekijän irtisanomisaika on yli yksi kuukausi,\nmutta enintään neljä kuukautta\n3. enintään 20 päivää, jos työntekijän irtisanomisaika on yli neljä kuukautta.\nEdellytyksenä on lisäksi, ettei vapaasta aiheudu työnantajalle merkittävää\nTyöntekijän on ilmoitettava vapaasta työnantajalle viivyttelemättä ja pyydet\ntäessä esitettävä luotettava selvitys vapaan perusteesta.\nYLEISSOPIMUS – TALOTEKNIIKKA-ALA\nTässä sopimuksessa käytetään termejä pääluottamusmies, luottamusmies,\ntyösuojeluvaltuutettu sekä edellä mainittujen varahenkilöt.\nTähän työehtosopimukseen työehtosopimuslain nojalla sidottuun työnantajaan työsuhteessa olevilla Ammattiliitto Pro ry:n jäseninä olevilla toimihenkilöillä on oikeus valita keskuudestaan yritykseen pääluottamusmies ja hänelle\nvaramies. Muiden luottamusmiesten valinnasta sovitaan paikallisesti. Ellei\npaikallisesti muuta sovita, voidaan eri paikkakunnalla sijaitsevaan työpaikkaan valita luottamusmies ja hänelle varamies, jos siellä työskentelee vähintään 10 toimihenkilöä.\nVaalikelpoinen em. tehtäviin on yrityksessä toistaiseksi voimassa olevassa\ntyösuhteessa oleva toimihenkilö.\nValitusta pääluottamusmiehestä, luottamusmiehestä, varamiehen toimimisesta pää- tai luottamusmiehen sijaisena, työsuojeluvaltuutetun toimimisesta pääluottamusmiestehtävissä sekä pääluottamusmiehen toimimisesta\ntyösuojelutehtävissä on ilmoitettava kirjallisesti työnantajalle. Työnantaja ilmoittaa kirjallisesti pääluottamusmiehelle ja luottamusmiehelle, ketkä käyvät\nyrityksen puolesta neuvotteluja heidän kanssaan.\nTyöpaikan toiminnan olennaisesti supistuessa, laajentuessa taikka liikkeen\nluovutuksen, sulautumisen, yhtiöittämisen tai niihin verrattavan olennaisen organisaatiomuutoksen johdosta saatetaan yhteistoimintaorganisaatio vastaamaan muuttunutta kokoa ja rakennetta.\nTyösuojeluyhteistoimintaa koskevia määräyksiä sovelletaan yrityksessä,\njossa säännöllisesti työskentelee yhteensä vähintään 20 toimihenkilöä. Työsuojeluvaltuutettu on kuitenkin valittava, kun toimihenkilöiden lukumäärä on\nyhteensä vähintään kymmenen. Työsuojeluasiamiesten valinnasta sovitaan\nTyökykyä ylläpitävä toiminta yrityksessä on linjajohdon, henkilöstöhallinnon,\ntyöterveyshuollon ja työsuojeluorganisaation yhteistyötä. Työkykyä ylläpitävän toiminnan periaatteet, joilla ylläpidetään työssä olevien henkilöiden työkykyä ja työssä selviytymistä, sisällytetään työsuojelun toimintaohjelmaan tai\ntyöterveyshuollon toimintasuunnitelmaan. Sovittaessa voidaan edellä maini53\ntut periaatteet sisällyttää myös yrityksessä laadittavaan kehittämistoimintatai muuhun vastaavaan suunnitelmaan. Työsuojelupäällikön ja -valtuutetun\ntehtävänä on osallistua suunnitelman laatimiseen, toteuttamiseen ja seurantaan.\nTehtäviensä hoitamista varten pääluottamusmiehelle järjestetään tilapäisesti,\nsäännöllisesti toistuen tai kokonaan vapautus työstään. Tällöin on kiinnitettävä huomiota muun muassa toimihenkilöiden lukumäärään, tuotannon ja toiminnan luonteeseen ja tämän sopimuksen mukaisten tehtävien määrään.\nTässä sopimuksessa tarkoitetun henkilöstön edustajan kuukausipalkkaa ei\nvähennetä, jos hän työaikana neuvottelee työnantajan edustajien kanssa tai\ntoimii muuten työnantajan kanssa sovituissa tehtävissä. Jos pääluottamusmies tai työsuojeluvaltuutettu suorittaa työnantajan kanssa sovittuja tehtäviä\nTarvittaessa työnantaja järjestää pääluottamusmiehelle, luottamusmiehelle ja\ntyösuojeluvaltuutetulle tarkoituksenmukaisen paikan tehtävien edellyttämien\ntarvikkeiden säilyttämiseen. Pääluottamusmiehelle on pyrittävä järjestämään\nmahdollisuus käyttää tavanomaisia toimistovälineitä, kuten yrityksessä yleisesti käytössä olevia atk-laitteita ja niihin liittyviä ohjelmia sekä internet-yhteyksiä (sähköposti). Tällöin voidaan ottaa huomioon mm. yrityksen koko,\ntehtävien laajuus jne. Työnantaja osoittaa mahdollisuuksien mukaan tarkoituksenmukaisen tilan, jossa voidaan käydä tehtävien hoitamista varten välttämättömät keskustelut. Käytännön järjestelyistä sovitaan paikallisesti.\nPääluottamusmiestä tai luottamusmiestä ei tätä tehtävää hoitaessaan tai sen\ntähden saa siirtää alempipalkkaiseen työhön, kuin missä hän oli tehtävään\nviimeksi valituksi tullessaan. Pääluottamusmiehen ansiokehityksen tulee vastata yrityksessä tapahtuvaa ansiokehitystä.\nTyöstään pääosin vapautetun pääluottamusmiehen toimikauden päättyessä\nselvitetään yhteisesti ammatillisen koulutuksen tarve.\nJos yrityksen työvoimaa lomautetaan tai irtisanotaan taloudellisista tai tuotannollisista syistä, ei pääluottamusmiestä saa irtisanoa tai lomauttaa, ellei\nyrityksen toimintaa hänen edustamiensa työntekijöiden osalta keskeytetä kokonaan. Mikäli hänen kanssaan yhteisesti todetaan, ettei hänelle voida tarjota\nhänen ammattiaan vastaavaa tai hänelle muutoin sopivaa työtä, voidaan tästä\nsäännöstä kuitenkin poiketa.\nLuottamusmiehen työsopimus voidaan irtisanoa vain, kun työ kokonaan päättyy eikä voida järjestää muuta hänen ammattitaitoaan vastaavaa työtä.\nPääluottamusmiehestä, luottamusmiehestä tai työsuojeluvaltuutetusta johtuvasta syystä ei häntä saa irtisanoa ilman työsopimuslain 7:10 §:n 1. momentin edellyttämää niiden toimihenkilöiden enemmistön suostumusta, joita hän\nJos työnantaja irtisanoo pääluottamusmiehen varamiehen tai luottamusmiehen varamiehen työsopimuksen tai lomauttaa hänet silloin, kun hän ei toimi\npääluottamusmiehen/luottamusmiehen sijaisena taikka hänellä ei ole muutoinkaan pääluottamusmiehen/luottamusmiehen asemaa, katsotaan irtisanomisen tai lomauttamisen johtuneen työntekijän luottamustehtävästä, ellei\ntyönantaja voi osoittaa toimenpiteen johtuneen muusta seikasta.\nNäitä työsuhdeturvamääräyksiä sovelletaan myös pääluottamusmiesehdokkaaseen, josta on ilmoitettu kirjallisesti työnantajalle. Ehdokassuoja alkaa aikaisintaan kolme kuukautta ennen toimikauden alkua ja päättyy vaalituloksen\nTyösuhdeturvaa koskevia määräyksiä on sovellettava myös pääluottamusmiehenä toimineeseen toimihenkilöön kuusi kuukautta hänen ko. tehtävänsä\nPääluottamusmiehen asema jatkuu liikkeen luovutuksesta huolimatta sellaisenaan, jos luovutettu liike tai sen osa säilyttää itsenäisyytensä. Jos luovutettava liike tai sen osa menettää itsenäisyytensä, pääluottamusmiehellä ja työsuojeluvaltuutetulla on oikeus tämän sopimuksen tarkoittamaan jälkisuojaan\nliikkeen luovutuksesta johtuneesta toimikauden päättymisestä lukien.\nJos pääluottamusmiehen työsopimus on lakkautettu tämän sopimuksen vastaisesti, työnantajan on suoritettava korvauksena hänelle vähintään 10 ja\nenintään 30 kuukauden palkka. Milloin hänen toimialueellaan säännöllisesti\ntyöskentelee yhteensä alle 20 toimihenkilöä, on korvaus vähintään 4 ja enintään 24 kuukauden palkka.\nLuottamusmiehiä koskevia määräyksiä työstä vapautuksesta, palkan maksamisesta vapautuksen ajalta, säännöllisen työajan ulkopuolella suoritettujen\ntehtävien korvaamisesta, toimintaedellytyksistä, ansiokehityksestä, työsuhdeturvasta ja asemasta liikkeen luovutuksen yhteydessä sovelletaan vastaavasti työsuojeluvaltuutettuun.\nKorvaus luottamusmiestehtävien hoitamisesta\nPääluottamusmiehelle ja luottamusmiehelle maksettava korvaus määräytyy\nSovitut luottamusmieskorvaukset ovat voimassa koko sopimuskauden.\nPääluottamusmies, luottamusmies tai työsuojeluvaltuutettu ilmoittaa työnantajalle, milloin korvaus maksetaan hänen varamiehelleen.\nKorvaus työsuojeluvaltuutetun tehtävien hoitamisesta\nJos sama henkilö hoitaa sekä pääluottamusmiehen että työsuojeluvaltuutetun\ntehtäviä, maksetaan hänelle täysi luottamusmieskorvaus ja puolet työsuojeluvaltuutetun korvauksesta.\nTyönantajan antaessa toimihenkilölle ammatillista koulutusta tai lähettäessä\nhänet hänen ammattiinsa liittyviin koulutustilaisuuksiin korvataan koulutuksen\naiheuttamat suoranaiset kustannukset eikä toimihenkilön palkkaa vähennetä.\nJos koulutus tapahtuu työajan ulkopuolella, korvataan siihen käytetty aika\nilman ylityökorvausta tai annetaan vastaava vapaa toimihenkilön säännöllisenä työaikana. Työnantaja korvaa lisäksi koulutuksesta toimihenkilölle aiheutuvat suoranaiset kustannukset. Työajan ulkopuolella koulutuksen edellyttämiin matkoihin käytetystä ajasta ei korvausta suoriteta. Matkakustannusten\nkorvaukset määräytyvät työehtosopimuksen mukaisesti.\nKoulutukseen osallistumisesta sovitaan paikallisesti ja se korvataan kuten\nPääluottamusmiehellä, luottamusmiehillä ja työsuojeluvaltuutetulla ja muilla\ntyösuojeluyhteistoiminnassa toimivilla toimihenkilöiden edustajilla, mukaan lukien työsuojelutoimikunnan tai muun työsuojeluyhteistoimintaelimen jäsenet,\non oikeus osallistua liittojen hyväksymään koulutukseen, ellei se aiheuta tuntuvaa haittaa yrityksen toiminnalle. Ilmoitus osallistumisesta on tehtävä mahdollisimman varhain. Työnantaja ilmoittaa vähintään 10 päivää ennen kurssin\nalkua esteestä, jonka jälkeen pyritään yhteisesti selvittämään muu kurssiajankohta.\nTyönantaja maksaa koulutuksen ajalta palkan pääluottamusmiehelle ja luottamusmiehelle enintään kuukauden ajalta ja työsuojeluyhteistoiminnassa toimiville toimihenkilöiden edustajille enintään kahden viikon ajalta.\nPääluottamusmiehelle ja luottamusmiehelle korvataan vastaavasti heidän\nosallistuessaan STTK:n opistoissa järjestettävälle enintään kolmen kuukauden kurssille ansion menetys yhden kuukauden osalta. Samoin menetellään\njäsenyhdistyksen puheenjohtajan osalta edellyttäen, että hän työskentelee\nyrityksessä, jossa on vähintään 100 tämän sopimuksen piiriin kuuluvaa toimihenkilöä ja hänen johtamassaan jäsenyhdistyksessä on vähintään 50 jäsentä.\nLisäksi maksetaan palkallisilta kurssipäiviltä ateriakorvaus.\nTyönantaja maksaa korvaukset henkilölle vain kerran samansisältöisestä\nOsallistuminen em. koulutukseen ei yhden kuukauden rajaan asti aiheuta\nvuosiloma-, eläke- tai muiden niihin verrattavien etuuksien vähenemistä.\nTyönantajan tulee esittää henkilöstölle tai sen edustajille seuraavat seikat:\nYrityksen tilinpäätöksen vahvistamisen jälkeen siihen perustuva selvitys\nyrityksen taloudellisesta tilasta.\nVähintään kaksi kertaa tilivuoden aikana selvitys yrityksen taloudellisesta tilasta, josta käyvät ilmi tuotannon, työllisyyden, kannattavuuden ja\nVuosittain henkilöstösuunnitelma, joka sisältää arviot henkilöstön määrässä, laadussa ja asemassa odotettavista olevista muutoksista\nYrityksen tulee antaa viipymättä olennaiset muutokset kaikissa edellä\nNiissä yrityksissä, joissa henkilöstömäärä on säännöllisesti vähintään 30, annetaan yhteistoimintalain 10 §:n 1. momentin tarkoittamat yrityksen tilinpäätöstiedot henkilöstön edustajille pyydettäessä kirjallisena.\nTämän sopimuksen tarkoittamalla henkilöstöryhmällä on oikeus järjestää työpaikalla tai muussa sovitussa tilassa kokouksia työmarkkina-asioissa tai työpaikan työsuhteita koskevissa tai yhteistoimintalain mukaisissa kysymyksissä.\nHenkilöstöryhmillä on myös oikeus jakaa jäsenilleen kokousilmoituksia, sekä\ntyöpaikan työsuhteisiin tai työmarkkinakysymyksiin liittyviä tiedonantoja.\nHenkilöstöryhmillä on oikeus tiedottaa työmarkkinakysymysten ohella myös\nyleisiin kysymyksiin liittyvistä asioista työpaikalla.\nTämän sopimuksen mukaisesti pääluottamusmiehen ja luottamusmiehen tehtäviin kuuluvissa erimielisyystapauksissa annetaan hänelle kaikki valituksen\nalaisen tapauksen selvittämiseksi tarpeelliset tiedot. Pääluottamusmiehellä\non oikeus saada kerran vuodessa tiedot toimialueensa toimihenkilöiden sukuja etunimistä, työsuhteen alkamisajasta sekä osastosta tai sitä vastaavasta.\nPyydettäessä on pääluottamusmiehelle annettava tieto uusista toimihenki\nPalkkatilastotietoina annetaan pääluottamusmiehelle kerran vuodessa kirjallisesti välittömästi sen jälkeen, kun tilastoyhteistyösopimuksen mukainen\ntoimihenkilötilasto on valmistunut, ne palkkaerittelyt, jotka tilastosta tehdään.\nPääluottamusmies ei ole oikeutettu saamaan keskimääräisiä kuukausiansiotietoja kolmea henkilöä pienemmistä ryhmistä.\nPääluottamusmiehellä on oikeus perehtyä toimialueensa toimihenkilöiden\nosalta hätä- ja ylityöstä sekä niistä maksetusta korotetusta palkasta työaikalain mukaisesti laadittuun luetteloon.\nPääluottamusmies saa edellä tarkoitetut tiedot luottamuksellisina tehtäviensä


Kybersota Ukrainassa – mitä on tapahtunut ja mitä on odotettavissa? | Aalto-yliopisto\nKybersota Ukrainassa – mitä on tapahtunut ja mitä on odotettavissa?\nKatso tallenne verkkolähetyksestä, jossa työelämäprofessori Jarno Limnéll ja F-Securen tutkimusjohtaja Mikko Hyppönen keskustelevat kybersodankäynnistä.\n8.3.2022 11:00 – 11:45\nUkrainassa käydään fyysisen maailman rinnalla sotaa myös kybermaailmassa. Mutta mitä kybersodankäynti tarkoittaa? Entä miten se vaikuttaa suomalaiseen yhteiskuntaan, ja miten voimme Suomessa suojautua pahantahtoiselta kybervaikuttamiselta?\nTervetuloa seuraamaan suoraa verkkolähetystä Aalto-yliopiston kampukselta, jossa työelämäprofessorimme Jarno Limnéllin vieraana F-Securen tutkimusjohtaja Mikko Hyppönen.\nKyberturvallisuuden työelämäprofessori Aalto-yliopistossa, dosentti, kyberturvallisuusjohtaja Innofactor Oyj:ssä ja Maailman talousfoorumin asiantuntijaverkoston jäsen.\nTutkimusjohtaja, F-Secure. Kansainvälisesti tunnettu ja arvostettu tietoturva-asiantuntija.\nLue tuoreita uutisia


Klassiset maissi-koirat ja juustotikku - Maissi-Koiran Muffinit\nNick Jonas Korvaa Gwenin The Voice -Ohjelmassa\nKlassiset maissi-koirat ja juustotikku\nClassic Corn Dogs Cheese Stick\nTämän reseptin sanotaan olevan hyvä ol 'Corn Dog 7: n käyttämä. (Muistaako kukaan Corn Dog 7?) Käytä mitä tahansa haluamaasi hot dogia tai juustoa ... ja vihje: jäännös taikinasta saa herkullisia pannukakkuja . Mainos - jatka lukemista tuottojen alapuolella:18annoksia Valmistusaika:0tuntia10min Kokkaus aika:0tuntiakaksikymmentämin Kokonaisaika:0tuntia30min Ainekset6c. Krusteaz Pancake Mix 2 C. Keltainen maissi-ateria kaksi kokonaiset munat, hieman lyöty 6c. Vesi, lisää tarvittaessa ohuille paristoille Hot Dogs Juusto, leikattu 1/2 tuuman X 3 tuuman sauvoiksi Syömäpuikot Canolaöljy, paistamiseen Mausteinen sinappi, tarjoilua vartenTämä ainesosamoduuli on kolmannen osapuolen luoma ja ylläpitämä ja tuotu tälle sivulle. Saatat löytää lisätietoja tästä ja vastaavasta sisällöstä heidän verkkosivustoilta. Ohjeet ** KÄYTÄ VAROA, KUN PAISTAT ÖLJYLLÄ. PIDÄ KATTO TAKAISESSA POLTIMESSA SUORITTAA PIENIÄ KIDOJA **\nYhdistä suuressa kulhossa pannukakkuseos ja maissijauho. Sekoita yhdistääksesi. Lisää munia ja vettä lisäämällä tarvittaessa lisää vettä, jotta taikina muuttuu hieman paksuksi (mutta ei liian kovaa.) Aloita lisäämällä 4 kuppia ja jatka sitten 6 kuppiin tai enemmän.\nKuumenna rapsiöljy keskilämmöllä. Pudota hieman taikinaa nähdäksesi, onko se valmis: taikinan tulisi heti alkaa sirisemään, mutta sen ei pitäisi heti rusketa / palaa.\nAseta tikkuja hot dogeihin niin, että ne ovat 2/3 matkan päässä. Tee sama juustotikkujen kanssa.\nKasta hot dogit taikinaan ja anna ylimääräisen tippua muutaman sekunnin ajan. Pudota varovasti öljyyn (tikku ja kaikki) ja käytä pihtejä tai lusikkaa varmistaaksesi, että se ei osu pannun pohjaan ja kiinni. Käännä sitä tänne ja tasaisen ruskistumisen varmistamiseksi ja poista se öljystä, kun ulkopinta on syvä kullanruskea, noin 2-3 minuuttia.\nToista juustolla ja anna sen tulla mahdollisimman kultaiseksi, jotta juusto sulaa kokonaan.\nTarjoile mausteisen sinapin kanssa.\nToista osavaltiomessujen reseptiä varten keräsin joitain hot dogeja ja kepille juustoa, jotka muistuttavat paitsi valtion messuja ja karnevaaleja ... myös 80-luvun ostoskeskuksia: tämän sanotaan olevan sama taikinan resepti, jota kuuluisa Corn Dog 7 -myymäläketju, ja jos et muista Corn Dog 7: ää, olet aivan liian nuori ja sinulla ei todennäköisesti ole vielä löysiä vatsalihaksia tai hölkkää. Olen pahoillani sinua!\nCorn Dog 7: llä oli tietysti upeita hot dogeja ... mutta heidän juustonsa-keppi oli mitä rakastin eniten, kun kävin kauppakeskuksen läpi parhaan ystäväni Jennin kanssa ostamalla esimerkiksi neonpunaisia sormettomia käsineitä, Soloflex-julisteita ja Duran Duran-nauhat.\nKaipaan kahdeksankymmentäluvua niin paljon, että se sattuu. Lähden tekstiviestiä Jennille juuri nyt.\nYksi asia tästä siunatusta, loistavasta taikinasta: jos sinulla on jäljellä, se tekee täydelliset pannukakut seuraavana päivänä. Ja siinä tapauksessa voit käyttää taikinaa keittämään ja paistamaan keitetyt aamiaismakkaralinkit, sitten tarjoilla niitä pannukakkuisiirapin kanssa kastamiseen. Mahdollisuudet ovat rajattomat. Ja lihotus. Ja loputtomasti lihotus.\nEnsinnäkin ensin: Käytä tikkuja syömäpuikoilla! Voit ostaa irtotikkuja irtotavarana Aasian markkinoilta, ja ne ovat mukavia ja halpoja. Ja tukeva.\nKiinnitä ne hot dogeihin niin, että ne ovat noin 2/3 matkan päältä.\nJuustotikkuja varten käytin isoja vartaita ... mutta jos tarjoilet lapsille, pitäisin kiinni syömäpuikoista terävän kärjen välttämiseksi. Käytin cheddaria, jalapeno-jackiä ja (vain potkuihin) Havartia tillin kanssa.\nNyt on aika tehdä taikina! Lisää suureen kulhoon (tämä ei ollut tarpeeksi suuri) Krusteaz-pannukakkusekoitus. En usko, että hälytykset toimisivat, jos käyttäisit Bisquickiä tai Jemima-tätiä. Mutta Corn Dog 7 -resepti vaati Krusteazia, ja teen sen, mitä Corn Dog 7 käskee minua tekemään.\nVakavasti. Tee vain mitä Corn Dog 7 käskee tekemään ja olet hyvä mennä.\nLisää pannukakkuaineseokseen keltaista maissijauhoa. Tämä antaa taikinalle hyvän tekstuurin ja tekee myös pannukakut, joita voit tehdä jäljellä olevalla taikinalla tämän maailman ulkopuolella.\nSekoita se yhteen…\nVatkaa sitten pari munaa.\nKaada seos kuivaan seokseen ...\nKaada sitten 5-6 kupillista vettä. Aloitin noin 4 kupillisella vedellä, sitten työskentelin ylöspäin sieltä.\nTämä on aivan liian paksu ja kuono.\nlisukkeita kinkun kanssa\nTämä on vähän liian ohut. (Lisäsin liikaa vettä, sitten piti ripotella hieman enemmän pannukakku-seosta sakeuttamaan sitä takaisin.\nSiirrin taikinan sylinterimäiseen astiaan, jonka jouduin helpottamaan upottamista koko hot dogiin ... sitten yksi kerrallaan, upotin…\nSitten upotti sen kuumaan rypsiöljyyn, keppi ja kaikki. Levitä hieman pihdeillä ympäri kääntääksesi sen niin, että se ruskistuu tasaisesti ...\nKun se on mukava ja syvä kullanruskea, poista se öljystä ja anna sen valua paperipyyhkeellä vuoratulla levyllä. Älä huoli, jos siinä on pari häntää tai kokkareita. Soita vain maalaismainen ja olet hyvä.\nTai ehkä ... tai ehkä käsityöläinen on parempi sana.\nKäsityöläinen maissikoirat. Pidän tuon äänestä.\nTee sama juuston kanssa.\nPoista se, kun se on syvä kullanruskea. Käsityöläinen juusto tikulla.\nHyvä tavaton. Joten, niin hyvä.\nJuuston paistamisesta: Se on hieman hankalampi kuin maissikoirat, koska kävelet hienoa viivaa sen välillä, ettet paista sitä tarpeeksi kauan (ja juusto ei sulaa kokonaan) ja paista liian kauan (ulkopinta muuttuu liian ruskeaksi TAI juusto puhkeaa läpi) taikina ja alkaa kuplia öljyssä.) Se saattaa viedä pari kappaletta ennen kuin saat sen ripustettua.\nMutta kun teet? Ohhoh. Onko se koskaan sen arvoista.\nTässä Havarti. Hyvä. Erittäin hyvä.\nTarjoile maissikoiria ...\nJa juusto ...\nkuinka pop maissia liedellä\nYummy, mausteinen sinappi.\nMmmmm. Tämä todella osui paikalle toisena päivänä.\nAion kutsua tätä Maissi-koiran muotokuvaksi.\nKutsun tätä maissikoiraa tähtien alla nukkumaan.\nTiedätkö mitä muuta teen? Aion lopettaa nyt.\nPiiskaa nämä joskus, kaverit! Niitä on hauska tehdä ja todella, todella namia. Marlboro Man ja maissimme koiran tiedemiehet pojat rakastavat heitä, koska ne ovat rapeat ulkopuolelta ja pehmeät sisäpuolelta. Yum.\nTaloa Lämmittävä Lahja\n15 Parasta Ikääntymistä Ehkäisevää Voidetta Rutiiniin\nKansallinen Pannukakkupäivä: Hurraa!\nVoi Kuinka Kaunis Aamu\n20 Ideota Puutarhan Aidan Rakentamiseen\nRee Rakastaa Näitä Alle 25 Dollarin Keittiötarvikkeita\npelejä 13-vuotiaalle pojalle\nhaaveilee olevansa raskaana kaksosten kanssa\nmitä 444 tarkoittaa raamatullisin termein\nmitä voin käyttää jauhojen sijasta\ntäytetyt paprikat riisillä ja makkaralla


Koti › Artikkeleita Suomesta › Suomen vaakuna: kuva, merkitys, kuvaus\nSuomen vaakuna on virallisesti käytetty maan tärkeimpänä valtion tunnuksena vasta vuodesta 1978. Vaikka ensi silmäyksellä on selvää, että siinä esitetyillä symboleilla on paljon pidempi historia. Heidän juurtensa tulisi etsiä keskiajalta, kun tyylitelty leijona ilmestyi Gustav I Vasan - yhden Ruotsin tunnetuimmista hallitsijoista - patsaaseen. Patsas asennettiin Uppsalan goottilaiseen katedraaliin..\nEläinten taistelu valtaistuimelle\nMielenkiintoinen tosiasia leijonakuvasta Suomen vaakussa: tietyssä ajassa leijonan kannattajien ja karhun välillä puhkesi todellinen taistelu, jonka yli tietyn eläimen tulisi ottaa keskustaan pääsymbolilla. Jo muinaisilla skandinaavilla leijonaa pidettiin vallan symbolina, vallan personifikaationa. Yksittäisten tutkijoiden vakuutusten mukaan se ei ollut leijona, vaan ilves, joka on tutumpi. Osa väestöstä aloitti keskustelun ehdottamalla eksoottisen leijonan kuvan korvaamista tyylitellyllä karhulla. Loppujen lopuksi tämä eläin toimii Pohjois-Suomen symbolina, on yksi suosituimmista hahmoista suomalaisessa kansanperinteessä ja kansan kulttuurissa..\nOli iso Suomen vaakunan projekti, jossa oli paikka leijonalle (ilves) ja karhulle. Tätä hanketta ei kuitenkaan virallisesti hyväksytty, leijona jatkoi voittajaa taistelussa paikasta maan valtion symboliin.\nVoimaa ja voimaa\nVenäjän pohjoisen naapurin vaakuna osoittaa selvästi Suomen halu itsenäisyydelle, vahvan valtion luomisen, joka kestää kaikki viholliset. Leo on päähahmo maan valtion tunnuksessa. Jokainen yksityiskohta on erityinen, jokaisella elementillä on rooli. Suunnittelussa käytettiin jaloja värejä ja sävyjä:\nmiekka ja miekka ovat hopeaa, niiden kanta on kultainen;\nyhdeksän hopeaa ruusukkeita, jotka koristavat kenttää.\nLeijona on käännetty profiiliin, oikeassa taskussaan miekka on nostettu korkealle. Vasen eläin pitää sahaa. Hän seisoo siinä, symbolisesti polttaen - tämä on eräänlainen viittaus kristittyjen voittoon muslimeista. Kilpi kruunaa kilven, samanlainen kuin saksalaisten ruhtinasten..\nKun Suomi oli osa Venäjän valtakuntaa, tämä kilpi sijoitettiin kaksipäisen venäläisen kotkan taustalle. Samalla keksittiin yksityiskohta, nimeltään Suomen kruunu. Suomalaiset eivät hyväksyneet tätä kruunua. Ja vasta vuonna 1886 ilmestyi Suomen vaakuna, joka näkyy myös tänään maan kansalaisten virallisissa asiakirjoissa.