⭐M/Y Rumbalotte. Hollannista Suomeen Kuudes ja viimeinen vuosi matkallamme Euroopan läpi\nM/Y Rumbalotte. Hollannista Suomeen Kuudes ja viimeinen vuosi matkallamme Euroopan läpi\nDownload "M/Y Rumbalotte. Hollannista Suomeen Kuudes ja viimeinen vuosi matkallamme Euroopan läpi 17.5. 14.8.2013"\n1 M/Y Rumbalotte Hollannista Suomeen Kuudes ja viimeinen vuosi matkallamme Euroopan läpi Vuosi mistä mihin maat satamat, nm km h kulutus (netto) ankkuripaikat l/h l/nm Yhteensä ,1 2, ,7 1, ,1 2, ,4 2, ,4 2, ,3 1, ,8 2,0 meri % sisävedet %2 Hollanti alkaa viimeinen osuus matkallamme läpi Euroopan. Huhtikuun alussa olin pitänyt 10 päivän työleiriä, jolloin hoidettiin monet tehtävät, loput seurasivat alkaen. Navigointitietokone uusittiin, tutka ei toimi enää, NMEA-verkko on autopilootin huonon kontaktin takia epävakaa. Talvehtimispaikastamme Elburgissa matka alkaa Oberijsselin jokialueen läpi ohi niittyjen, vesialtaiden ja peltojen pienten kanavien halkomaan Giethoorniin ja sieltä eteenpäin Tjeukermeerin rannalla sijaitsevaan Echtenerbrugiin. Ulkolämpötila on kymmenisen astetta, sataa. Ensimmäisen kerran kuuteen vuoteen otamme Webastolämmittimen käyttöön. Onneksi sitä testattiin Elburgissa, jakelupumppu oli rikki ja se vaihdettiin. Vaikka on helluntai, on vain vähän veneitä liikkeellä. Seuraavana aamuna Tjeukermeer peittyy paksun sumuvaipan alle. Kun se vähitellen nousee, jatkamme Sneekiin, löydämme hyvän paikan kunnan laiturista Simmerakissa lähellä keskustaa. Joka aamu pitää käydä yläkannella painamassa ranskalaisen butaanikaasupullon venttiiliä, koska näillä alhaisilla lämpötiloilla kaasu ei muuten kulje. Täällä pohjoisessa Euroopassa tarvitaan butaanin sijasta propaanikaasua. Tutkiessamme karttaa tarkemmin huomaamme, että jotkut kanavat reittisuunnitelmissamme ovatkin meille liian matalia. Jätämme Akkumin pois suunnitelmista, ylitämme Sneekin meren, jatkamme Prinses Margriet-kanavaa pitkin Grouhun ja sieltä kapeilla kanavilla Leeuwardeniin. Kaupunkiin johtavalla kanavalla on 8 avattavaa siltaa, joten mukaan lukien siltavoutien lounastauko 12 ja 13 välillä vaatii sisääntulo tavallista enemmän aikaa. Kiinnityspaikat Noorder Stadsgracht kanavan reunalla sijaitsevat suuren ja kauniin De Prinsentuin puiston alueella, suuret viheralueet, vanhoja puita. Satamatoimistossa maksetaan luottokorttiautomaatilla, pesutilat ovat erinomaisia, kaupungin keskustaan on vain muutama minuutti. Pidämme lepopäivän navakkaa tuulta pohjoisesta. Dokkumer le joki johtaa meidät tasaisen niittymaiseman läpi Dokkumiin, jossa kiinnitymme vanhan puolustusvallin reunalle kahden tuulimyllyn väliin. Kaupunki on täynnä tulppaaneja. Kuten jo Leeuwardenissa on täälläkin vapaa kunnallinen WiFi-verkko, sitä ennen netti-infrastruktuuri oli surkea. Seuraavana päivänä ylitämme Lauwersmeerin Zoutkampin entiseen kalastajakylään. Vanhassa satamassa tuntuu ensimmäinen kerta siltä, että oltaisiin merellä.3 Zoutkampista Reitdiep kanava johtaa Groningeniin. Tullessa kaupunkiin täytyy varautua odotusaikoihin, sillä yksi siltavouti hoitaa useampia siltoja ja joutuu pyörällä liikkumaan niiden välillä. Me emme aja suureen Oosterhavenin huvivenesatamaan vaan jäämme keskustan länsireunalla kunnalliselle paikalle Visser- ja A-Brug siltojen välille. Ei vettä eikä sähköä, mutta sitä meillä on riittävästi itse ja matka keskustaan on lyhyt. Yliopiston opiskelijat elävöittävät vanhoja kujia ja toreja. Illalla ukkonen jyrisee kerran oikein kunnolla mustan pilven takaa, muttei sada. Aamulla satamamestari tulee pyörällä rahastamaan. Kello 9 olemme ensimmäisen sillan edessä, joka avautuu viiden minuutin päästä. Ilman viivästyksiä pääsemme sen jälkeen seuraavan 7 avattavan sillan läpi. Nyt tulemme Ems kanavalla, joka melko suorassa linjassa vie meidät Groningenista Delfzijliin. Suuren sulun läpi päästään kanavalta Delfzijlin satama-alueelle. Kello 12:40 olemme jättäneet sisävedet taaksemme ja olemme nyt Pohjanmeren reunalla. Kun kytkemme satamassa maavirran päälle, laukeavat sulakkeet. Naapureiltamme kuulemme, että se on täällä normaalia, on vedetty liian ohuet johdot. Luoteistuuli ulisee ja valitettavasti myös meidän avattavan keulaikkunan läpi. Siihen oli Elburgissa asennettu uudet lasit ja nyt se ei enää sulkeudu kuten ennen. Kun sopivia tiivisteitä ei vielä löytynyt, tukin reunat öljyimetysliinoilla, tilanne paranee heti.4 ; tuskin uskomme sitä, mutta aurinko paistaa, myöhemmin sininen taivas. Sisällä on 28 C! Venettä siivottu, polkupyörät kiinnitetty kunnolla ja valmistauduttu kaiken puolin Pohjanmerta varten. Satamamestari selostaa parhaan reitin Norderney saarelle. Päätämme mennä sinne suoraan ja jättää Borkumin väliin. Sitten laadittu ajosuunnitelma huomioon ottaen vuorovedet. Joudumme matkalla nimittäin ylittämään alueen, joka laskuvedellä jää kuivaksi. Kaikki on valmista ensimmäistä käyntiä varten Wattenmerillä. Saksa Aurinkoa, sileä meren pinta, tuskin tuulta; vaikea uskoa todeksi viime päivien huonojen säiden jälkeen. Istumme yläkannella ja nautimme ajosta. Alussa hyödymme vielä laskuveden virrasta, sitten ajamme nousuvettä vastaan. Pitkän ajon jälkeen Delfzijlin suuren satama-alueen läpi saavumme Ems-joen suistoon. Itäfriisin Gatjen kautta tulemme Osteremsille, jossa klo 11:30 olemme valmiita kuivaksi jäävän osuuden ylittämiseksi. Laskelmamme osoittautuivat oikeiksi, aina oli yli metri vettä kölin alla. Nuorten koivujen merkitsemää väylää pitkin pääsemme Norderneyn turvalliseen satamaan. Itse kaupunki on suuri turistipaikka. Monien matalien ja kuivaksi jäävien väyläosuuksien takia jatkomatka Wattenmeerin puolella kestäisi pitkään ja satamamestarin mukaan olisi kyseenalaista, päästäisiinkö edes nousuvedellä kaikista kriittisistä paikoista läpi. Näin ollen päätämme jatkaa matkaa saarten Pohjanmeren puolella. Seuraava etappi olisi Wangerooge ennen kuin sieltä lähtisimme sään salliessa Helgolandille. Meidän lisäksi on vain kalastusveneitä liikkeellä. Itäfriisin saarten edustalla virtaa nousuvesi lännestä itään ja saamme siitä kahden solmun työntäapua, joka vie meidät ohi Baltrumin, Langeroogin ja Spiekeroogin. Wangeroogen satama-allas on hiljattain ruopattu ja vettä riittää joka puolella. Satamaan saapuu jatkuvasti lauttoja, matkustajat viedään junalla viiden km:n päässä sijaitsevaan keskustaan. Saarella ei ole autoja ja se on erittäin rauhallinen. Aamulla eilinen aurinko on vaihtunut paksuun sumuun. Veden pinta on öljyisen sileä. Auringon noustessa sumu ohenee kuitenkin sen verran, että reitillä ulos satamasta ja läpi matalien vesien avoimelle merelle nähdään poijulta seuraavalle. Otamme riskin, matkalla Helgolandille näkyvyys paranee yhteen mailiin.5 AIS auttaa ajamaan vilkkaitten Jade, Weser ja Elbe-jokien liikennealueiden läpi. Ankkuroituja laivoja ilmestyy sumusta kuin aavelaivat ja häviävät taas hetken päästä. Meillä on vain vähän tuulta, mukava ajo kevyillä mainingeilla. Alussa laskuvesi vie meidät eteenpäin eikä myöhemmin alkava nousuvesi tuo vastavirtaa mukanaan. Neljän tunnin jälkeen saavumme Helgolandin satamaan, missä meille on varattu erinomainen laituripaikka. Iltapäivä muuttuu melkein kesäiseksi, vaikka lämpötila jää selvästi alle 20, samanaikaisesti Suomessa lämpöä on 29,1! Vietämme 4 päivää Helgolandilla. Kierrämme saarta ja saaren vastapäätä olevaa dyyniä. Saaren pohjoispäässä on korkeita punaisia kallioseinämiä, joissa pesivät tuhannet kiislat. Nautimme paikallisista taskuravuista (Knieper) ja hummereista. Ystävämme Henning tulee käymään, tankkaamme verovapaasti (Helgoland on verovapaa alue) 1,04 /l ja odotamme parempia säitä. Sitten on taas aika laatia vedenkorkeuslaskelmia, jotta pääsisimme turvallisesti jatkuvasti paikkansa vaihtavien hiekkasärkkien ohitse matkalla Aussen-Eider joelle. Satamatoimistosta saamme tuoreimmat tiedot. Särkillä hylkeet ottavat aurinkoa. Vuorovesi-Eiderilla ajamme ensiksi suuren sulun läpi ja sen jälkeen Friedrichstadtiin. Rauhallinen satama, mukava pieni kaupunki, jonka rakensivat aikoinaan hollantilaiset uskontopakolaiset. Ilma on muuttunut kesäiseksi, illalla syödään ensimmäistä kertaa tänä vuonna yläkannella. Viidenkymmenen mailin matka oli merellä jonkun verran rauhatonta viimeisten päivien myrskyjen aiheuttamien vanhojen maininkien takia, mutta ajo melkein luonnontilassa olevalla Eiderilla palkitsi kauniilla maisemilla ja vain vähäisellä laivaliikenteellä. Myös jatko joella on tosi kaunis, joki kiemurtelee luonnossa, ei katuja, vain muutama pieni kylä rannoilla. Giselaun sulun kautta pääsemme Kielin kanavalle. Mahtavan kokoiset rahtilaivat tulevat vastaan, mikä ero viimeisiin päiviin verrattuna. Yövymme Rendsburgissa Obereider Yachtservicen laiturilla.6 Seuraava etappi on Kiel-Holtenau. Sulku maailman vilkkaimmalta kanavalta Itämerelle on huonossa kunnossa ja vaatii selvästi peruskorjauksen ja modernisoinnin. Paluuta Itämerelle juhlistamme ravinto Fördeblickissä. Aurinkoisessa mutta kylmässä säässä ajamme kerralla Flensburgiin saakka, käymme siskoni luona ja bunkraamme kunnolla viiniä, ennen kuin siirrymme pohjoismaiden riistoveroalueelle. Tanska 9.6. jatkamme Sonderburgiin, ensimmäinen pysähdyksemme Tanskassa. Kiinnitymme muurille kaupungin keskustassa. Pilvet ovat hävinneet, kesäinen iltapäivä. Sataman jäätelökioskin edessä oleva jono ei vain lyhene. Kirkkaan sinisen taivaan alla jatketaan auringonpaisteessa Årösundiin. Kaikki paikat ja ravintolat ovat suljettuja, ainoastaan maksuautomaatti satamamaksua varten toimii. Muuten erittäin kaunis sijainti Pienen Beltin rannalla. Pyöräretki Hadersleviin (15 km). Jyllannin ja Fünenin välissä jatketaan Bredningen selän kautta pohjoiseen. Välillä nautimme tämän kesän standardiongelmastamme: navigointinäyttö yläkannella sammuu aina välillä. Olimme aikoneet ankkuroida Gamborg-fjordilla, mutta sää oli taas kerran muuttunut epämukavaksi, tummat pilvet peittävät maisemat. Joten jatkamme Middelfartiin. Vanha satama on täynnä eikä vaikuta kovin mielenkiintoiselta. TeKa-satamassa kulttuurikeskuksen edessä löydämme toisella yrittämällä paikan. Täällä ollaan paalujen välissä ja ensimmäinen väli oli liian kapea. Kaupungin keskustassa on kaikki palvelut saatavilla, me käytämme lähinnä ravitsemusliikkeitä. Illalla jalankulkukeskusta on totaalisen tyhjä ja muistuttaa jotenkin pääkatua jossain lännen filmissä juuri ennen sankareiden saapumista kumpaankin päähän.7 Hovissa satamamestari tulee pyörällä laiturille ja näyttää meille parhaimman paikan, joka sijaitsee satamatoimiston edessä. Tultaessa satamaan sitä ei voinut nähdä. Koko marina on erittäin hienosti ja suurpiirteisesti rakennettu, on erinomaisia pesutiloja mm. pesukoneita jne. Kylästä löytyy supermarket, kaksi pientä ravintolaa ja kioski. Viime päivinä olemme todenneet, että Tanskassa on tapahtunut viidessä vuodessa aika paljon muutoksia. Tähän saakka on melkein joka paikassa voinut maksaa luottokortilla, mikä silloin oli harvinaista. Satamamaksutkin maksetaan luottokortilla uudenaikaisilla ja helposti käytettävillä maksuautomaateilla. Jäämme pariksi päiväksi odottamaan parempia säitä. Ajamme tuulipuiston ohitse ja katselemme Helgenäs niemen ja Mols Bjergen vihreitä rantoja. Noin kolmen tunnin jälkeen saavumme Ebeltoftin satamaan ja rantaudumme taas paalujen väliin. Kiertelemme keskustaa. Vanhalla raatihuoneella on vihkimisjono. Tuskin yksi pariskunta on päässyt ulos, kun seuraava on jo ovella. Vastapäisen kahvilan terassilta kommentoidaan tapahtumia ahkerasti. Satamaan on ankkuroitu suuri fregatti Jylland, jonka pitäisi olla maailman pisin puurakenteinen laiva. Iltapäivällä vanha kollega Jürgen tulee Köpenhaminasta käymään. Läntisten tuulten puhaltaessa ajamme 3,5 tunnissa ohi vihreitten maisemien ja tyhjien hiekkarantojen Grenån kaupunkiin. Puolet matkasta on luonnonpuistoaluetta. Marina on rakennettu tilaavasti, löytyy paljon tilaa, mutta maksamme myös sesongin kalleimman hinnan, 195 kruunua eli noin 28. Laitureiden lähelle on rakennettu loma-asuntoja. Kävelemme jokea pitkin 3 km Grenån keskustaan ja joudumme siellä toteamaan, että lihakauppias pitää maanantaisin lepopäivää. Myöskään käynti satamassa olevassa Kattegat-museossa ei onnistu, koska he sulkevat jo klo 16:00 ja 15 minuuttia ei oikein riitä. Kirkkaassa auringon paisteessa kierrämme Djursland niemen. Matkalla näemme kaksi kertaa pyöriäisiä. Lukuun ottamatta muutamaa kalastajavenettä ja yhtä moottorivenettä ei nähdä muita aluksia. Päivän tavoite on Udbyhoj Randerfjordin suulla. Satama on EU-tuella laajennettu talvella 2011/12, sieltä löytyy paljon tilaa ja modernit palvelut. Paikalla oleva kalastaja ohjaa meidät hyvälle paikalle. Seuraavana päivänä jatkuvasti sadekuuroja, tuuli nousee 8 m/s kaakosta ja työntää meidät eteenpäin. Limfjordin suulla jäämme Halsin satamaan, perä laiturille paalujen välissä. Satamaan pääsee mainingit, melko rauhatonta. Kylässä ei mitään erikoista nähtävänä.8 Usvaisena ja sumuisena alkaa aamu. Kosteus tunkeutuu joka paikkaan. Vastapainona liikumme rauhallisesti Limfjordia pitkin, kevyt tuuli pohjoisesta, ei aaltoja. Muutama suuri alus tulee vastaan, ohitamme joitakin purjeveneitä. Aalborgissa löydämme Vestre Baadehavnissa paikan laiturin päädystä. Satamassa on 2 ravintolaa, keskustaan on noin 2 km, sieltä löytyy vilkkaita jalankulkualueita vuokraamme auton ja ajamme Pohjoissaksaan viettämään ystävän 80- vuotissyntymäpäivää tulemme takaisin matka jatkuu Limfjordilla Pohjanmeren suuntaan. Tummat pilvet, mustat pilvet, sade, auringonpaiste ja tuuli vaihtelevat keskenään. Matka Lögstörin satamaan menee ruopattua väylää pitkin, sivuilla vain metrin verran vettä. Satamasta alkaa Frederik II-kanava, jolla 1900 luvulla kierrettiin Lögstörin edustalla olevia matalikkoja. Seuraavien päivien sääennusteet eivät vaikuta hyviltä Skagerrakin ylitystämme ajatellen. Neljän bf tuulella ja muutamalla sadepisaralla jatkamme länteen Nyköbingiin, Mors saaren pääkaupunkiin. Kalastajasatamassa emme löydä satamaoppaassa mainittua huoltoasemaa. Myöhemmin onnistumme maalta käsin paremmin, mutta vain kalastajat voivat siellä tankata. Mutta myös marinasta löytyy tankkauspiste muutamin rajoituksin. Se toimii arvokortilla, jota voidaan satamamaksuautomaatilla ladata luottokortilla. Yhdellä kortin työntämisellä vähennetään saldosta 250 DKK. Neljän kerran jälkeen (1000 DKK = n. 85 litraa) pitää aloittaa uusi kierros. Niitä me tarvittaisiin vähintään 8 jos haluttaisiin tankata täyteen. Välillä pitäisi vene kääntää, koska letku on vain 8 m pitkä eikä riittäisi veneen toisella puolella olevalle toisen tankin aukolle. Marinan tankissa on kuulemma noin 1000 l, ne menisi melkein kokonaan tankkeihiimme. Satamamestari hämmästyy, miten voi tankata yli 800 l. Nyt hän tietää, että purjeveneitten lisäksi on myös moottoriveneitä olemassa. Mutta muuten marina on kaunis ja moderni, paljon vieraspaikkoja. Pitkällisen sääennusteiden tutkimisen jälkeen päätämme luopua Skagerrakin ylityksestä. Ei vain löydy sopivaa rauhallista sääikkunaa 12 tunnin matkalle. Palaamme Limfjordia takaisin Kattegatille. Kierrämme suurta Morsk saarta Thistediin. Vilsundin sillalla joudumme odottamaan tunnin, voimme kuitenkin kiinnittyä viereisen pienen marinan ulkolaiturille. 35 mailin matkalla näkyi 1 kalastaja, 1 lautta ja 1 hollantilainen, joka juuri lähti Thistedistä. Kaupunkisatamassa olemme ainoa vierasvene. Turvallinen paikka kun edessämme on Tanskan laivaston alus, MHV 807 Jupiter. Ei täälläkään ole enää tankkausmahdollisuutta lukuun ottamatta kanistereiden kantamista.9 27.6. aamu on taas kerran kovin pilvinen, jonkun verran usvaa, ajoittain sadetta, voimistuva tuuli lounaasta. Edessämme on vain 10 mailia Amtoftiin. Tuulen tullessa sivulta pitää ahtaaseen satamaporttiin ajaa vauhdilla. Kiinnitymme sataman perässä huoltoaseman eteen ja käymme kylän kauppiaan luona, joka hoitaa sataman infrastruktuuria, mm. hyvin toimiva WLan. Hänellä ei ole 1000 l dieseliä mutta 600 ja huomenna kello 12 toimitetaan 1200 litraa lisää. Tankkaamme paapuurin tankin täyteen ja saamme jäädä yön yli laituriin. Sataman ja kaupan lisäksi täältä löytyy vielä campingalue, muuten vain hienosti hoidettuja omakotitaloja ja kauempana maatiloja. Seuraavanakin päivänä tuuli puhaltaa voimakkaasti Lögstör Bredningen lahdella. Vuokraamme polkupyörät ja käymme lautalla Feggesundin toisella puolella. Sieltä löytyy Feggesund Kro, talon erikoisuus pannussa paistettua ankeriasta. Voita ei ole säästetty ja annokset ovat jättimäisiä. Yritys jäädä seuraavana päivänä Lögstörin satamaan epäonnistuu. Halusimme osallistua simpukkafestivaaliin ja syödä kuuluisia simpukoita, mutta niin halusi moni muukin. Satama on aivan täynnä, saapuessamme sataa kaatamalla, näkyvyys erittäin huono. Tuulta on Nibe Bredningilla nyt 17 m/s. Lahden eteläreunalla olevaan Nibeen johtaa reitti ensiksi syvän veden läpi kunnes se muuttuu kapeaksi 2,5 metriin ruopatuksi väyläksi. Väylän ulkopuolella vettä on vain alle metrin. Vähitellen aallot muuttuvat pienemmiksi, mutta satamassa kova sivutuuli vaikeuttaa kiinnittymistä, kunnes vihdoin pääsemme laiturin päässä olevalle paikalle. Sataman ympärille on rakennettu vanhoja venevajoja muistuttavia vakituisia ja loma-asuntoja. Alueella on huoltoasema, ravintola ja kylässä iso super market olemme taas Aalborgissa, josta jatkamme 1.7. Kattegatille Moun satamaan. Pohjoismuurilla on hyviä paikkoja. Joka maanantai täällä on iso kirpputori, me emme löydä mitään. Säbyn satamaan on sitten enää vain 19 mailia. Satamaa on laajennettu ja laituripaikat järkiperäistetty. Jäämme sivukiinnitykseen sataman suulle. Suurin osa vierasveneistä on norjalaisia ja ruotsalaisia. Heti sataman sisäänajon jälkeen seisoo 6 m korkea patsas meren nainen. Jo tottuneesti löytyy hyviä pesutiloja ja kuten melkein kaikissa Tanskan satamissa myös pyykinpesukoneet. Laitureiden viereen on laitettu pöytiä ja tuoleja. Illalla Säbygadenin trumpetinsoittaja säestää lipun laskemisseremoniaa, lopussa soi Tanskan kansallishymni. Kylässä on paljon pieniä taloja, niiden edessä kasvavat täällä tyypilliset malvat.10 Ruotsin länsirannikko 4.7. ylitämme Kattegatin Säbystä Smögeniin. Takatuuli yhdessä pohjoisvirran kanssa nostaa vauhtimme välillä 11,2 solmuun. Kahdeksan tunnin ja 65 mailin suoran avomerireitin jälkeen saavumme Smögeniin ja saamme kiinnityspaikan aivan vierassataman loppupäästä korkean graniittiseinämän alla. Smögen sijaitsee keskellä mahtavaa kalliomaisemaa, johon illalla ja 5.7. tutustumme tarkemmin. Sataman palvelu on hyvä, aamulla oven eteen on toimitettu paikallislehti Göteborgs-Posten! Smögenistä ajamme viereisen Kungshamn ja Hasselön ohitse Sote kanavalle. Se on rakennettu kolmekymmentäluvulla työn hankintaohjelman puitteissa ja sillä kierretään matala ja kivinen avoin Soteskär. Fantastisen ja vaikuttavan kalliosaariston läpi ohi sileäksi hiottujen kalliokumpareiden matka jatkuu kapealle Hamburg Sundille ja siitä eteenpäin ankkuripaikalle Gluppön ja Fläskön saarten ympäröimälle suojaiselle lahdelle. Reittimme jatkuu Fjällbacka kaupungin ohitse Musö- ja Otteröfjordin ylitse Grebbestadiin. Sen jälkeen seuraa kahden mailin osuus, joka on ilman suojaavia saaria avoin Skagerrakille päin. Merenkäynti on aivan erilainen kuin saariston sisäreitillä. Havstensundin jälkeen löydämme pääväylän ulkopuolelta Båsebuktenissa ankkuripaikan. Päinvastoin kuin eilen olemme täällä avain yksin. Lukuun ottamatta keltaoransseja meduusoja, joista emme tiedä, ovatko ne ihoa polttavaa lajia. Joten uinti jää väliin. Vaikka Skagerrakin ylitys ja Norjan etelärannikon reitti oli jäänyt huonon sään takia toteuttamatta, haluamme kuitenkin kerran nostaa Norjan vieraslipun saalingille. Ajamme Koster fjordille, ohi jo Norjalle kuuluvien Sandöyn saarten kuusi mailia syvälle Ringdalsfjordenille, joka johtaa Norjan rajakaupunkiin Haldeniin. Kaksi isoa siltaa ylittää suuren vuonon. Strömstadin korkeudella ympäristö muuttuu nopeasti, avarat kalliomaisemat vaihtuvat metsäisiin rinteisiin. Haldenissa olemme vierassatamassa aivan kaupungin keskustassa mahtavan Fredrikstenin linnakkeen alla. Kaupunki sijaitsee Ringdals- ja Idefjorden yhtymäkohdan takana. Idefjord jatkuu vielä 9 mailia kaakkoon sisämaahan. Sataman ympärillä on muutama ravintola ja kauppoja, oikein mukavan tuntuinen paikka. Iltapäivällä kiipeämme ylös linnakkeelle ja käymme siellä muutamassa museossa. Käynti kannattaa, siellä voi oppia paljon Norjan ja Ruotsin historiasta ja suhteista.11 Paluumatkalla Ruotsiin jätämme ennen Strömstadia kuoppaisen melko avonaisen meren ja käännymme sisäreitille. Ankkuroimme Edholmarnan edessä pohjoisen ja eteläisen Öddö saaren välissä. Saareen rantautuneet veneet on tiiviissä rykelmässä, melkein ei mahdu enää lepuuttajia väliin. 17 veneestä 14 ovat norjalaisia, jotka ovat matkalla etelään. Seuraavana päivänä on edelleen aurinkoista, mutta tuuli puhaltaa nyt 14 m/s, sopiva testi ankkurille, joka istuu hyvin mutaisessa pohjassa. Jäämme vielä puoleen päivään saakka ja jatkamme kun tuulta on alle 10 m/s. Alussa luikertelemme ahdasta ja matalia osuuksia täynnä olevaa sisäreittiä, joka vie meidät Tjärnö saaren ympärille Råssön pohjoispuolelle pieneen Råssöhamn satamaan. Ennen Havenstensund siirrymme Sannäsfjordeniin, jota jatketaan suurelle Alevikkelen lahdelle. Lahdella on useampi poukama, josta löytää hyviä ankkuripaikkoja. Ympärillämme kalliota, niittyjä, laidunmaita ja vuonon toisella puolella pieni Sannäs kaupunki, idyllistä ulos Sannäsfjordilta ja Havstenssundin ahtaan kallioportin läpi. Lähellä rantaviiva jatkamme Grebbestadiin saakka. Sieltä kierrämme Hamburgö saaren länsipuolelta ja joudumme sen jälkeen tapaamaan Hamburgsundista tulevan veneletkan. Liikennettä on kuin vilkkaalla moottoritiellä, vetoketjumenetelmällä tehdään kahdesta jonosta yksi, stop and go! Päivän kohteemme on Hunnebostrand. Pieni kaupunki kiertelee sataman ympärille, pohjois- ja eteläpäässä mahtavia kalliokumpareita, joilta on mahtava näköala saaristoon. Satama määrää kaupungin rytmin, täällä tuntuu olo vielä mukavammalta kuin Smögenissä. Pidämme taukopäivän: siivoaminen, pyykin pesu, kiipeäminen näköalakumpareille ja kulttuuria satama-alueella olevan patsasnäyttelyn muodossa. Myöhemmin kauppareissu Coopille. Hieno aurinkoinen ja tyyni kesäpäivä.12 Hunnebostrandin jälkeen olemme nopeasti taas Sote kanavalla, jolla on nyt kova liikenne. Tällä kerta avattava silta on auki, ei tarvitse odottaa. Smögenin jälkeen ylitämme Skagerrakille päin avoimen Malmö fjordin Lysekiliin saakka. Vaikka ei ole paljon tuulta, rullaavat suuret mainingit avoimelta mereltä lahdelle. Vielä enemmän meitä heiluttavat kuitenkin nopeat moottoriveneet, jotka näköjään eivät pysty ajamaan kuin aivan toisten veneitten vieressä. Jo kaukaa näkyy Lysekilin mahtava kirkko. Ajamme lyhyen matkan Gullman fjordilla ja siirrymme sitten Geteviksundille. Ankkuroimme Bassholmen saaren luoteispuolella. Ahtaan Strömmarnan läpi reitti kiertelee seuraavana päivänä Koljofjordille. Reitti on hyvin merkattu, ahtaimmalla kohdalla pääsee vain yksi vene kerrallaan kallioitten lävitse. Metsä, kalliot ja niityt ottavat meidät vastaan, hyvin vähän veneitä liikkeellä. Seuraa Kalvöfjord, sitten 26 m korkean sillan alitse Havstensfjordille ennen kuin tulemme 51 m korkealle kauniille sillalle ennen Uddevallaa. Vierassatama on Bohus läänin hallintokaupungin keskustassa. Jalankulkuostoskadulle on vain viisi minuuttia. Satamaa vastapäätä mielenkiintoinen Bohuslän museo. Vierassatamassa on vain 6 paikkaa sivukiinnitystä varten, runsaat paalupaikat ovat kovin ahtaita. Kova tuuli ja pilvinen taivas ehdottavat meille taas kerran taukopäivää, jolloin myös moottoreiden öljynvaihto onnistuu. Illalla meidän viereen pakettiin tuli vielä moottorivene. Perheellä on jossain lähellä loma-asunto ja oma venepaikka, mutta kovan tuulen takia he eivät päässeet sinne rantautumaan. Kuten sovittu tulee kippari puhelinsoiton jälkeen aamulla käymään, kuitenkin ilman veneen avaimia. Kun satamatoimistossa on juuri13 useampi henkilö, pystymme vetämään veneen köysillä toisen veneen viereen ja me pääsemme lähtemään. Taas alitamme korkean sillan ja käännymme sitten vuonoon lounaaseen. Kahden tunnin jälkeen tulemme Ljungskileen. Menemme sivuttain uivan ponttoonin ulkoreunalle, sisällä olevat suojaisemmat paikat ovat meille liian pieniä. Sataman takana kulkee E 6 Göteborgista Osloon, liikenteestä ei kuitenkaan kuulu mitään satamaan. Länsituuli toimii hyvänä meluesteenä. Tästä eteenpäin rannoilla on paljon omakotitaloja ja kesämökkejä. Aurinkoinen päivä, tuulta 5 7 m/s, paljon purjeveneitä liikkeellä. Hake- ja Algöfjordin jälkeen johtaa ahdas Albrechtsundkanal Marstrandiin. Kaupunkikuvaa hallitsee suuri Carlstens linnake. Marstrand on Ruotsin länsirannikon purjehtijoiden Mekka, veneliikenne sen mukainen. Paikkamme ensimmäisen laiturin ulkoreunalla on melko rauhaton, mainingit rullaavat sisään taukoamatta. Oikeastaan halusimme ottaa Marstrandissa Ullan siskon ja lankomiehen veneeseen, sääennusteet lupaavat kuitenkin lähipäiville vielä kovempaa tuulta. Muutamme suunnitelmaa ja lähdemme heitä tapaamaan Göteborgiin. Lähteminen laiturilta muodostuu hankalaksi. Mooring lines kulkevat vinoittain, naapurin köysi on Rumbalotten alla. Kovassa tuulessa en pysty siirtämään venettä turvallisesti. Vasta kun naapuri irrottaa köyden ja laskee sen pohjalle pääsemme ulos. Koko järjestely vaikuttaa huonolta, paikat ja mooring lines eivät ole samassa linjassa. Göteborgissa Lilla Bommenin satama on erittäin ahdas ja täynnä, ennen meitä odottaa jo muutama muu vene harvalle vapaalle paikalle. Menemme sivuittain oopperan edessä olevalle muurille. Päiväsaikaan paikka on välillä rauhaton, mutta kun vene- ja lauttaliikenne illalla loppuvat, on yö rauhallinen. Haemme Evan ja Manon läheiseltä rautatieasemalta. He tulevat neljäksi päiväksi mukaan Trollhätte kanavalle. Rannikolta rannikolle Teollisuuslaitokset reunustavat Trollhätte-kanavaa matkalla Kungsälviin saakka. Jo kaukaa näkyy näkemisen arvoinen Bohus-linnake. Matalan sivuhaaran kautta pääsemme pieneen satamaan aivan linnakkeen alla ja voimme kiinnittyä vieraslaituriin. Toisella rannalla alkaa idyllinen vanha kaupunki ja sen takana löytyy pieni mutta eloisa keskusta. Iltapäivän kuluessa saapuu yhä enemmän veneitä ja lopuksi muodostamme viiden veneen paketin.14 Aamulla kestää vähän aikaa ennen kuin pakettisolmu on avattu. Göta-Älvin rannalla ei ole enää teollisuutta vaan metsä- ja niittymaisemia. Matkalla tulee ensimmäinen sulku vastaan. Kolmen tunnin ajon jälkeen kiinnitymme heti sulun jälkeen olevaan Lilla Edetin vierassatamaan. Paikka on hyvä, mutta satamassa mikään ei toimi. Ei vettä, ei sähköä, vessat ja suihkut suljettu. Kesäisessä säässä matka jatkuu luontomaisemien läpi. Pian saavumme kolmen sulun Trollhättenin sulkuportaille. Nousu on jokaisessa noin 8 metriä, seinissä vain 4 toisistaan kaukana olevaa koukkua veneen kiinnittämistä varten. Voimme ratkaista ongelman sillä, että heitän köyden yläkannelta seuraavalle koukulle. Ensimmäisessä sulkukammarissa moottorivene tulee meidän sivulle, vaikka sulussa oli tilaa. Meillä on kuitenkin ihan riittävästi tekemistä pitää Rumbalotten 15 tonnin painoa ja kieltäydymme seuraavassa kammarissa heidän uudesta lähestymisyrityksestä. Kun toisen sulun portit avautuvat, koemme yllätyksen. Sulku ei olekaan tyhjä vaan siellä on matkustajalaiva Juno odottamassa. Meidän kaikkien pitää siirtyä paapurin puolelle ja ajaa Junon ohitse sulkuun. Kolmannen sulun jälkeen kerätään kanavamaksu, jonka me olimme jo etukäteen maksaneet internetin kautta. Ennen kuin pääsemme vihdoin päivän satamaan, joudumme odottamaan Gobron sillan edessä 45 minuuttia sen avaamista. VHF-kutsuun kukaan ei vastaa ja sillan ohjekyltissä oleva kännykkänumero johtaa ruotsin merenkulkuhallitukseen, joka viikonloppuisin on suljettu. Vänerborgin satamasta olimme varanneet etukäteen paikan, jonka satamamestari oli myös vahvistanut. Hän oli vain unohtanut merkitä varauksen varauskirjaansa. Nyt saamme sataman parhaimman paikan nimittäin hänen omansa. Eva ja Mano lähtevät seuraavana aamuna takaisin Suomeen, me pidämme taukopäivän. Nyt pääsemme Väner järvelle. Suuren Kållandsön niemen eteläpuolella löydämme suojaisan ankkurilahden. Rannoilla joitakin kesämökkejä ja iltapäivällä melko paljon veneliikennettä, joka illalla rauhoittuu. Hieno kesäpäivä. Aikaisemmin aamulla neljän ja kahdeksan välillä sataa vettä ja myrskyää. Ankkuripaikkamme on niin suojassa, että täällä veden pinta vain vähän väreilee. Pääsemme katsomaan kuitenkin avoimelle selälle ja siellä isot aallot murtuvat kivikkoihin. Vänern on sen verran matala, että siellä tuuli muodostaa nopeasti lyhyitä ja jyrkkiä aaltoja.15 Vasta kahdentoista jälkeen lähdemme liikkeelle. Tunnin verran aallot tulevat edestä, melkoista heilumista. Sitten tulemme Vänerin saaristoalueelle, Ekens Skärgårdeniin, jossa on rauhallista. Sen itäpuolella matka jatkuu taas avoimella selällä, mutta tässä välissä tilanne on rauhoittunut. Mariestadin satamassa saamme toiseksi viimeisen normaalin paikan. Mariestad on mukava pieni kaupunki, jossa on yllättävän paljon vanhoja kivisiä taloja jä vähemmän puurakennuksia. Göta kanavan alkuun Sjötorpissa edessämme on vain 11 mailia. Jonkun verran pilvistä, tuskin tuulta. Suluissa Ulla menee köysien kanssa maihin ja pitää peräköyden ylhäältä käsin. Vesi virtaa voimakkaasti sulkukammariin, ranskalaiset Canal du Centren villit sulut tulevat mieleen. Sulkujen jälkeen ajamme vierassatamaan ja aiomme tankata. Kanavahallinnon ilmoituksen mukaan automaateilla voi maksaa ainoastaan luottokortilla, jossa on PIN-tunnus, muttei pankkikorteilla. Ei ole ongelmaa meille, ajattelimme. Meillä on uudet Debit/Credit-kortit, joiden pitäisi olla jo standardi koko Euroopassa. Automaatin kortinlukija ei kuitenkaan pysty lukemaan korttejamme. Tankkausyritys jää mutta korvaukseksi löydämme heti vierestä hyvän sivukiinnityspaikan. Myöhemmin käymme satamatoimistossa ja selostamme tilanteen. He lähettävät teknikon huoltoasemalle, joka nopeasti ymmärtää tilanteen, samanlaisia tapauksia oli tänä vuonna jo useampia. Mutta miten hän voi auttaa? Muutaman puhelinsoiton jälkeen löytyy ratkaisu: tankkaamme hänen henkilökohtaisella luottokortilla. Koska hänellä on vain pieni luottoraja kortilla, alentaa hän ensiksi dieselin hinnan 17 kruunusta 0,10 kruunuun. Automaatin järjestelmä sallii tankata vain määrätyn ja kortin myöntäneen pankin määrittelemän rahamäärän kerrallaan. Sen jälkeen pitää aloittaa alusta. Nyt meille riittää 4 kierrosta. Sen jälkeen maksamme huoltomiehelle kortillaan maksamansa summan 0,10 kruunun mukaan käteisellä ja erotuksen normaalihintaan sitten satamatoimistossa luottokortilla. Tämä oli kerrassaan ensiluokkainen asiakaspalvelu! on hellepäivä. Yhdeksältä olemme sululla Sjötorp 4 ja ajamme ensimmäisenä sisään ennen mukaan tulevaa purjevenettä. Veneen pitäminen sulutuksen aikana vaatii voimaa, mihinkohan kunto on hävinnyt? Yhteensä meillä on tänään 7 sulkua. Viimeisissä suluissa laitamme myös keulaan oman köyden, se näyttää helpottavan tilannetta. Kanava reitti mene ohi metsien ja niittyjen, avattavien siltojen edessä ei tarvitse missään odottaa. Norrkvarnissa menemme hotellin edessä olevalle laiturille. Täältä löytyy lapsille Göta kanavan pienoismalli, missä he voivat vetää pieniä laivamalleja läpi. Lähiympäristössä on useampia merkittyjä kävelyreittejä, joiden varrelta löytyy selkeitä info-tauluja. Laituri tulee niin täyteen, että kaksi purjevenettä saa luvan yöpyä sulussa. Olemme vihdoin päättäneet noudattaa suluttaessa kanavahallinnon antamia vinkkejä eikä luottaa omaan kokemukseen muiden alueiden suluista. Nyt meillä on kiinteä peräköysi, kiristettävä keulaköysi ja yksi varmistusköysi keskellä. Yhdeksän sulkua on taas kerran edessä ennen kuin pääsemme Hajstorpiin: 1 kaksoissulku, 1 kolmoissulku ja vielä 2 kaksoissulkua. Ensimmäisessä kaksoissulussa olemme yksin, jäämme sulkukammarissa taakse ja suluttaminen menee nyt tosiaan helpommin kuin ennen.16 Kolmoissulun ensimmäisessä kammarissa olemme edessä ja takanamme toisella puolella purjevene. Sisään virtaava vesi työntää veneen edessä eteenpäin ja takana perän pois seinältä, 15 tonnin pitäminen käsin on vaikeaa. Purjeveneillä se on paljon helpompaa, he laittavat köydet vinssille ja kiristävät sillä koko ajan. Seuraavissa suluissa annamme purjeveneen mennä ensimmäiseksi eteen ja pysymme itse kammarin takaosassa. Näin meillä tulee vähemmän virtaa eikä ole enää ongelmia. 11:30 olemme päässeet kaikista suluista läpi ja lukuun ottamatta yhtä pientä 20 cm nousun sulkua saavuttaneet kanavan korkeimman kohdan. Tästä eteenpäin sulutamme enää mukavasti vain alaspäin. Törebodassa pidämme lyhyen lounastauon kun joudumme odottamaan sillan avaamista. Kaikki muut sillat avautuvat niitä lähestyessä. Kanava kiemurtelee aravassa maisemassa, vain harva vene tulee vastaan. Vassbackenissa menemme vierassatamaan, joka iltapäivällä taas on tupaten täynnä. Kuten monessa muussakin satamassa on lähellä asunto- ja matkavaunujen alue. Illalla syödään stuttgartilaisen perheen ylläpitämässä kahvilassa Wiener Schnitzeli paistettujen perunoiden kera, mahtavat annokset ja erinomainen maku. Ulkona savuavat puuhiiligrillit. Tåtorpissa tulemme Göta kanavan pienimmälle sululle, 20 cm. Sulku hoidetaan käsin. Tästä pääsemme Viken järvelle ja voimme ajaa 15 mailia normaalisti. Brosundetin sillalle, joka avataan vain määräajoin, tulemme juuri oikealla hetkellä. Viken on täällä erittäin kivinen, mutta väylä on hyvin merkattu. Keskellä Kiddösundin lahdella on 620 m pitkä muuri, josta käsin ennen hevoset vetivät laivat eteenpäin. Kaksi muuta erittäin ahdasta paikkaa ovat Spetsnäs ja Billströmen kanavat. Ne on räjäytetty kallioon ja ovat vain yksisuuntaisesti ajettavissa. Forsvikissa on ensimmäinen sulku, jota me nyt sulutetaan alaspäin, mikä nautinto!. 3,5 m nousu on kanavasulkujen suurin. Sulun seinät ovat räjähdysten jälkeen jätetty luonnon tilaan. Alhaalla kivilohkareet työntyvät seinästä. Venettä pitää koko ajan työntää pois seinältä. Sulun jälkeen on enää vain lyhyt matka Karlsborgiin. Siinä ajassa kestosade on alkanut. Peruutamme sen takia käynnin Karlsborgin linnakkeessa, joka aikoinaan kuului Euroopan suurimpiin linnakkeisiin.17 Vättern järven ylityksen jälkeen jätämme hetkeksi suoran reitin ja poikkeamme Vadstenan kaupungissa. Vierassatama sijaitsee suuren barokkilinnan vallihaudassa, paikalliset veneet ovat nostosillan takana, joka avataan kerran tunnissa. Kiinnittämisen jälkeen nuori satamamestaritar yllättää meidät pienellä keittiön tervehdyksellä, hieno ajatus. Linnan lisäksi kaupunkia hallitsee laaja luostari kirkkoineen. Kaunis vihreä puisto myötäilee Vännerin rantaviivaa, keskustan jalankulkualueella paljon kivijalkakauppoja ja pieniä ravintoloita. Hieno auringonlasku päättää tämän mahtavan kesäpäivän. Vastapainoksi sataa seuraavana päivänä taukoamatta. Motalassa joudumme kahden sillan edessä odottamaan joka kerta tunnin. Sen jälkeen ei ole enää ongelmia, kunnes taas Borenshultin viiden sulun sulkuportaan edessä taas tunnin odotus kunnes portaissa veneet ovat päässeet ylös. Sulkuportaan nousu on yhteensä 15 m. Ensimmäisessä kammarissa vettä ei tule pelkästään taivaalta vaan myös muurista sivulta, melkein kuin luksushotellin suihkukaapissa. Suluttaminen alaspäin on lasten leikkiä, ei vaadi voimaa, 45 minuutissa olemme alhaalla. Nyt vielä tunnin ajo Boren järven yli ja voimme kiinnittyä äskettäin laajennetulle Borensbergin laiturille. Seuraavan päivän maantien ja järvien välissä kulkevan mutkikkaan reitin 7 siltaa avautuvat kauko-ohjattuna niitä lähestyessä. Vain yhdellä sillalla meidät pitää päästää ensiksi 4 vastaan tulevaa venettä läpi. Matkalla tapaamme myös jo tutuksi tulleita matkustajalaivoja. Aamulla ajamme 11:30 ensimmäiseen neljästä kaksoissulusta. Mukaan tuleva purjevene jää Bergissa satamaan. Bergin sulkuportaan yläpään vieressä on kahviloita, ulkopöytiä ja penkkejä, mistä uteliaat voivat seurata sulkutapahtumia. Edessämme on siis kuuluisa seitsemän sulun Carl Johans-sulkuporras, jota voimme laskea aivan yksin alas, parempaa ei enää voi saada. Ajetaan sisään, portti kiinni ja liikkeelle. Siinä välissä sitten voi vaikka vielä tutkia kiveen hakattua sulkukammarin valmistumisvuotta. Kello 15:10 kaikki on takanapäin ja olemme alhaalla Roxen järven rannalla. Sitten odotamme kohta Norsholmissa mielenkiintoisen solmukohdan avaamista. Rautatiesilta, sulku, maantiesilta muodostavat pienen haasteen. Junaliikenne on vilkas ja sen takia avataan sillat aina vain hyvin lyhyeksi ajaksi, joka määräytyy junien aikataulun mukaan. Koko ajan Roxen järvellä meitä seurasi musta pilvimassa ja tuskin olemme päässeet satamaan ja menossa laiturille, taivas repeää ja sade ropisee. Jalostamme hetken lasillisella punaviiniä, 17 sulkua ja 7 siltaa ovat sen värtti meillä on taas hienot kesäsäät. Melkein luonnon tilassa olevan maiseman läpi ajamme 10 sulun kautta Söderköpingiin. Pääsemme sopivasti viimeisestä sulusta ulos ja ehdimme juuri ja juuri ennen kaupunkia olevan sillan klo 13:00 avaamiseen.18 Kanavasatamassa löydämme paikan sataman loppupäästä aivan seuraavan sulun sisäänajon vieressä. Täällä on rauhallisempaa kuin poijupaikoissa ravintolaterassien edessä ja tästä näkee koko sataman. Kuten myös jäätelökahvilan Smultronstället, jonka jäätelölistalla on 60 erilaista jäätelöannosta ja joka väittää myyvänsä koko Ruotsin parhaimmat jäätelöt. Koko iltapäivän ja illan kahvilan edessä on 30 metrin jono, jossa odotetaan noin 45 minuuttia saadakseen paikan kahvilan terassilta. Kaupungissa on paljon vanhoja taloja, tuntuu mukavalta, paljon turisteja liikkeellä. Kanavan pohjoispuolella nousee 70 m korkea kalliorinne, josta Ramunderbergin huipulta on hieno näköala lähiympäristöön. Seuraavana aamuna teen heti jätskikahvilan avaamisen jälkeen kolmen pallon pikatestin. Hinta on 10 % korkeampi kuin kilpailijoilla, laadussa ja maussa en huomaa eroja. Mutta heidän markkinointi on ainakin onnistunut hyvin. Iltapäivällä teemme turistitoimistosta saadun ohjeen mukaisen Do it yourself kiertokävelyn kaupungissa. Nuoren sulun hoitajaneitosen kanssa sovimme 3.8. aamulla, että voimme lähteä paikastamme sulkuun ja meidät sulutetaan saman tien. Klo 9.00 aloitamme Göta kanavan viimeisen etapin. Seuraavat 2 sulkua odottavat avattuna ja klo 10:00 lähdemme Memin sulusta ulos Itämerelle. Memin satamassa ja sulun odotuslaiturilla on vain vähän veneitä. Mielenkiintoinen elämys Trollhätte- ja Göta kanava ja suuret Ruotsin järvet 64 sulkuineen on koettu. Infrastruktuuri Göta kanavalla oli joka paikassa erittäin hyvin organisoitu ja aina olemme myös helposti löytäneet yöpymispaikkoja.19 Ruotsista Suomeen Idylliseltä Göta kanavalta ajamme ensiksi Arkösundin suuntaan, missä olimme yöpyneet menomatkalla Alussa nähdään vain vähän veneitä, tilanne muuttuu kun tulemme syvältä lahdelta ulos avoimelle merelle. Ennustetuista 3 5 m/s tuleekin 5 10 m/s kaakosta, jotka työntävät meidät eteenpäin Oxelösundin marinaan suuren teollisuussataman vieressä. Marina on kaakkoon auki, ei ole aallonmurtajaa, betonilaiturit heiluvat toiseen ja vene toiseen suuntaan. Klampit joutuvat koville eivätkä isot teräsjousetkaan auta. Hakemalla löydämme myöhemmin kauempana satamassa kiinteän laiturin ja siirrymme sinne. Kaupungin keskustassa on suuri ostoskeskus, asuinalueita emme nähneet lainkaan, ei kovin miellyttävää. Aamu tuo aurinkoa ja tyyntä. Fantastisen saaristomaiseman läpi ajamme kolmessa tunnissa pieneen Trosan kaupunkiin. Tänään sunnuntaina on paljon veneitä ulkona, luultavasti myös sellaisia, joiden loma loppuu ja työt alkavat huomenna. Aina välissä nähdään kormoraanien valkaistamia aavemaisia luotoja. Ystävämme Brita ja Klaus tulevat Tukholmasta asti käymään, vietämme muutaman tunnin yhdessä. Trosa on pittoreskinen kaupunki vanhoine puutaloineen. Kanava menee keskustan läpi ja joka puolella on veneitä. Taas kirkkaan sininen taivas eikä tuulta. Ruotsalaisten säätietojen mukaan näin pitäisi jatkua 14 päivää. Standardinomaisesti lähdemme yhdeksältä liikkeelle. On maanantai, kesälomat loppuvat eikä viikonloppuliikenne enää häiritse. Laajan Himmerfjärden yli ajamme Södertäljeen, minne saavumme klo 12:30. Juuri ahtaimmassa paikassa kahden saaren välillä tulee suuri rahtilaiva vastaan, 154 metriä pitkä. Södertäljen vierassatamassa on paljon tilaa. Nautimme pikaisen lounaan satamatoimiston kahvilassa ja tutustumme sen jälkeen kaupunkiin.20 6.8. sulutamme 50 cm alas Mälaren järven tasolle, sitten suunnataan Tukholmaan. Ennen kaupunkia näkyy rannoilla melkein katkeamaton rivi kesämökkejä, välillä kallioiden väliin puristettuina. Matkalla Tukholman vapaa-ajan arvo selkiytyy: vettä ja saaria joka puolella ja itäpuolella suuri saaristoalue. Keskustaan ajetaan monen uuden asuinalueen ohitse, kunnes vihdoin sulutamme Hammerby-sulussa taas 50 cm itämeren tasolle. Tämä maksaa tällä kertaa 160 kruunua. Kohta sen jälkeen tulemme suurelle lahdelle vanhan kaupungin ja Djurgårdenin välissä. Vasemmalla laiturilla on suuria risteilyaluksia ja Suomen autolautat. Kaupunkiosien välillä on vilkas lauttaliikenne, joka tiheydellään muistuttaa liikennettä Venetsian lagunilla ja Bosporusta Istanbulissa. Vierassatama löytyy Wasa-museon ja tivolin väliltä. Sisääntulo on tosi ahdas, joudutaan ajamaan 90 asteen mutkaa. Paikka löytyy sataman perällä. Entiset sääennusteet on unohdettu, nyt odotetaan pilvisyyttä ja kovia tuulia. Ajamme Tukholman saariston pohjoisväyliä kohti Ahvenanmerta. Useampi suuri autolautta tulee vastaan. Furuholmiin saakka rannat ovat rakennettuja sen jälkeen enää vain muutama talo siellä täällä. 46 mailin jälkeen laskemme ankkurin Idön saaren lahdella pienen luodon takana. Lahti on melko matala, mutta meillä on kuitenkin vielä 2 m vettä kölin alla. Purjeveneet jäävät läheiseen Lidöön, täällä olemme toistaiseksi yksin. Rannoilla näkyy muutama talo ja lauma lehmiä, jotka ovat kokoontuneet rantakalliolle ja tuijottavat meitä. Huomiseksi olemme varanneet internetistä satamapaikan Mariahaminan länsisatamasta. Illalla oli kuitenkin tullut vielä englantilainen purjevene lahdelle. Ensimmäisellä ankkurointi-yrityksellä he joutuivat mutaan, mutta toisella kerralla löysivät sopivan paikan. Yö oli rauhallinen. Aamulla vielä kerran uitu Ruotsissa, sitten liikkeelle. Taivaanrannassa usva- ja sumuseinämä, joka työntyy merelle. Arholmin jälkeen jätämme suojaisen saaristoreitin ja lähdemme avomerelle. Näkevyyttä riittää, hetken päästä jopa aurinko näyttäytyy. Meillä on sivutuulta, nostan tukipurjeemme. Välillä tulee leväraitoja vastaan, sellaisia ei välimerellä näkynyt. Hyljekin tervehtii meitä. Koko ylityksellä olemme nähneet vain 10 purjevenettä, 1 moottoriveneen ja 1 matkustajalaivan. Tullessa Mariahaminaan niitä on sitten lisää joka puolella. Ne ilmestyvät tummana hahmona usvasta ja lähestyvät kovaa vauhtia. 1 tulee vastaan, 2 tulee takaa, 2 lähtevät juuri satamasta. Marina on melko tyhjä, varattu paikka löytyy nopeasti. Täältä lähdimme 6 vuotta sitten toukokuussa 2008 Eurooppakierroksellemme, aika on mennyt nopeasti. Seuraavana päivänä sataa taas vaihteeksi, lepopäivä, aamusauna ja iltapäivällä sadetauolla pikainen ostosreissu. Mahtavat säät 10.8., 1 4 m/s tuulta, osittain peilityyni vedenpinta. Matka jatkuu Ahvenanmaan saariston läpi itään. Aina uudestaan ihailemme sileitä kallioluotoja. Välillä jätämme merkatut reitit ja ajamme vain kartan mukaan kohti Utötä. Olemme olleet siellä jo kolme kertaa talvella Marinerit-veneseuramme kanssa, nyt se pitää myös nähdä kesällä. Laiturille mahtuu noin 20 venettä, pääsemme juuri vielä tanskalaisen purjeveneen viereen. He lähtevät myöhään illalla ja kun tulemme syömästä takaisin, naapurimme onkin sveitsiläinen moottorivene. Heitä täällä ei näy kovin usein.21 Seuraavien päivien sääennusteet eivät lupaa hyvää Suomenlahdelle: tuulta 14 m/s, sadetta ja ukkosia. Jätämme yhden etapin väliin ja ajamme suoraan 55 mailia Hankoon. Iltapäivään saakka nautimme ajosta tyynellä merellä ja jatkuvasti muuttuvien pilvirakennelmien alla. Hangon edustalla nousee jo navakkaa tuulta. Marina on tyhjä, sesonki päättymäisillään puhaltaa koko päivän lounaistuuli, 12 m/s, jäämme satamaan. Aina välillä sadekuurot ja ukkoset tuovat vähän vaihtelua harmaaseen päivään. Tuuli rauhoittuu vasta aamuyöstä. Aamulla satamassa vielä kerran kunnollinen ukkonen ja sadekuuro, sitten lähdemme. Vaikka tuulta on vain vähän, sivulta tulevat vanhat mainingit keinuttavat venettä epämiellyttävästi. Samanaikaisesti aurinko nousee ja heittää kirkkaasti heijastavan peilin veden pintaan. Käytännön näkyvyys muuttuu tosi huonoksi, merimerkeistä ei oikein saa selvää, luotamme siis karttaan ja GPS:ään. Tunnin ajon jälkeen läpi Hangon kivikkojen tilanne paranee ja pääsemme sisäreitille. Tummat pilvet ja yksittäiset sadekuurot seuraavat meitä aamupäivällä, sitten avaamme yläkannen ja ajamme sieltä käsin. Ympäristö on tuttu, mutta kuudessa vuodessa on tapahtunut myös paljon muutoksia. Ankkuroimme ystäviemme Arjan ja Albrechtin kesäasunnon edessä Suvisaariston lahdella ja saamme nauttia vihdoin taas hienosta rapuillallisesta.22 Vastaanottokomitea odottaa meitä klo 18:00. Jäämme siis sateessa ankkuriin. Varhain iltapäivällä viereemme ilmestyy yhtäkkiä Marinereiden Ohta-vene, miehistönä Klasu ja Satu. Me olimme kertoneet facebookissa, että olemme noin 5,5 mailia kotisatamasta. He odottivat meitä kotimatkan varrella ja kun meitä ei näkynyt, lähtivät kiertämään läheisiä lahtia. Hieno yllätys! Viideltä nostamme ankkurin ja lähdemme liikkeelle tietenkin sateessa ja tulemme tasan klo 18:00 kotilaiturille, kuohuviini odottaa jo. Ihmeellinen tunne, täältä on lähdetty kuusi vuotta sitten ja nyt tämä elämysmatka on ohi. Menee varmasti vähän aikaa, ennen kuin tottuu uuteen tilanteeseen. Samankaltaiset tiedostot\nHirviniemi HIRVINIEMI 62 09,3' N 29 09,5' E Kaunis niemenkärki pitkän ja kapean järvenselän etelärannalla. Kallioiden vieressä pieni ja viihtyisä lahden poukama. Lisäksi kalliossa on kiinnityslenkit. Satamaan Lisätiedot Purjehdusalue 2010 Saronicos - Argolicos\nPurjehdusalue 2010 Saronicos - Argolicos Ionian meri Saronicos - Argolicos Dodekanesia 30 nm Saronicin ja Argolicin lahdet 4 3 1 2 + Helpot ja edulliset yhteydet Suomesta + Paljon mukavia historiallisia Lisätiedot Rantasalmenkierros 18-19.6 2012\nRantasalmenkierros 18-19.6 2012 Osallistujat: Raimo Hämäläinen Vantaa Aulis Nikkanen Aarne Talikka Helsinki Salo yksinsoutuvene. Veneet: Sulkavan soutumalliset vuorosoutuvene ja Aloitimme kierroksen Tammenlahden Lisätiedot Hernesaaren osayleiskaava-alueen aallokkotarkastelu TIIVISTELMÄLUONNOS 31.10.2011\n1 Hernesaaren osayleiskaava-alueen aallokkotarkastelu TIIVISTELMÄLUONNOS 31.10.2011 Laskelmat aallonkorkeuksista alueella Hernesaaren alue on aallonkon laskennan kannalta hankala alue, koska sinne pääsee Lisätiedot MYS-kesäretki 3.-5.7.2014 / Porvoo Tirmo Pernaja Kaunissaari Pyhtää Munapirtti\nMYS-kesäretki 3.-5.7.2014 / Porvoo Tirmo Pernaja Kaunissaari Pyhtää Munapirtti Tervetuloa MYS:in vuoden 2014 kesäiselle veneretkelle, joka suuntautuu itäiselle Suomenlahdelle Porvoosta Pyhtäälle. Kokoonnumme Lisätiedot Kenguru 2014 Benjamin (6. ja 7. luokka) sivu 1 / 7 ja Pakilan ala-aste\n(6. ja 7. luokka) sivu 1 / 7 ja Pakilan ala-aste NIMI LUOKKA Pisteet: Kenguruloikan pituus: Irrota tämä vastauslomake tehtävämonisteesta. Merkitse tehtävän numeron alle valitsemasi vastausvaihtoehto. Väärästä Lisätiedot S/y KAREN (Bavaria 38) Greifswald Puotila 14.-24.6.2012\n14.6 S/y KAREN (Bavaria 38) Greifswald Puotila 14.-24.6.2012 Matka alkoi Marolankadulta Lahdesta 07.00 josta taksikyydillä matkasimme Pirkkalan lentoasemalle. Lento Ryan Air:lla Bremeniin josta vuokrasimme Lisätiedot Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund Rannikkomerenkulkuopin 12.12.2008 tutkinnon ratkaisut\nSuomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund Rannikkomerenkulkuopin 12.12.2008 tutkinnon ratkaisut Tehtävät on ratkaistu Microsoft PowerPoint ohjelmalla. Karttakuvat ovat skannattuja kuvia harjoitusmerikartasta Lisätiedot TEE OIKEIN. Minun naapuri on (rikas) kuin minä. Hänellä on (iso) asunto ja (hieno) auto.\nMinória Manuel osoittaa pellolleen, jonka vesi valtasi Zambesi-joen tulviessa. Tulva tuhosi Minória Manuelin viljelmät Pellolla jalat uppoavat syvälle lämpimään mutaan. Siellä täällä näkyy vielä auringossa Lisätiedot B A LTIA N K IE R R O S 10.7. - 16.7.2007\nMAANANTAI 9.7.2007 N. Klo 8.00 startti Huttulasta ja sen jälkeenvesilahdelta Koskenkylästä kohti Vantaata, keli pilvinen ja vesikuurojen mahdollisuus ilmassa Yöpyminen vaimon serkun luona mistä aamulla Lisätiedot Usein Kysytyt kysymykset Kuunari Linden\nME RAKASTAMME MERTA Usein Kysytyt kysymykset Kuunari Linden Mistä alus lähtee? Lindenin kotisatama on Halkolaituri Pohjoisrannassa. Mikä on ryhmän maksimikoko Lindenillä? Lindenillä voimme ottaa kyytiin Lisätiedot Navigointi/suunnistus\nNavigointi/suunnistus Aiheita Kartan ja kompassin käyttö Mittakaavat Koordinaatistot Karttapohjoinen/neulapohjoinen Auringon avulla suunnistaminen GPS:n käyttö Reitin/jäljen luonti tietokoneella Reittipisteet Lisätiedot VIRKISTYSLEIRI SOMPALAN LEIRIKESKUKSESSA\nVIRKISTYSLEIRI SOMPALAN LEIRIKESKUKSESSA 12. 16.8.2013 Olipa tosi mukava kurssi. Sopivan rauhallinen tempoltaan ja kuitenkin tarpeeksi jokaiselle sopivia aktiviteetteja ja paikka mitä loistavin! Lähdimme Lisätiedot Matkakertomus Busiasta 2.6.-15.6.2011\nMatkakertomus Busiasta 2.6.-15.6.2011 Lähdimme Kenian matkalle hyvin varautuneina kohdata erilainen kulttuuri. Olimme jo saaneet kuulla, mihin asioihin on syytä varautua, ja paikan päällä tuntuikin, että Lisätiedot Visbyn risteily Silja Europalla. Lähdöt 17.-19.7 ja 24.-26.7.2016\nVisbyn risteily Silja Europalla Lähdöt 17.-19.7 ja 24.-26.7.2016 Visby on kaupunki ja maineensa veroinen. Täällä kävijän hurmaavat sen matalat, ruusuihin peittyvät talot, sen korkeat tornit, varjoisat Lisätiedot suurempi valoisampi halvempi helpompi pitempi kylmempi puheliaampi\nTEE OIKEIN Kumpi on (suuri) suurempi, Rovaniemi vai Ylitornio? Tämä talo on paljon (valoisa) valoisampi kuin teidän vanha talo. Pusero on (halpa) halvempi kuin takki. Tämä tehtävä on vähän (helppo) helpompi Lisätiedot Retket BARNLEK 2014 Islanti 5. - 13. HEINÄKUUTA. 2013-9-30 Jorgen Bendt Pedersen Katarina Westerholm\nRetket BARNLEK 2014 Islanti 5. - 13. HEINÄKUUTA 2013-9-30 Jorgen Bendt Pedersen Katarina Westerholm Reki nro 1. Reykjavík Opastettu kierros Reykjavikissa Kerrotaan ja nähdään eri paikkoja kaupungissa Retken Lisätiedot Copylefted = saa monistaa ja jakaa vapaasti 1. Käännä omalle kielellesi. Oppitunti 14 Persoonapronominit - Verbien taivutus (Preesens) minä\nOppitunti 14 Persoonapronominit - Verbien taivutus (Preesens) 1 minä Minä olen. Minä laulan. Minä tanssin. Minä maalaan. Minä väritän. Minä piirrän. Minä otan. Minä myyn. Minä istun. = Olen. = Laulan. Lisätiedot JEESUS TYYNNYTTI MYRSKYN\nSuomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) JEESUS TYYNNYTTI MYRSKYN 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Genessaretin järvellä b) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin c) Kertomuksessa Lisätiedot Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund rf Saaristomerenkulkuopin tutkinto 19.4.2013\n1 Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund rf Saaristomerenkulkuopin tutkinto 19.4.2013 Tutkinnossa käytetty moottorivene on 13 metriä pitkä, sen syväys on 1,2 metriä ja korkeus 3,4 metriä. Lisätiedot Eskaaderi Saimaalle. Michael Eidam\nEskaaderi Saimaalle Michael Eidam Kuusi venettä kokoontuu 23.6. Kotkassa (Christine, Elisabeth, Jasmiina, Meri-Neppis, Primavera ja Rumbalotte), lähtee seuraavana päivänä Santioon ja saapuu sinne ukkosen Lisätiedot OHJEITA RATSASTAJILLE\nOHJEITA RATSASTAJILLE TALLILLE SAAPUMINEN Saavuthan tallille viimeistään 30 minuuttia ennen tunnin alkua. Maneesin vieressä on parkkipaikka, minne jätetään autot. Pihaan ei ajeta autoilla! Polkupyörän Lisätiedot Spinnupurjehduksen perusteet. Teekkaripurjehtijat Ville Valtonen ville.valtonen@tkk.fi 0407240098\nSpinnupurjehduksen perusteet Teekkaripurjehtijat Ville Valtonen ville.valtonen@tkk.fi 0407240098 Mikä ihmeen spinnu? Symmetrinen vapaasti lentävä myötätuulipurje Yleensä paljon kokoa Paljon voimaa Paljon Lisätiedot Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund Rannikkomerenkulkuopin tutkinto 14.12.2012\nSuomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund Rannikkomerenkulkuopin tutkinto 14.12.2012 Tutkinto tehdään 12 m pituisella merikelpoisella moottoriveneellä, jossa on varusteina mm. pääkompassi, kiinteä Lisätiedot Saaristomerenkulun tutkinto 12.12.2014 Ratkaisuesimerkkejä\nSaaristomerenkulun tutkinto 12.12.2014 Ratkaisuesimerkkejä Tutkinnossa käytetty moottorivene on 13 metriä pitkä, sen syväys on 1,2 metriä ja korkeus 3,4 metriä. Veneessä on sisämoottori. Veneen varustukseen Lisätiedot SolarMagic M70 kesämökissä. Mökki sijaitsee Närpiön lähellä.\nSolarMagic M70 kesämökissä. Mökki sijaitsee Närpiön lähellä. Mökissä on yksi kerros jonka yläpuolella on avoin tila katteen alla. Kuvan vasemmalla puolella näkyy avoin terassi, sen yläpuolella olevaa kattoa Lisätiedot Työharjoittelu Saksassa - Kleve 19.4.2014 Työharjoittelu paikka - Kleidorp Ajankohta 1.3 11.4.2014\nStephar Stephar Matkaraportti Työharjoittelu Saksassa - Kleve 19.4.2014 Työharjoittelu paikka - Kleidorp Ajankohta 1.3 11.4.2014 Tässä matkaraportista yritän kertoa vähän, että miten minulla meni lentomatka, Lisätiedot Kun vesillelasku alkaa lähestyä\nKun vesillelasku alkaa lähestyä Nosturin tilaus Tilaa tai sovi vesillelasku kerhon ohjeiden mukaisella tavalla. Muista, että kerhossa on monta jäsentä ja venettä joten toimi yhteisesti sovitulla tavalla. Lisätiedot Ulkoilua Kuolimon äärellä!\nUlkoilua Kuolimon äärellä! Kuolimon ympäristö tarjoaa loistavat mahdollisuudet ulkoiluun ja luonnosta nauttimiseen. Rantametsissä on kilometreittäin merkittyjä retkipolkuja ja monin paikoin myös laavuja Lisätiedot Las Palmas, Gran Canaria hieno yhdistelmä kaupunki- ja rantalomaa\nLas Palmas, Gran Canaria hieno yhdistelmä kaupunki- ja rantalomaa Joulukuun pakkaset jäivät taakse, kun laskeuduin kuuden tunnin lentomatkan jälkeen Las Palmasin lentokentälle. Kenttäpalvelut toimivat Lisätiedot 1. Esimerkkejä Saaristomeren ja Ahvenanmeren öljyvahinkolaskelmista\n1/30 8.1.2014/KJ 1. Esimerkkejä Saaristomeren ja Ahvenanmeren öljyvahinkolaskelmista 1.1. Yleistä Saaristomerelle ja Ahvenanmerelle on vuosina 2012 ja 2013 tehty Suomen ympäristökeskuksessa SpillMod-laskentaohjelmistolla Lisätiedot SYNTYMÄTTÖMILLE LAPSILLEMME\nSYNTYMÄTTÖMILLE LAPSILLEMME MAA OLI AUTIO JA KYLMÄ I minä kävelin poispäin näistä päivistä jätin sudenjälkiä ettei minua etsittäisi polulla kohtasin tytön joka sanoi että on vapaus nauttia ei sitä kiinnostanut Lisätiedot SWC kartta http://www.fmi.fi/tuotteet/liikenne_2.html Linkistä kattavat tiedot Ilmatieteenlaitoksen palveluista ilmailulle.\nMatkalento Kun laskeudut peltoon ilmoittaudut isännälle ( emännälle ;) kysyen mahdollista korvausta sotkemasi viljan suhteen, kysytään sinulta loppuiko tuuli?. Olet tietenkin valmis vastaamaan kohteliaasti Lisätiedot Ergonomisten kantovälineiden käyttöohjeita. Kiedo ry Keski-Suomen kestovaippa- ja kantoliinayhdistys. Kietaisuristi 2 - trikoisella kantoliinalla\nErgonomisten kantovälineiden käyttöohjeita Kiedo ry Keski-Suomen kestovaippa- ja kantoliinayhdistys Kietaisuristi 2 - trikoisella kantoliinalla (voit käyttää peiliä apunasi harjoitellessasi sidontaa) 1. Lisätiedot Taurus Hill Observatory Venus Transit 2012 Nordkapp Expedition. Maailman äärilaidalla\nTaurus Hill Observatory Venus Transit 2012 Nordkapp Expedition Maailman äärilaidalla Miksi mennä Pohjois-Norjaan havaitsemaan Venuksen ylikulkua? Lähimmillään Venuksen ylikulkua saattoi kokonaisuudessaan Lisätiedot Nimimerkki: Emajõgi. Mahtoiko kohtu hukkua kun se täyttyi vedestä?\nNimimerkki: Emajõgi I Mahtoiko kohtu hukkua kun se täyttyi vedestä? Jos olisin jäänyt veteen, olisin muuttunut kaihiksi, suomut olisivat nousseet silmiin, äitini olisi pimennossa evät pomppineet lonkista Lisätiedot HIIHTÄMÄSSÄ ITÄVALLASSA 2006\nHIIHTÄMÄSSÄ ITÄVALLASSA 2006 NEVA järjesti matkan Alppien parhaimmistoon kuuluvalle murtomaahiihtoalueelle Itävallan Ramsauhun 20 hengen voimin 25.2. - 4.3.2006. Kokemukset olivat todella hyvät. Majoituimme Lisätiedot MILLOIN PARTITIIVIA KÄYTETÄÄN? 1. NEGATIIVINEN LAUSE o Minulla ei ole autoa. o Lauralla ei ole työtä. o En osta uutta kännykkää.\nMILLOIN PARTITIIVIA KÄYTETÄÄN? 1. NEGATIIVINEN LAUSE o Minulla ei ole autoa. o Lauralla ei ole työtä. o En osta uutta kännykkää. 2. NUMERO (EI 1) + PARTITIIVI o Minulla on kaksi autoa. o Kadulla seisoo Lisätiedot Satu Lepistö 27.2.2009\nPIRKANMAAN KIRJOITUSKILPAILU 2009 Marian oireyhtymä Runoja Satu Lepistö 27.2.2009 Tehdään tämä nyt, sidotaan silmät. Kävellään sokeina rakennustyömaan läpi, löydetään silmänpuhkioksat, kuran haju. Otsalla Lisätiedot Alumnipurjehdus Kroatia 19-26.9.2015. www.lagooncharter.fi\nAlumnipurjehdus Kroatia 19-26.9.2015 OHJELMA*: Lauantai Lauantai 4:30 kokoontuminen Helsinki-Vantaa lentokentälle 6:30-8:30 omakustanteinen lento Helsinki-Split* 9:00-9:30 kuljetus satamaan 10-12 lounas Lisätiedot Kalastuspäiviä on neljä, aamu yhdeksästä iltapäivään kello viiteen. Majoituksemme hotelli Bahari Beach issa sisältää all inclusivepalvelun.\nMombasan alue on tunnettu Marliinien, purjekalojen ja Doradojen urheilukalastuspaikka. Kalat alkavat siirtyä joulukuun puolessa välissä pohjoisesta etelään merivirtojen mukaan. Mombasan edustalla on hyviä Lisätiedot VERBI + TOINEN VERBI = VERBIKETJU\nVERBI + TOINEN VERBI = VERBIKETJU 1. Apuverbi vaatii seuraavan verbin määrämuotoon. Lisää verbi luettelosta ja taivuta se oikeaan muotoon. Voimme Me haluamme Uskallatteko te? Gurli-täti ei tahdo Et kai Lisätiedot Täytyy-lause. Minun täytyy lukea kirja.\nAJAN ILMAISUT AJAN ILMAISUT 1. PÄIVÄ, VIIKONPÄIVÄ 2. VUOROKAUDENAIKA 3. VIIKKO 4. KUUKAUSI 5. VUOSI 6. VUOSIKYMMEN, VUOSISATA, VUOSITUHAT 7. VUODENAIKA 8. JUHLAPÄIVÄT MILLOIN? 1. 2. 3. 4. maanantai, tiistai, Lisätiedot Tverin Karjalan Savusaunamatka 16.8. 23.8.2015\nTverin Karjalan Savusaunamatka 16.8. 23.8.2015 Tämä matka on tehty ennenkin. Se oli niin hyvä että pyysimme Leo Baskinia järjestämään matkan uudelleen. Tämä on tosi Savusaunafaneille. Matalle mahtuu vain Lisätiedot Kalajoen Keskuskarin aallokkoselvitys\nDno 7/420/2015 Kalajoen Keskuskarin aallokkoselvitys Heidi Pettersson, Kimmo Kahma ja Ulpu Leijala 2015 Ilmatieteen laitos (Erik Palménin aukio 1, 00560 Helsinki) PL 503, 00101 Helsinki puh: +358 29 5391000 Lisätiedot Reittianalyysi Osakilpailu 4 Rauma, Tarvonsaari. RTM Anni Heikkonen & Henrik Väisänen\nReittianalyysi Osakilpailu 4 Rauma, Tarvonsaari 28.12.2014 RTM Anni Heikkonen & Henrik Väisänen K-1 Punainen reitti on hieman pidempi, mutta lähtö seuraavalle rastille on sujuvampi Sininen reitti on hieman Lisätiedot EKOLOGISUUS. Ovatko lukiolaiset ekologisia?\nEKOLOGISUUS Ovatko lukiolaiset ekologisia? Mitä on ekologisuus? Ekologisuus on yleisesti melko hankala määritellä, sillä se on niin laaja käsite Yksinkertaisimmillaan ekologisuudella kuitenkin tarkoitetaan Lisätiedot Arjen juhlaa MADEKOSKEN JA HEIKKILÄNKANKAAN KOULUILLA 2014\nArjen juhlaa MADEKOSKEN JA HEIKKILÄNKANKAAN KOULUILLA 2014 Arjen ilot Koulun jälkeen rättipoikki, kotiin laahustin tien poikki. Ajattelin: voisin mennä nukkumaan, ihan vain hetkeksi torkkumaan. Sitten Lisätiedot Usein Kysytyt kysymykset\nME RAKASTAMME MERTA Usein Kysytyt kysymykset Kuunari Kulkuri Mistä alus lähtee? Kulkurin kotilaituri on Kanavarannassa osoitteen Kanavaranta 7 kohdalla. Mikä on ryhmän maksimikoko Kulkurilla? Kulkurille Lisätiedot VIISAS VUOKRAA VENEENSÄ\nVuokraa vene Sunny Boats jätä veneesi vuokrattavaksi avoveneiden vuokraus merellinen kokouspaketti VIISAS VUOKRAA VENEENSÄ VIISAS VUOKRAA VENEENSÄ? LAITA VENEESI TUOTTAMAAN? SunnyBoats (SB) on vuonna 2008 Lisätiedot Rautalammin kunta Kirkonkylän osayleiskaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2014. Aura OK\nRautalammin kunta Kirkonkylän osayleiskaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2014 Samuel Vaneeckhout Aura OK Työn suorittaja: FT Samuel Vaneeckhout (Osuuskunta Aura) Työn tilaaja: Rautalammin kunta Kenttätyöajankohta: Lisätiedot TÄHTÄIMESSÄ KUUDEN TUNNIN AIKA\nRANKOULU PUOLI VUOTTA HELSINKI CITY RATHONILLE TÄHTÄIMESSÄ KUUDEN TUNNIN AIKA Kaksikymmentäneljä viikkoa tapahtumaan (vko 10) Juoksu 45 min tai muu liikunta, Esim. Pallopeli, uinti, hiihto, kuntopyörä Lisätiedot Suojellaan yhdessä meriämme!\nSuojellaan yhdessä meriämme! Hei! Minä olen merikilpikonna Sammy. Elämäni on yhtä seikkailua! Voin elää jopa 150-vuotiaaksi ja ehdinkin joutua elämäni aikana mitä jännittävimpiin tilanteisiin. Jo munasta Lisätiedot Reittianalyysi Osakilpailu 8 Eurajoki, Kaharinmäki. RTM Riku Juhala ja Saku Asikainen\nReittianalyysi Osakilpailu 8 Eurajoki, Kaharinmäki 16.3.2014 RTM Riku Juhala ja Saku Asikainen K-1 Heti alussa tarkkavaisuutta! Punainen reitti on lyhin ja tässä tapauksessa myös nopein reitti. Selkeä Lisätiedot Tervetuloa mukaan Saunaseura SaunaMafia ry:n iloisiin tapahtumiin! Saunaseura SaunaMafia ry:n julkaisu SAUNASEURA 29.9.2013 2/10\nSAUNASEURA 29.9.2013 1/10 4. NUORGAMIN RUSKAPUNKKU AIKA: Su 8.9. pe 13.92013 PAIKKA: Nuorgam, Pulmankijärvi ja Norja SaunaMafia ry:n jäsenten yksityinen vierailu Jouni Tetrin mökille Nuorgamin Pulmankijärvelle Lisätiedot Retket BARNLEK 2014 Islanti 5. - 13. HEINÄKUUTA. 2013-9-30 Jorgen Bendt Pedersen Katarina Westerholm\nRetket BARNLEK 2014 Islanti 5. - 13. HEINÄKUUTA 2013-9-30 Jorgen Bendt Pedersen Katarina Westerholm Retki nro 1. Reykjavík - pääkaupungin kiertoajelu Opastettu kierros Reykjavikissa. Retken pituus n. 2,5 Lisätiedot Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund rf Saaristomerenkulkuopin tutkinto 14.12.2012\n1 Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund rf Saaristomerenkulkuopin tutkinto 14.12.2012 Tutkinnossa käytetty moottorivene on 13 metriä pitkä, sen syväys on 1,2 metriä ja korkeus 3,4 metriä. Lisätiedot Löydä päivävaelluksen hauskuus\nPäivävaelluksen suunnittelu FValitse jokin hauska ja mielenkiintoinen retkikohde. Jos liikutte ryhmänä, ota muut huomioon retkikohteen valinnassa. FOta selvää vaellusreitin pituudesta ja siitä, kuinka Lisätiedot BEST LEIRIKOULU EVER! 2014\nBEST LEIRIKOULU EVER! 2014 1.päivä Maanantaiaamuna (22.9) koko luokka kokoontui yhdeksältä kellotornille. Jännitys oli ilmassa, lähdemme tänään leirikouluun Saksaan! Tatu oli jakanut meidät edellispäivänä Lisätiedot Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund Rannikkomerenkulkuopin 19.4.2013 tutkinnon malliratkaisut\nSuomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund Rannikkomerenkulkuopin 19.4.2013 tutkinnon malliratkaisut Tutkinto tehdään 12 m pituisella merikelpoisella moottoriveneellä, jossa on varusteina mm. Lisätiedot Helppo, Tuottoisa, Turvallinen\nOletko mökkiomistaja? Haluaisitko vuokrata mökkisi venäläisille turisteille? Helposti Tuottoisasti Turvallisesti Me tarjoamme keinon! majapaikka.fi kallista.ru Se on Helppo Tuottoisa Turvallinen Me tarjoamme Lisätiedot Eerolan tila, Palopuro SYKSY\n1. Kesän kasvukausi Kesän kasvukausi on takana ja tähkät ovat tuleentuneet eli viljat ovat korjuukypsiä. Kesän aikana maanviljelijä on joutunut ruiskuttamaan viljan tuholaiseläinten ja homeiden yms. aiheuttamien Lisätiedot 1.4 Suhteellinen liike\nSuhteellisen liikkeen ensimmäinen esimerkkimme on joskus esitetty kompakysymyksenäkin. Esimerkki 5 Mihin suuntaan ja millä nopeudella liikkuu luoti, joka ammutaan suihkukoneesta mahdollisimman suoraan Lisätiedot RIL-Seniorit, Slovenia Kroatia 4.5. 9.5.16\nRIL-Seniorit, Slovenia Kroatia 4.5. 9.5.16 1. päivä 4.5.16 Saapuminen Sloveniaan ja Bledin retki Saapuminen Ljubljaanan lentokentälle. Suomea puhuva RIL-matkalaisille tuttu oppaamme Marketa Sindelova ja Lisätiedot Kaija Jokinen - Kaupantäti\nKaija maitokaapissa täyttämässä hyllyjä. Kaija Jokinen - Kaupantäti Kun menet kauppaan, ajatteletko sitä mitä piti ostaa ja mahdollisesti sitä mitä unohdit kirjoittaa kauppalistaan? Tuskin kellekään tulee Lisätiedot Estella - Los Arcos 1.5.\nAÑO SANTO 2010-39 päivää Santiagon tiellä - Matti Rasilainen Estella - Los Arcos 1.5. 6. päivä: Estella - Los Arcos 1.5. la pop 09 alt(m) km km yht klo askelmitt. Estella (alb. Parroquial San Miguel) 14238 Lisätiedot Kisaopas. Triathlonin SM-pikamatka ja perusmatkan. kuntosarja. 14.6.2014 Nurmijärvi. Hyvinkään Pyöräilijät\nKisaopas Triathlonin SM-pikamatka ja perusmatkan kuntosarja 14.6.2014 Nurmijärvi Hyvinkään Pyöräilijät Saapuminen Parkkipaikan osoite on Kotorannantie 49, 05250 Kiljava. Alla olevassa kartassa ovat suositellut Lisätiedot Opiskelemme matkailualan perustutkintoa ensimmäistä vuotta MATYS14 luokalla.\nTYÖSSÄOPPIMASSA SAKSASSA, KÖLNISSÄ 25.3-23.5.2015 Opiskelemme matkailualan perustutkintoa ensimmäistä vuotta MATYS14 luokalla. Lähdimme Leonardo- hankkeen rahoituksella, joka kattoi lennot sekä asunnon. Lisätiedot LAUSEEN KIRJOITTAMINEN. Peruslause. aamu - minä - syödä muro - ja - juoda - kuuma kahvi Aamulla minä syön muroja ja juon kuumaa kahvia.\nLAUSEEN KIRJOITTAMINEN Peruslause aamu - minä - syödä muro - ja - juoda - kuuma kahvi Aamulla minä syön muroja ja juon kuumaa kahvia. minä - täti - ja - setä - asua Kemi Valtakatu Minun täti ja setä asuvat Lisätiedot Kansainvälinen työssäoppiminen 8.11. - 20.12.2013 AlftaQuren, Alfta, Ruotsi Mirella Ohvo Ma13\nKansainvälinen työssäoppiminen 8.11. - 20.12.2013 AlftaQuren, Alfta, Ruotsi Mirella Ohvo Ma13 Halusin lähteä ulkomaille työssäoppimaan sekä tutustumaan pieneksi aikaa toiseen maahan ja kulttuuriin. Kuusi Lisätiedot Tervetuloa kouluun... 4. Nyt vehkeillään...108. Kotiseudun kasveja ja eläimiä..16. Opin ottamaan vastuuta...124. Kartta tutuksi...\nTervetuloa kouluun... 4 1. Kouluvuosi alkaa...6 2. Hyvä yhteishenki on kaikkien vastuulla...8 3. Liikenne on yhteispeliä...10 4. Polkupyörä on ajoneuvo...12 Kotiseudun kasveja ja eläimiä..16 5. Maitohorsma Lisätiedot ESTIEM Nordic Regional Coordination Meeting Lappeenranta 4.- 8.10.2012\nESTIEM Nordic Regional Coordination Meeting Lappeenranta 4.- 8.10.2012 Torstaina 4.10. saapuivat osallistujat ympäri Suomea ja Norjan Trondheimista. Illalla kokoonnuimme Kaplaakin kiltahuoneelle, jonne Lisätiedot Ekoteemat Murcu-- näy-elyssä\n1 2 Ekoteemat Murcu-- näy-elyssä 1 Auringon vaihtelevaa korkeu-a taivaalla on harki-u tarkas;. Kesällä aurinko paistaa korkealta ja pitkät räystäät varjostavat sisä;loja. Talvella aurinko paistaa matalalta Lisätiedot Liite 2. Toimenpidealueiden kuvaukset\nLiite 2. Toimenpidealueiden kuvaukset Toimenpidealue 1 kuuluu salmi/kannas-tyyppisiin tutkimusalueisiin ja alueen vesipinta-ala on 13,0 ha. Alue on osa isompaa merenlahtea (kuva 1). Suolapitoisuus oli Lisätiedot 12. kappale (kahdestoista kappale) FERESHTE MUUTTAA\n12. kappale (kahdestoista kappale) FERESHTE MUUTTAA 12.1. Liian pieni asunto Fereshten perheessä on äiti ja neljä lasta. Heidän koti on Hervannassa. Koti on liian pieni. Asunnossa on vain kaksi huonetta, Lisätiedot VAIPANVAIHTO. Muista aina tukea kunnolla vauvan päätä, ellei vauva sitä vielä kannattele kunnolla!\nVAIPANVAIHTO Muista aina tukea kunnolla vauvan päätä, ellei vauva sitä vielä kannattele kunnolla! HUOM! Tätä ohjetta ei toisteta joka välissä, tässä on asiasta yleishuomautus. 0. Milloin vaihdetaan? Kun Lisätiedot HelTri Cup- kilpailusarja sekä Rykäsyn reittiseloste\nSELOSTE Sivu 1 / 12 HelTri Cup- kilpailusarja sekä Rykäsyn reittiseloste SELOSTE Sivu 2 / 12 Sisällys HelTri Cup- kilpailusarja sekä Rykäsyn reittiseloste... 1 HelTri-cup säännöt... 3 Kilpaileminen... Lisätiedot 5. Kurittula-Parikka-Jäppilänlahti\n5. Kurittula-Parikka-Jäppilänlahti Korkeakoskenhaaran ja Koivukoskenhaaran haarautumiskohdassa on laaja kulttuurikeskittymä vanhoilla kylätonteilla sijaitsevine kylineen ja vanhoine peltoineen. Joen niemekkeet Lisätiedot Lieksa Mäntyjärven ranta-asemakaavan muinaisjäännösselvitys Kesäkuu 2012\nLieksa Mäntyjärven ranta-asemakaavan muinaisjäännösselvitys Kesäkuu 2012 FT Samuel Vaneeckhout TAUSTA Muinaisjäännösselvityksen tavoitteena oli selvittää muinaisjäännösrekisteriin kuuluvia kohteita UPM:n Lisätiedot Visbyn risteily Helsingistä\nVisbyn risteily Helsingistä Reitti: Karstula-Äänekoski-Jyväskylä-Jämsä (menoon mahdollista saada liityntäkuljetukset myös Keuruulta ja Petäjävedeltä -> kysy lisää toimistoistamme!) Lähdöt: 3.7 ja 24.7 Lisätiedot Tehtäviä ja vinkkejä koulun tutustumispäivään\nTehtäviä ja vinkkejä koulun tutustumispäivään Koulun tutustumispäivä Vinkkejä opettajalle Varaa oppilaille lyijykynät, kumit ja puuvärit (keltainen, sininen, punainen, ruskea). Kouluun ja omaan uuteen Lisätiedot PELASTUSKOIRA - ilmavirtausten perusteet\nPELASTUSKOIRA - ilmavirtausten perusteet TUULEN JA ILMAVIRTAUKSEN VAIKUTUS ETSINTÄTAKTIIKOIHIN Tyynellä ilmalla hajupartikkelit jäävät leijumaan pilveksi uhrin ympärille. Mitä kauemmin uhri on paikoillaan Lisätiedot 3. Ryhdy kirjoittamaan ja anna kaiken tulla paperille. Vääriä vastauksia ei ole.\n1 Unelma-asiakas Ohjeet tehtävän tekemiseen 1. Ota ja varaa itsellesi omaa aikaa. Mene esimerkiksi kahvilaan yksin istumaan, ota mukaasi nämä tehtävät, muistivihko ja kynä tai kannettava tietokone. Varaa Lisätiedot Liikennevalo-ohjatut suojatiet: Tekevätkö liikennevalot suojatiestä turvallisemman?\nLiikennevalo-ohjatut suojatiet: Tekevätkö liikennevalot suojatiestä turvallisemman? Perinteisesti arvellaaan, että liikennevalo-ohjatut suojatiet ovat turvallisempia kuin ilman liikennevaloja olevat suojatiet. Lisätiedot Ikimuistoinen päivämatka Hankoon! Varmasti viihtyy.\nIkimuistoinen päivämatka Hankoon! Varmasti viihtyy. 1 1874 perustettu Hangon kaupunki on pikkukaupunki sanan kaikkein parhaimmassa merkityksessä. Rennosti ylellinen Suomen Etelä tarjoaa kiehtovan historian, Lisätiedot Pidän hänen ilmeestään, kun sanon sen hänelle.\nHän rakastaa minua. Tietenkin minä rakastan häntä. Kyllä minä uskon, että hän rakastaa minua... Hänhän on vaimoni! Joskus hän sanoo sen ääneenkin. Pidän hänen ilmeestään, kun sanon sen hänelle. On hyvä Lisätiedot TÄHTÄIMESSÄ NELJÄN TUNNIN AIKA\nRANKOULU PUOLI VUOTTA HELSINKI CITY RATHONILLE TÄHTÄIMESSÄ NELJÄN TUNNIN AIKA Kaksikymmentäneljä viikkoa tapahtumaan (vko 10) Juoksu 1h tai muu liikunta, Esim. Pallopeli, uinti, hiihto, kuntopyörä yht. Lisätiedot Jalankulkija liikenteessä\nJalankulkija liikenteessä Yhteystiedot: Selkokeskus Viljatie 4 C, 00700 Helsinki puhelin: 09-34809 240 faksi: 09-351 3975 sähköposti: selkouutiset@famr.fi Liikenneturva Sitratie 7, PL 29 00421 Helsinki Lisätiedot Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund rf Saaristomerenkulkuopin tutkinnon 15.4.2011 tehtävien ratkaisut\n1 Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund rf Saaristomerenkulkuopin tutkinnon 15.4.2011 tehtävien ratkaisut YLEISTÄ Tutkinnossa käytetty vene on 13 metriä pitkä moottorivene. Veneen syväys Lisätiedot Copylefted = saa monistaa ja jakaa vapaasti. Oppitunti 11- Adjektiivien taivutus Audio osa 1. kaunis - ruma\n1 Oppitunti 11- Adjektiivien taivutus Audio osa 1 kaunis - ruma kaunis joutsen ruma olio = ruma otus kaunis puutalo Suomessa on paljon kauniita puutaloja. ruma olio Oliolla on yksi silmä. Olio on sininen. Lisätiedot Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund rf Saaristomerenkulkuopin tutkinnon 20.04.2007 tehtävien ratkaisu\n1 Suomen Navigaatioliitto Finlands Navigationsförbund rf Saaristomerenkulkuopin tutkinnon 20.04.2007 tehtävien ratkaisu Tehtävät on ratkaistu Microsoft PowerPoint ohjelmalla. Apuna on käytetty Carta Marina Lisätiedot Mökkisähköistyksen toteutus tuulivoimalla\nMökkisähköistyksen toteutus tuulivoimalla Tämä esitys pyrkii vastaamaan kysymykseen kuinka mökkisähköistyksen voi toteuttaa käyttäen tuulivoimaa. 1. Sähköistys tuulivoimalla Sähköistys toteutetaan tuulivoimalan Lisätiedot ANDREA MARIA SCHENKEL HILJAINEN KYLÄ\nANDREA MARIA SCHENKEL HILJAINEN KYLÄ SUOMENTANUT LEENA VALLISAARI GUMMERUS 3 Ympäristövastuu on osa Gummerus Kustannus Oy:n jokapäiväistä toimintaa. www.gummerus.fi/ymparisto Saksankielinen alkuteos Tannöd Lisätiedot Erkki Haapanen Tuulitaito\nSISÄ-SUOMEN POTENTIAALISET TUULIVOIMA-ALUEET Varkaus Erkki Haapanen Laskettu 1 MW voimalalle tuotot, kun voimalat on sijoitettu 21 km pitkälle linjalle, joka alkaa avomereltä ja päättyy 10 km rannasta Lisätiedot PIIRUSTUS JA SUUNNITTELUKOE ARKKITEHTUURIN JA MAISEMA ARKKITEHTUURIN HAKUKOHTEET MAANANTAI 3.6.2013\nPIIRUSTUS JA SUUNNITTELUKOE ARKKITEHTUURIN JA MAISEMA ARKKITEHTUURIN HAKUKOHTEET MAANANTAI 3.6.2013 1 TULEVAISUUDEN TONNIN SETELI Suunni ele neliön muotoinen 1000 euron seteli. Kuva-aiheena voit käy ää Lisätiedot OULU KESÄN VIIKKO-OHJELMA\nMAANANTAI 13:00-17:00 KANOOTTIRETKI OULUJOKISUISTOSSA (EI OPASTUSTA) Ohjelma alkaa Hietasaaren Vauhtipuistosta, josta saat tarvittavat varusteet, turvallisuusohjeet sekä reittiohjeistukset. Tämän jälkeen Lisätiedot Monikossa: talojen, koirien, sinisten huoneitten / huoneiden\nTeidän talonne on upouusi. MINKÄ? KENEN? MILLAISEN? = talon, teidän, sinisen huoneen= GENETIIVI Monikossa: talojen, koirien, sinisten huoneitten / huoneiden Genetiivi ilmaisee omistusta Laurin koira, minun Lisätiedot Kunnossapidon ammattilaisen talvinen työpäivä. Aluemestari Timo Tillgren Jyväskylän kaupunki Altek aluetekniikka liikelaitos\nKunnossapidon ammattilaisen talvinen työpäivä Aluemestari Timo Tillgren Jyväskylän kaupunki Altek aluetekniikka liikelaitos Taustatietoa työpäivään Päivystysviikko käynnissä (pe 14.15- pe 07.00) 6krt/talvikausi Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Suzuki 75hp moottori 1980 - Vantaa - Nettivene\nOstin veneen jossa oli siihen liian suuri moottori.\nMoottori ollut siitä asti varastossa n.20 vuotta.\nSähköstartti ja kaukoohjaus tarvikkeet mukana.\nSilloin täysin toimiva peli.\nSuzuki 75hp Moottori\nKatso myytävänä olevat Suzuki 75hp vaihtoveneet »\nNettivene ID 715220


Mitä on kryptojacking ja kuinka estää se - Blogi\nMitä on kryptojacking ja kuinka estää se\nCryptojacking voi kuluttaa mobiililaitteesi ja tietokoneesi laskentatehoa sinun tietämättäsi. Seuraa oppaamme siitä, mitä kryptojacking on ja kuinka voit varmistaa, että kukaan ei hallitse laitteitasi.\nEhkä yrität ajaa raketilla kuuhun meemiystävällisen kanssa DogeCoin . Tai ehkä olet kuullut loputtomasta vuoristoratasta, Bitcoinista. Huolimatta siitä, oletko kryptovaluuttojen sijoittaja, saatat tietämättäsi auttaa hakkereita louhimaan omaisuuttaan kryptovaluuttojen kautta. Joten mitä on kryptojacking ja kuinka voit estää sen?\nAloitetaan nopealla selityksellä kryptovaluuttojen toiminnasta. Tämä on tärkeää ymmärtääksesi, kuinka nämä digitaaliset merirosvot varastavat tietokoneesi digitaalista kultaa varten.\nYmmärrämme, että tämä kuulostaa scifi-romaanin lauseelta, mutta se on digitaalista todellisuutta, jota elämme vuonna 2021.\nboheemi rapsodia näyttelijät vs tosielämä\nKryptovaluutat, jotka tunnetaan myös nimellä krypto, ovat digitaalista omaisuutta tai digitaalista rahaa. Siihen ei liity fyysistä valuuttaa, kolikkoa tai seteliä. Pikemminkin jokainen digitaalinen kolikko on vahva numeerinen koodi, joka on tallennettu tietokantaan.\nKoska kolikoita on saatavilla vain rajoitettu määrä, toisin kuin oikean rahan käsite, näillä digitaalisilla kolikoilla on arvoa tapahtumissa.\nKryptovaluutan louhinta tapahtuu tietokoneen prosessointiteholla.\nKoska kryptovaluuttoja ylläpidetään lohkoketjutietojen avulla, tietokoneet (kaivostyöntekijät) validoivat ja tallentavat jatkuvasti uusia tapahtumia lohkoketjuun. Järjestelmä palkitsee kaivostyöläiset, jotka ylläpitävät lohkoketjua tietokoneidensa prosessointitehon avulla, vastikään lyödyllä Bitcoinilla.\nKolikon lukituksen avaamiseksi täytyy onnistuneesti louhia suuritehoisella tietokoneella tai tietokoneryhmällä. Ne, joilla on eniten prosessointitehoa, tienaavat eniten.\nBitcoinin kaivostyöntekijät tuottavat vuosittain 48,79 megatonnia hiilidioksidia virrankulutuksesta, mikä vastaa Bulgarian hiilijalanjälkeä. Kaivostyöläiset käyttävät sähköä 102,72 terawattituntia vuodessa, mikä vastaa Kazakstanin energiankulutusta. Niiden mukaan elektroniikkajätettä syntyy 10,87 kilotonnia vuodessa Digiconomist.com .\nYmpäristönsuojelijat ovat raivoissaan konseptista, koska kryptokaivostyöntekijät käyttävät huomattavan määrän voimaa kolikoiden kaivamiseen.\nkuinka monta jaksoa nimetyistä selviytyjistä on\nJoten mitä on kryptojacking?\nTässä skenaariossa ei-salausta käyttäville kaivostyöntekijöille vaarana on, että hakkerit ja kaivostyöntekijät tarvitsevat niin paljon tietokonetehoa kuin pystyvät löytämään. Enemmän valtaa tarkoittaa enemmän kolikoita ja enemmän rahaa.\nHakkerit ovat alkaneet hyödyntää tätä hakkeroimalla pahaa-aavistamattomiin tietokoneisiin ja älypuhelimiin asentaakseen ohjelmistoja taustalle. Näin tehdessään he voivat käyttää laitteesi tietokoneen prosessointitehoa kryptovaluuttojen etälouhintaan.\nTämä voi aiheuttaa useita ongelmia kryptojacking-uhreille. Ensimmäinen on, että hakkerit maksimoivat laitteiden prosessointitehon ja hidastavat niitä. Toinen on se, että tämä virrankäyttö tyhjentää mobiililaitteiden tai tietokoneiden akun nopeasti. Se voi jopa aiheuttaa laitteiden ylikuumenemisen.\nKuinka voin välttää kryptojacking?\nParas tapa estää kryptojauksen uhriksi joutuminen on olla tietoinen tietojenkalasteluyrityksistä ja varmistaa, että lataamasi sovellukset ovat puhtaita.\nTietojenkalastelulla pyritään yleensä huijaamaan käyttäjiä jakamaan suojattujen tilien kirjautumistietonsa. Cryptojackerit käyttävät samanlaisia tekniikoita huijatakseen ihmisiä lataamaan ohjelmistonsa.\nmistä santa clarita -ruokavaliossa on kyse\nVoit myös asentaa verkkoselaimellesi mainosten estäviä ja salauksen estäviä laajennuksia. Mainosten estäjät, kuten Ad Blocker Plus, voivat havaita kryptominointitoiminnot.\nKaksi parasta laajennusta kryptominoinnin estämiseen ovat Ei kolikkoa ja MinerBlock .\nCryptojacking on yksi niistä suurimmat mobiilitietoturvauhat, jotka sinun tulee ottaa vakavasti ja jotain, jota voidaan helposti torjua pienellä varovaisuudella ja selainlaajennuksilla.\nOle turvassa siellä!\nmiksi breaking bad peruttiin\nmilloin uusi Avengers-elokuva tulee?\nMasters of the universe -elokuvan uusintaversio\nloihtivan universumin aikajana kronologisessa järjestyksessä\namazon prime video jack ryan kausi 2\nhyytävät seikkailut sabrina osan 2 julkaisupäivä


GRAYSON SMILEY - NETTOVARALLISUUS 2020/2021, PALKKA, IKÄ, PITUUS, PAINO, BIO, PERHE, URA, WIKI - JULKKIS LAPSI\nJulkaistu: 13. syyskuuta 2021 / Muokattu: 13. syyskuuta 2021\nGrayson Smiley on tunnettu lapsi. Hän on amerikkalaisen todellisuuden julkkiksen Slade Smileyn ja hänen edellisen rakkauskumppaninsa Michelle Arroyon poika. Grayson, joka tunnetaan myös nimellä Grey, taistelee nyt aivosyöpää vastaan.\nSlade, Graysonin isä, on yhdysvaltalainen tv -persoona, joka tunnetaan parhaiten Bravo TV: n todellisuussarjan The Real Housewives of Orange Countyn valetusta jäsenestä. Smiley on esiintynyt myös sarjoissa, kuten Date My Ex: Jo ja Slade, E! Uutiset, Access Hollywood ja muut. Slade vietti myös kymmenen vuotta ammattimaisena pyöräilijänä ja harjoitteli Yhdysvaltain kansallisen pyöräilyjoukkueen kanssa.\n1Mikä on Grayson Smileyn nettovarallisuus?\n2Aivokasvain diagnosoitiin 6 -vuotiaana\n3Hankala elämä vanhempien eron jälkeen\n4Isä, Slade on kihloissa Gretchen Rossin kanssa\nMikä on Grayson Smileyn nettovarallisuus?\nSlade Smiley on vielä opiskelija, eikä hän ole vielä aloittanut ammattimaista työtä. Slade Smiley puolestaan ansaitsee kunnollisen elantonsa todellisuus -tv -julkkiksena. Vuonna 2018 hän esiintyi Sacha Baron Cohenin huijaussarjassa Kuka on Amerikka. Slade oli todellisuussarjassa Marriage Boot Camp: Reality Stars vuonna 2014.\nSlade sai tunnustusta hänen esiintymisensä Bravon hittiesityksessä Real Housewives of Orange County. Vuodesta 2020 lähtien hän on arvokas 500 000 dollaria. Luotettavien lähteiden mukaan Slade menee naimisiin Gretchen Rossin kanssa, joka esittää Gretchenia elokuvassa Keeping It Real. Ennen Rossia hänellä oli rakkaussuhde Jo de la Rosan kanssa.\nAivokasvain diagnosoitiin 6 -vuotiaana\nGrayson Smileyn kasvainta ei voitu poistaa kirurgisesti. Tämän seurauksena lääkärit päättivät käyttää kemoterapiaa. Gray on edelleen sairaaloissa ja poissa 20 -vuotiaana. Lisäksi Graysonin äiti on perustanut GoFundMe -sivun auttamaan joitain hänen ylivoimaisia lääketieteellisiä kustannuksiaan. Michelle Arroyolla on vain GoFundMe -sivu 25 000 dollaria, vain kanssa 7 000 dollaria nostettu tähän mennessä.\nTodellisuustähti Slade Smiley ja hänen entinen rakkauskumppaninsa (oikea) Michelle Arroyon poika, Grayson Smiley, taistelevat aivosyöpää vastaan. ( Lähde: Instagram @lovemygray)\nnathanael boucaudin nettovarallisuus\nMichelle jää kerjäämään 25 000 dollaria kun meillä on nämä puolijulkkikset, jotka voisivat rahoittaa sen muutamassa tunnissa. Tämä johtuu siitä, että Graysonin isä Mr. Slade kieltäytyi maksamasta lapsensa elatusapua pojalleen. Graysonin vakuutus maksaa vain vähimmäismäärän. Slade velkaa 138 850 dollaria raporttien mukaan rikollisessa lapsilisässä.\nHankala elämä vanhempien eron jälkeen\nSladen ja Michellen läheisen suhteen erityispiirteet pidetään edelleen salassa. On myös epäselvää, olivatko Arroyo ja Smiley aviopari vai seurustelivatko he.\nSnap: Grayson Smiley (keskellä) isänsä Slade Smileyn ja isoveljen Gavin Smileyn kanssa.\n(Lähde: E-Celebrity Mirror)\nSlade ja Michelle puolestaan sanovat päättäneensä suhteensa, kun heidän nuorin poikansa Grayson oli vielä nuori. Gavin Smiley, entisen parin lapsi, syntyi ennen Graysonia.\nTilanne paheni vanhempien traumaattisen eron jälkeen. Michelle kasvatti kaksi poikaansa yksinhuoltajaäitinä. Äidin pojan kolmikko oli taloudellisesti epäedullisessa asemassa. TMZ: n mukaan Slade sai luvan maksaa 130 000 dollaria lapsilisää, kunnes Michelle suostui leikkaamaan sitä 95 000 dollaria.\nIsä, Slade on kihloissa Gretchen Rossin kanssa\nSlade on tällä hetkellä rakkaussuhteessa tyttöystävänsä, kihlatun Gretchen Rossin kanssa, joka on 47-vuotias. Gretchen on liikenainen ja Orange Countyn (Real Housewives of Orange County, RHOC) näyttelijä.\nKuva: Slade Smiley morsiamensa Gretchen Rossin ja tyttärensä Skylar Grey Smileyn kanssa. Lähde: Instagram @gretchenrossi\nSmiley ehdotti Rossille kihlasormusta vuonna 2013 usean kuukauden rakkaussuhteen jälkeen. Siitä lähtien heillä on ollut loistava suhde täydellisenä morsiamena ja morsiamena.\nGretchen ja Slade ovat myös heidän kauniin tytönsä Skylar Grey Smileyn ylpeitä vanhempia. Pariskunnan tytär Skylar syntyi tämän vuoden heinäkuussa.\nSyntymäpäivä 16. toukokuuta 2000\nKoko nimi Grayson Smiley\nSyntymänimi Grayson Smiley\nMuu nimi Grayson Arroyo Smiley\nIsän nimi Slade Smiley\nIsän ammatti Todellisuustähti, Malli, Pyöräilijä\nÄidin nimi Michelle Arroyo paikkamerkki\nSisarukset Gavin Smiley (veli), Skylar Grey Smiley (puolisisko)\nrachel smithin nettovarallisuus\nhuhtikuun dubois -häät\nphil simms tytär\naleisha allenin nettovarallisuus\njustin vernonin nettovarallisuus\nchanda rubin aviomies


Asiakaskutsukortit - Asuntomessut\nIlahduta asiakkaitasi ja anna lahjaksi liput Asuntomessuille Tuusulaan!\nVoit tilata asiakaskutsukortteja logollasi varustettuina, painettuna (väri musta) tai sähköisenä suoraan asiakkaillesi. Asiakaskutsukortin hinta 18 €/kpl (sis. alv 10%).\nAsiakaskutsukortit veloitetaan vain käytön mukaan. Minimilaskutus 20 kpl.\nTilaa asiakaskutsuja täältä >\nRekisteröi kutsukorttisi täällä >


Putinin Venäjä on lehdistönvapauden dystopia – Lapin ylioppilaslehti\nPutinin Venäjä on\nSuomalainen sanomalehdistö on laittanut toimittajia kortistoon ja uutisautiomaita on syntynyt. Tämä haastaa demokratiaa, sanoo Journalistin päätoimittaja Maria Pettersson.\nOn 7. lokakuuta vuonna 2006. Päivä Moskovassa näyttäytyy utuisena ja kauniina.\nHarmaatukkainen nainen ryskyttää ostoskärryjään ulos Ramstor-ostoskeskuksesta, ja pakkaa kassinsa Lada 110 -malliseen autoon.\nVihanneksista pursuavia kasseja on viisi.\nAutoaan pakkaava nainen on toimittaja Anna Politkovskaja. Hänet tunnetaan Venäjällä rehottavan korruption ja ihmisoikeusloukkauksien tiukkasanaisena kirjoittajana.\nPolitkovskaja kirjoitti muun muassa Putinin Tšetšenian-politiikasta. Hän vieraili Pohjois-Kaukasiassa vuodesta 1999. Yhteensä noin 40 kertaa.\nPolitkovskaja on maksanut journalismista kovan hinnan.\n1. syyskuuta vuonna 2004 hän oli matkalla Beslaniin raportoimaan lehdelleen Novaja Gazetalle panttivankitilanteesta. Kouluun oli tunkeutunut aseistautunut ryhmä. Politkovskaja ei ollut paikalla ainoastaan toimittajana vaan neuvottelemassa myös rauhaa.\nHän menetti tajuntansa teen juonnin yhteydessä.\n”Kello 21.50 juon sen. Kello 22 havahdun, että minun on kutsuttava lentoemäntä, sillä olen menettämässä nopeasti tajuntani”, kirjoitti Politkovskaja Novaja Gazetaan tapahtuneesta.\nMyöhemmin Politkovskaja heräsi sairaalasta Rostovista.\nPresidentti Putin murjoi turvallisuuden\nVenäjä makaa tällä hetkellä lähes täydellisessä uutispimennossa. Valtiolliset televisiokanavat on valjastettu Venäjän sotapropagandan tukemiseen. Toimittajia on lähtenyt pois Venäjältä.\nNyt Putin on laittanut uuden vaihteen silmään taistelussa vapaata lehdistöä vastaan. Putinin aloittama hyökkäyssota Ukrainassa on kärjistänyt vapaiden medioiden ahdingon. Muutamia viikkoja sodan alkamisesta syyttäjäviranomaiset määräsivät uutiskanavat Dozhdin ja Eho Moskvyn lakkautettaviksi. Lisäksi Moscow Times on joutunut blokatuksi.\nVenäjällä voimaan astunut laki estää totuudenmukaisen uutisoinnin sodasta. Uhkana on jopa 15 vuoden vankeustuomio.\nJournalistiliiton jäsenlehden Journalistin päätoimittaja Maria Pettersson on perehtynyt vuosia Venäjän politiikkaan, kulttuuriin ja lehdistönvapauteen. Venäjällä asunut Pettersson on seurannut tilannetta kahdelta kantilta.\nYhdessä korostuu läheisten tilanne Venäjällä ja Ukrainassa. Toisessa ammatillinen tuki.\n“Olin Väli-Amerikassa kirjoitusvapaalla, kun Venäjä aloitti sodan. Heti alkuun selvitin läheisten tilanteen Venäjällä ja Ukrainassa.”\nSuomen journalistiliitto on avustanut 15 000 eurolla ukrainalaisia toimittajia. Avustus on annettu kansainvälisten journalistiliittojen yhdessä perustamaan rahastoon. Rahaa käytetään esimerkiksi koulutukseen ja turvavarusteisiin.\n“Tällä hetkellä kaikki paikalliset ja Ukrainassa olevat toimittajat ovat sotatoimittajia. Eli ne ukrainalaiset auto- ja muotitoimittajat, jotka eivät perinteisesti käsittele sota-aiheita, ovat nyt sodan keskellä. Erityisesti kriisialueilla toimimiseen on tarvittu koulutusta.\nPettersson on tyytyväinen suomalaisen median suoriutumiseen keskellä kriisejä.\n“Kansainvälisesti tarkasteltaessa Suomessa tehdään hyvää journalismia, ja meillä on korkeasti koulutettuja toimittajia. Suomalaisen median resurssit eivät kuitenkaan riitä kattamaan isoa sotaa Euroopassa.”\n“Uusi sivu käännettiin Trumpin tullessa valtaan”\nPutin on heikentänyt kansalaisoikeuksia ja demokratiaa jo vuosia. Nyt Venäjää hallitaan totalitarismin kaameudella. Venäjää on romahdutettu riippumatonta sanaa heikentämällä.\nLehdistönvapauden tila heikentyi Venäjällä 2010-luvulla. Vuonna 2012 tuli voimaan niin sanottu agenttilaki. Lain turvin Venäjän oikeusministeriö on merkinnyt ulkomaisiksi agenteiksi muun muassa tutkivan journalismin ryhmän Bellingcatin.\nRyhmä asetettiin ulkomaisten agenttien listalle vain pari tuntia sen jälkeen, kun Novaja Gazetan päätoimittaja Dmitry Muratov vastaanotti Nobelin rauhanpalkinnon. Listalla on myös BBC:n Venäjän osaston toimittaja Andrei Zaharov.\nJos Suomessa on informaatiovaikuttamisen uhasta kertovia mittareita, nousisivat ne tällä hetkellä punaiselle. Neljä vuotta sitten Sisäministeriö totesi Kansallisessa riskiarviossa, että informaatiovaikuttaminen on yleistynyt Suomessa.\nPettersson tunnistaa totuutta haastavat ilmiöt. Suomi on vaikea kieli, ja se suojaa hänen mukaansa ulkoisilta uhilta, jos tilannetta verrataan englanninkielisiin maihin tai vaikkapa Saksaan.\n“Salaliittoteoriat eivät ole mikään uusia asia. Ei myöskään vapaan median vastustaminen.”\nUlkovaltojen informaatiovaikuttamista, joka on kohdistunut Yhdysvaltojen presidentinvaaleihin, on tutkittu viime vuosina. Venäjän on havaittu levittäneen Donald Trumpia tukevaa disinformaatiota presidentinvaaleissa.\nPettersson toteaa, että Trump profiloitui median vastustajana.\n“Uusi sivu käännettiin Trumpin tullessa valtaan. Hän nostatti omaa kannatustaan lietsomalla epäluottamusta mediaa vastaan. Tämä taas kannusti Euroopan oikeistopopulisteja tarttumaan samaan taktiikkaan.”\nTrump jakoi presidenttikautensa ajan väärää tietoa omissa sosiaalisen median kanavissa, ja vyörytti epäluottamuksen verhoa vapaiden medioiden niskaan.\nVuosien 2004 ja 2018 aikana Yhdysvallat on menettänyt lähes 1800 sanomalehteä, joista reilu 60 oli päivälehtiä. Loput lopettaneista lehdistä ilmestyivät viikoittain.\nLopettaneiden lehtien kokonaismäärästä 500 lehteä kattoi syrjäisten maaseutujen asioita. Koronavirus on myös kiristänyt lehdistön taloutta.\nPohjois-Carolinan yliopiston journalistiikan laitos on tutkinut Yhdysvaltoihin syntyneitä alueita, joissa ei ole omaa lehdistöä. Tällaista paikkaa kuvaillaan uutisautiomaana. Siellä ei ole omaa sanomalehteä, joka olisi osa paikalliskulttuuria ja vahtisi politiikkaa.\nYhdysvalloissa on kaikkiaan noin 3,2 miljoonaa ihmistä ilman päivittäin tai viikoittain ilmestyvää sanomalehteä.\nPoliitikkojen sekaantumisesta journalismiin on esimerkkejä myös Suomesta\nYhdysvalloista rantautunutta retoriikkaa käyttää myös Pettersson. Hän on huolissaan suomalaisen lehdistön vastaavanlaisesta kehityksestä.\n“Suomeen on muodostunut uutisautiomaita. Eli nyt on laajoja alueita ilman omaa lehteä. Tämä vaikuttaa paikalliseen demokratiaan.”\nTilastokeskuksen mukaan sanomalehtijulkaisujen määrä on tippunut. Vuonna 2000 Suomessa ilmestyviä sanomalehtiä oli 348 kappaletta kun taas vuonna 2019 luku oli 287.\nUseammin kuin kolme kertaa viikossa ilmestyviä lehtiä on Kansalliskirjaston mukaan 48. 160 on paikallislehtiä ja loput ilmaisjakelulehtiä.\nSanomalehtien katoa on seurannut toimittajien väheneminen toimituksissa.\nTyövoima sanoma-, aikakaus- ja uutistoimituksissa on vähentynyt noin 40 prosenttia vuosien 2008–2018 aikana, havainnollistaa Tilastokeskus.\nPettersson kuvailee muutosta romahduksena. Hänen mukaansa tämä voi vaikuttaa tehtyjen juttujen määrään tai käytettyyn aikaan käsitellä isoja sekä haastavia kokonaisuuksia.\nLapissa painettua sanaa hallitsee Lapin Kansa, joka on maakunnan laajalevikkisin päivälehti.\nLapissa on myös Ylen aluetoimitus. Lisäksi maakunnassa on 11 kerran viikossa ilmestyvää kaupunki- ja paikallislehteä.\nMediayhtiö Kaleva Mediaan kuuluvan Lapin Kansan päätoimittaja Antti Kokkonen kertoo, että toimittajien määrä on Lapin Kansassa viime vuosina vähentynyt, mutta tehtyjen juttujen määrään se ei ole vaikuttanut. Tätä hän perustelee nopeiden uutisten kasvaneella määrällä verkossa.\nPienentynyttä toimittajakuntaa on Kokkosen mukaan pyritty paikkaamaan yhteistyöllä paikallislehtien kanssa. Journalisteja on Lapin Kansassa noin 30.\n“Uskallan väittää, että journalismin taso ei ole toistaiseksi laskenut vaikka toimittajia on vähemmän”, toteaa Kokkonen.\nSuuret mediayhtiöt ovat imaisseet maakuntalehtiä ja sanomalehdet ovat yhdistyneet. Näin kävi myös Lapissa, kun Lapin Kansaan ensin yhdistynyt Pohjolan Sanomat lakkautettiin vuonna 2017. Pohjolan Sanomat uutisoi Meri-Lapin asioista.\nNyt alueen paikallisuutisoinnista vastaa Lapin Kansan Kemin ja Tornion omat aluetoimittajat. Lisäksi Kemissä jaetaan kaksi kertaa viikossa kaupunkilehti Lounais-Lappi.\n“En koe mediatalojen ja sanomalehtien monopolisoitumista lähtökohtaisesti ongelmana, ja parempi tilanne se on, jos lehteä ei olisi ollenkaan. Ongelmia tulee siinä vaiheessa, jos isot mediayhtiöt kierrättävät samoja uutisia lehdestä toiseen, eikä paikallisuus kuulu”, pohtii Pettersson.\n– Maria Pettersson\nMitä Suomessa tulisi oppia Venäjän lehdistönvapaustilanteesta?\nSuomen lehdistönvapauden vertaaminen Venäjän tilanteeseen on ääripäiden tarkastelua, mutta vaikutusyrityksiä on nähty myös Suomessa. Vuonna 2016 pääministeri Juha Sipilä lähetti kymmeniä sähköposteja Yleisradion toimitukseen, joissa hän muun muassa kertoi, että arvostus Yleisradiota kohtaan on “täysi nolla”.\nJupakkaa edelsi Sipilän tuohtumus hänen mahdollista esteellisyyttä koskeneista jutuista. Myöhemmin Eduskunnan oikeusasiamies totesi, että Sipilä ei ollut esteellinen Terrafame-asiassa.\nSipilän sähköpostit johtivat tilanteeseen, jossa Yleisradion johto hyllytti useita Sipilää koskevia juttuja, ja osansa sai myös toimittaja Ruben Stiller, kun häntä varoitettiin Sipilää koskevan ohjelman suunnittelusta. Varoitus peruttiin myöhemmin.\n“Riippumaton journalismi palvelee yleisöään. Se ei ole poliitikkojen tai kenenkään muunkaan palveluksessa. Poliitikkojen sekaantuminen journalismiin tulee väkevästi torjua”, linjaa Pettersson.\nAnna Politkovskajan tarina on tarina oikeudenmukaisuuden tavoittelusta\nNovaja Gazeta -lehti viesti kuukauden ajan sodan alettua, mutta jäädytti toimintansa maaliskuun lopussa. Lehti kertoo jatkavansa, kun sota Ukrainassa on ohi. Lehden toimitus ilmoittaa saaneensa varoituksen Venäjän viestintäviranomaiselta Roskomnadzorilta.\nUusi vuosituhat on ollut lehdelle synkkä.\nNovaja Gazetalle työskennelleitä toimittajia on kuollut kuusi. Näistä murhia on viisi. Committee to protect journalists -järjestön mukaan 25 toimittajaa on murhattu Venäjällä 2000-luvulla.\nYhden toimittajan tarina on jäänyt elämään.\nNovaja Gazetan toimittaja Anna Politkovskaja parkkeeraa hopeanvärisen autonsa etuoven viereen. Osoite on Lenskaja 8/12.\nHän nostaa ruokakassit ja harppoo kohti yläkerroksissa olevaa kotia. Puolet ostoksista Politkovskaja on jättänyt alakertaan.\nHän palaa takaisin hakemaan loppuja ostoksiaan. Kello on hieman yli neljä iltapäivällä.\nPolitkovskaja lukitsee autonsa ovet ja palaa hissille kolmen kassin kanssa. Kun Politkovskaja on painanut hissin nappia, lähestyy varjoista tummiin pukeutunut nuori ja hoikka mies.\nMies kohottaa äänenvaimentimella varustetun pistoolin ja ampuu neljästi.\nAmpuja heittää aseen, jossa ei ole enää sarjanumeroa, ruumiin viereen ja pakenee paikalta. Myöhemmin tutkimuksissa selviää, että Politkovskajaa varjostettiin ennen surmaamista.\nNaapuri saapuu hissille ja löytää ruumiin. Vain viisi minuuttia ampumisen jälkeen.\nAnna Politkovskajan tarina on ollut jo vuosia muistutus Putinin hallinnon häikäilemättömyydestä.\nPolitkovskajan uhmakas demokratian vaaliminen keskellä autoritääristä valtiota synnytti äänen, joka vaatii oikeudenmukaisempaa yhteiskuntaa.\nJa se kuuluu edelleen.\nAnna Politkovskajan kuolinpäivän tapahtumat: Pekka Hakala, Suuri ja sekava Venäjä (HS Kirjat, 2008)\nviisi − = 2


Kari Rydman: Ettekö tiedä kuka MINÄ olen?\nKun eilen kerroin sadun kulttuurikeskuksen YSTÄVISTÄ, luulin että kerroin vanhasta asiasta. Tänään menin tapani mukaan paikalliseen "Kultalaan" iltapäiväkahville, ja olipa viikonloppuemännällä kerrottavaa. Vähän aikaisemmin oli paikalle tullut isokokoinen ns. "vahvatahto"-tyyppiä oleva rouva, ilmoitti olevansa Ystävä-yhdistyksen jäsen, ja vaati vapaata sisäänpääsyä. Mitäpä viikonloppuemäntä siihen olisi voinut sanoa? Ei hän estääkään olisi voinut, mutta kertoi kumminkin ettei sitä yhdistystä enää ole, eikä sen jäsenillä ollut mitään vapaata pääsyä.\nLoukkaantunut rouva ei mennyt näyttelyyn, säästi ne pari euroansa, ja pari lisääkin. Hän nimittäin vaati ilmaisen kahvin, ja saikin sen.\nYhäkin ihmettelen, mitä tällainen ystävyystoiminta oikein on. Onko joidenkin itsetunto noin halpa, muutaman euron luokkaa? Sitäkö ystävyys on, että haluaa kaiken ilmaiseksi? Olisinpa tullut paikalle vähän aikaisemmin, niin se "ystävä" olisi lähtenyt ulos ilman sitä kahviansakin...\nJonon ohi pitää päästä ja ilmaiseksi sisään. "Ettekö tiedä kuka MINÄ olen?" Ja hatarasti kokoonkyhätty mahdikas itsetunto romahtaa, kun kysyjälle ilmoitetaan että isottelu ei nyt onnistu.\nSuosittelen kaikille Ari Turusen erinomaista kirjaa Ettekö te tiedä, kuka minä olen (Ylimielisyyden historiaa. Atena 2010). Siinä kerrotaan suuri määrä tarinoita tärkeyteensä tikahtuvien ihmisten surkeasta pienuudesta. Näitä tarinoita lukiessa ei tule mieleenkään kärsiä minkäänlaisesta myötähäpeästä; päin vastoin sitä nauttii ihan syntisesti, jos ilmalla itsensä pullistanut sammakko puhkeaa siihen paikkaan surkeaksi rääpäleeksi.\nHyi helvetti miten pieniä ihmiset saattavat olla. Ja kuinka pienestä summasta he itsetuntonsa aina ostavat.\nLähettänyt Kari Rydman klo 17.17\nÄijä 5. toukokuuta 2013 klo 21.37\nNo joo. Onhan niitä matkalle sattunut. Kunnallispoliitikkoja, järjestöihmisiä, maallisia ja hengellisiä johtajia.\nMuistan yrittäjävuosiltani, kuinka joskus sattui, että unohdin toimittaa lupaamani toimitukset. Tietenkin asiakkaat vihastuivat tällaisesta, useimmat hankkivat vastaavan tuotteen tai palvelun muualta, ja minua harmitti unohdukseni. Yksi tapaus on jäänyt mieleen erityisesti.\nKaveri soitti, ja kertoi hankkineensa tuotteen muualta. Olisin pahoitellut ja ollut nöyrää poikaa ilman seuraavaa repliikkiä: "Joskus tällainen unohdus voi sattua tosi tärkeän ihmisen kohdalla." Mies oli mukana kotipaikkakuntansa politiikassa ja järjestöelämässä.\nJuuri noina vuosina kylvettiin siemenet siihen, etten suhtaudu järjestöelämään kovinkaan suopeasti.\nMinun on vara myöntää, että olin huono yrittäjä, koskapa sillä itseni kahdeksaksitoista vuodeksi järjestin velkahelvettiin. Mutta siitä olen onnellinen, ettei minun ole koskaan tarvinnut olemistani pönkittää tärkeilyllä tai kysymällä, että ettekö te tiedä, kuka oikein olen.\nEko 6. toukokuuta 2013 klo 7.26\nHäätyy sanua - jo mie oonki ihimetelly mikä mie oikiasthan oonki...?\nNyt son vasta mulle alakanu seleviähmän - em'mie oo oikiasthan mikhän.\nMien taho enhän keritä teän nuorten tahthin ollenkhan...!\nPitäs muistaa sen yheksän salasannaa - ulosmennesä pitäs muistaa panna väläkkärit jalakhan - ja voi mahoton - ko mie tänäki aamuna vilikasin tänne 'lokhin' - mua taasen kehuthin - en vain tienny mistä syystä - mie oon syytön...\nVaimo tuosa hättyyttää aamukahavile...\nSe'se on minule melekonen 'oikia-käsi'...\nEn vai taho muistaa sitä aina kehua tarpheeksi... Kiittää...\nKeväset Terhveiset Kuusamosta.\nmm 17. toukokuuta 2013 klo 13.02\nTaidanpa pohtia samaa asiaa toiselta kantilta. Siellä se itsetehostus ei ole tuota kerrottua pienempi, mutta on sentään piilotetumpi.\nKun joskus (tosi harvoin) on saanut huonompaa kohtelua kuin (ehkä) olisi ansainnut ja saanut, jos olisi oikein tunnistettu, sisimmässä alkaa semmoinen kiherrys ja huvitus: Hähhää, kyllä käyttäytyisit toisin, jos olisit huomannut, kuka olen...\nEka kerran tuon kiherryksen tunsin sisälläni aikoinaan lukiossa, kun uusi matikanopettaja ei tuntenut minua, ja kun tein kokeen nopeasti, näin, että tuo opettaja luuli minua niin huonoksi, etten osannut mitään vastata.\nTämä kiherrys oli kyllä ihan samaa ylpeilyä kuin tuon Vahvatahtorouvankin...