Löydä uusia kavereita ja ystäviä helposti netistä - sivu 123 - Kaverihaku.net\nKaikki ilmoitukset (3774 kpl) - sivu 123\nMies, 36 vuotta, Tampere, Pirkanmaa\nOlen muuttanut ulkopaikkakuntalaisen Tampereelle ja etsin uusia samanhenkisiä harrastuskavereita lähinnä urheiluun sekä sen seuraaamiseen. Urheilu on suuri osa elämääni nykyisin ja sen tuottama hyvä olo koukuttaa. Lajeina mm. maastopyöräily, hiihto sekä pallopelit. Etenkin tennis ja sulkapallo ovat lähellä sydäntäni ja olisi kiva löytää pelikaveri Tampereelta. Toki välillä olisi mukava käydä hieman ulkoilemassakin yössä kaveriporukalla. Ikää minulla on 36v ja elän avoliitossa. Laita koodia mikäli urheiluseura tai muu kaveeraminen kelpaisi niin touhuillaan jotain.\nUusia kavereita Tampereelta :)\nOon 25-vuotias, ja nyt asustellu Tampereella reilut pari kuukautta. Tulin tänne töiden perässä ja muutamia tuttuja löytyy, mutta olis kiva löytää uusia kavereita kenen kanssa viettää vapaa-aikaa. Tykkään käydä ulkoilemassa ja lenkkeillä, minkä lisäksi käyn salilla. Toiveissa olisi aloittaa crossfitin harrastaminen! Tykkään myös käydä silloin tällöin lasillisella tai parilla, eli musta saa myös seuraa baariin. Tai ihan vaan kahvillekkin! Oon ilonen ja positiivinen tyyppi, joskin kuvailisin itteeni sosiaaliseks introvertiks, eli viihdyn paremmin pienissä ryhmissä kuin isossa porukassa.\nLaita viestii ni vaihdetaa ajatuksia! :)\nYstävä hakusessa ☺\nOon 23-vuotias nainen Tampereen ja Kangasalan rajalta. Koen kuitenkin ihan asuvani Tampereella ja siellä päin myös liikun 😊\nPääsin tänä vuonna Tampereen yliopistoon ja opinnot alkaa elokuun loppupuolella. Harrastan tanssia ja salilla käymistä.\nTässä vuosien kuluessa kaveripiirit on muuttunut ja oon huomannut olevani loppujen lopuksi todella yksinäinen. Useimmiten päivät menee poikaystävän kanssa kotona tai sitten ihan yksin, kun poikaystävä touhuaa omia projekteja. Olis ihanaa löytää naispuolinen ystävä, jonka kanssa olisi samalla aaltopituudella ja vois sitten yhdessä tehdä kaikenlaista! ☀ Seura kelpaisi jo vaikka ihan näinä hienoina keleinä lähipäivinä. Olis ihana mennä rannalle tai johonkin muualle vaikka piknik-meiningillä 🍉\nRakastan mm. leffojen ja sarjojen katselua, silloin tällöin ulkona syömässä käymistä ja bilettämistä. Mulla on tosi laaja leffamaku ja katson oikeestaan laidasta laitaan eri genrejen leffoja. Suosikkisarjoja on mm. Moderni perhe, Jane the Virgin, Grimm, Stranger Things, Pako jne. Myös disney-leffa on lähellä sydäntä 🎬 Oon tosi eläinrakas ja mulla on useampi lemmikki kotona. Rakastan koiria ja jossain kohtaa elämää mulle sellanen vielä tuleekin 🐶\nOon puhelias (toki tää riippuu siitä, miten kemiat kohtaa 😊), huumorintajuinen ja sisimmiltään herkkä ihminen. Kuvailisin itseäni lojaaliksi ystäväksi. Mä välitän aidosti ja tykkään nauraa ja pitää hauskaa. Tärkeintä ei oo se, mitä tekee yhdessä - se voi olla ihan vaan istuskelua ja hengailua tai sitten vaikka shoppailua, pakopelejä, minigolffia, kiipeilyä tai mitä tahansa - tärkeintä on se, että on hyvä fiilis ja ilmapiiri!\nMä toivoisin, että sullakin olisi ihan ystävä etsinnässä (hassua käyttää koko aika sanaa ystävä, mutta koitan sillä korostaa, että etsin jotain syvempää kuin sellasta juttelua joskus ja silloin tällöin), eikä vain pintapuolinen kaveri tai hyvänpäiväntuttu. Juttelen mielelläni viesteillä esim. whatsappilla, mutta parasta olis, että nähtäis kuitenkin …\nKaipaatko luotettavaa ja toivottavasti pitkäaikaista ystävää? Täältä sinulla olisi mahdollisuus löytää sellainen.\nOlen 29v. mies Jyväskylästä. Etsin uusia kavereita ja ystäviä elämääni. Luonteeltani olen rauhallinen, ystävällinen, luotettava, avarakatseinen ja ymmärtäväinen. Olen myös vähän ujo ja jännitän sosiaalisia tilanteita, mistä johtuen uusiin ihmisiin tutustuminen ei ole aina ollut ihan helppoa. Viihdyn paremmin kahden kesken tai pienessä porukassa kuin isommassa ihmisjoukossa. Vieraiden ihmisten seurassa olen yleensä aika hiljainen, mutta tuttujen kanssa puheliaampi.\nMielenkiinnon kohteisiin kuuluu liikunta (mm. lenkkeily, pyöräily, pallopelit, frisbeegolf ja keilaus), luovat harrastukset kuten maalaaminen ja piirtäminen, tv/elokuvat, lautapelit, lukeminen/sarjakuvat sekä musiikin kuuntelu. Myös kahvilla/teellä käyminen ja kaupungilla kiertely on mukavaa, mielelläni lähden myös erilaisiin tapahtumiin. Baareissa käymisestä en kuitenkaan ole kiinnostunut, enkä muutenkaan käytä päihteitä.\nSukupuolellasi ei ole väliä, iän puolesta toivon että olisit ainakin suht lähellä omaa ikäluokkaani. Olisi kiva jos asuisit jossain Jyväskylän liepeillä, mutta ehdottomasti voit ottaa yhteyttä vaikka asuisit kauempanakin. Kotimaan matkailukin avartaa ja voisi olla mukava reissata toiselle paikkakunnalle kaveria tapaamaan. Sinun ei tarvitse olla kiinnostunut samoista asioista kuin minä. Tärkeintä on luotettavuus, rehellisyys ja lojaalius. Uskon että erilaiset ihmiset voi oppia toisiltaan ja erilaisten ihmisten ystävyys on hieno asia. Toivon kuitenkin että sinulta löytyisi ainakin jossain määrin ymmärrystä sosiaalista jännittämistä kohtaan, koska se on ollut aika iso osa elämääni jo pitkään.\nMieluiten tykkään aloittaa tutustumisen kirjoittelemalla. Mutta toki haluan tavatakin, kunhan olemme ensin käyneet viestien kautta jo vähän tutummiksi.\nLaita rohkeasti viestiä mikäli ilmoitukseni herättää mielenkiintoa!\nTämä ilmoitus ei vanhene!\n20-vuotias välivuotta viettävä nuori nainen Helsingistä kaipailee uusia kavereita 🌻🌞\nTykkään matkustelusta ja spontaaneista seikkailuista, indiemusasta, kirjoista, vegaaniruuasta, joogasta, eläimistä, luonnosta ja syvällisistä keskusteluista. Jos meillä vois olla jotain yhteistä, laita ihmeessä viestiä :)\nOlen 32-vuotias nainen Tampereen Hervannasta ja etsin kaveria keskustelemaan syvällisiä tai välillä ihan höpöäkin, kiertelemään kirppiksiä, katselemaan elokuvia, kokeilemaan uusia asioita, iltaa istumaan.. Mitä nyt keksitäänkään.Tykkään kirjoitella, piirrellä ja käydä kahviloissa. Luonteeltani olen luotettava, empaattinen ja luova. Olisi kiva tutustua uusiin tyyppeihin :) Laita ihmeessä viestiä jos kiinnostaa!\nYstävä olis kiva..\nPaljon sairasteleva mies etsii juttuseuraa ja kaveria miehistä tai naisista. Elämä on kolhinut paljon ja vastoinkäyminen seuraa toistaan, puolison olen kuitenkin onnistunut löytämään joten mitään parisuhdetta en ole hakemassa vaan uutta kaveripiiriä. Entiset on vuosien saatossa karisseet ja nykyisellään on itsellä energiat aika vähissä joten elämä on urautunut työn ja kodin ylläpitämiseen, oman elämisen kustannuksella. Harrastukset on jääneet aika vähälle kun yksin ei jaksa lähteä joten sellaiseenkin olisi kiva saada seuraa. Kaikki pärisevä kiinnostaa, talvella yritän hiihtää ja kesällä pyöräillä. Alkoholia en juo ja tupakkaa en polta, toivottavasti et hirveästi sinäkään. Somessa en tykkää olla mutta sähköpostia käytän joten viestitellä voi vaikka toiselle puolelle suomea\nOlen 19-vuotias tyttö pk seudulta ja etsin uusia ystäviä täältä päin. Kaikki vanhat ystävät muuttaneet muualle. Oisi kiva jos asuisit Helsinki-Vantaa alueella! :)\nOon luonteeltani rento, huumorintajuinen ja positiivinen. Juttua multa kyllä tulee :D Tykkään shoppailla, reissata, käydä elokuvissa, kahvilla, yöelämässä yms.\nJuttuseuraa hakusessa :) tässä 31v nainen etelä uusimaasta. Suomenruotsalainen niin jos haittaa niin älä vaivaudu :)\nKavereita pk seudulta!!\nOlen 18v nuori nainen joka kaipaisi uusia kavereita. Vanhat kaverit vähän niin kuin hylkäsi kun tulin raskaaksi ja en voinut enää bilettää heidän kanssaan. Nykyää vauva 3kk ja kyllä irtoo joka viikko vähintään se pari tuntia siihen että voin käydä syömässä, leffassa tai vaikka yhellä bissellä. Tykkään oikeestaa tehä mitä vaan kunhan ei tarvitse mennä korkeelle (korkeenpaikankammo)😅\nToivoisin että yhteyden ottajalla olisi ikää 18-22 vuotta, mutta vuosi tietty sinne tänne on ihan ok. Olisi kiva löytää joku jonkakaa voisi viestitellä, puhuu puhelimes ja tietty nähdä irl ja käyä vaikka jossai.\nMies, 34 vuotta, Rantasalmi, Etelä-Savo\nTäällä ois 34v mies. ystäviä ja kavereita vailla, jotka kiinnostuisivat aidosti minusta. Olen luonteeltani aika jalat maassa olevaa tyyppiä. Asustelen Rantasalmella ja lapsiakin on 3 siunaantunut. Yksi lapsista asuu pohjosessa. Tunnen välillä olevani aika yksin ja se on raskasta. Olisi kiva löytää luontoon, kalalle, salille tai ihan mitä vaan keksii seuraa.\nKavereita/ystäviä naisista Keski-Suomi :)\nNainen, 22 vuotta, Saarijärvi, Keski-Suomi\nHeippa! Olen vähän päälle parikymppinen nainen Saarijärveltä ja etsin suunnilleen ikäistäni seuraa naisista lähialueiltani.\nVapaa-aikani kuluu lastani hoitaessa, mutta oman aikani käytän mielelläni urheillen, sarjoja katsellen tai mahdollisen kaverin löytyessä lähialueelta niin häntä tavaten! Kahvittelu ja kirppiksien kiertäminen on kivaa kaverin kanssa tai aina ei tarvitsisi edes niin tarkkaan etukäteen miettiä mitä sitä tekisi :) tykkäisin myös käydä ulkona silloin tällöin jos toinen on menevää sorttia, mutta myös sellaiset jotka eivät tykkää käydä ravintoloissa ovat tervetullutta seuraa! :)\nToivoisin oikeastaan vain että mahdollinen kaverini olisi positiivinen ihminen, joka osaa pysähtyä hetkeen ja nauttia siitä!\nPs. Olen parisuhteessa ja etsin vain kaveri/ ystäväseuraa!\nMies, 30 vuotta, Loppi, Kanta-Häme\nOlen 30v mies ja etsin kavereita miehistä ja naisista. Olen joku aika sitten eronnut ja kaveritkin jäänyt vuosien varrella jonnekin. Salilla käyn säännöllisen epäsäännöllisesti mutta muita harrastuksia ei olekaan ja voisi olla kiva vaikka alottaa tai kokeilla jotain uutta. Teen 3 vuorotyötä ja lapsia on kolme kappaletta. Ois kiva vaik kahvitella yms laita viestii niin tutustutaan..\nNainen, 22 vuotta, Heinola, Päijät-Häme\nOlen 22-vuotias nuori nainen ja asunut avomiehen sekä kissojen kanssa kohta pari kuukautta Vierumäellä.\nTöissä menee suurin osa ajasta, joten en ole päässyt tutustumaan uusiin ihmisiin.\nEtsin kaveria, jonka kanssa voi jutella pölöpättää mistä vaan, käydä tapahtumissa, shoppaamassa, leffassa ja mitä nyt vaan keksitään.\nOmaan mustan huumorintajun, tykkään musiikista laidasta laitaan, käsitöistä, viskistä ja leffoista.\nJos kiinnostaa tämmönen sähäkkä savolainen kaveri niin laeta viestiä!\nIso osa kavereista perheilee tai muuten vaan ei löydä aikaa hengata mun kanssa niin paljon kun haluaisin, joten ajattelin laittaa tänne kaveri-ilmoituksen. Olis kiva löytää joitain hengenheimolaisia, joiden kanssa voisi hengailla ilman sen suurempaa stressiä tai tarvetta olla kalenteri kädessä sopimassa tapaamisia viikkojen päähän. Iällä ja sukupuolella ei ole niin väliä, vaikka toivoisin että olet jo pahimmat aikuisuuskriiseilysi käynyt läpi. Tärkeintä on, että ollaan samalla aaltopituudella ja jaetaan suurin piirtein samat elämänarvot. Kovin en innostu ihmisistä, jotka ovat todella ehdottomia tai sovinnaisia. Spontaanius ja seikkailunhalu on aina plussaa ja hyvällä huumorintajulla pääsee pitkälle. Ethän siis ota itseäsi liian vakavasti.\nIte oon 34-vuotta, vaikka päälle päin en siltä näytä. Elän kait ikuista nuoruutta, kun en oikein suostu kasvamaan vakavasti otettavaksi aikuiseksi, ainakaan nyky-yhteiskunnan normien mukaisesti. Pahimmat kriiseilyt on tullu käytyä jo läpi, mutta edelleen itseä askarruttaa kysymys elämän suuresta tarkoituksesta, pieni pilke silmäkulmassa. Asun Helsingissä, olen sinkku sekä lapseton ja teen töitä sosiaalialalla. Olen jonkinmoinen boheemi hippi, maailmaa parantava taivaanrannan maalari, joka tykkää pohdiskella elämää sen kaikessa kauneudessa ja rumuudessaan. Oman tien kulkija, joka ei ehkä ihan valtavirtaan sovi. Mun sydäntä lähellä on pehmeät ja vihreät arvot 😊 Ei kiitos rasisimille ja syrjinnälle.\nRakastan musiikkia ja tykkään käydä keikoilla sekä festareilla fiilistelemässä omia lemppareita ja myös uusia tuttavuuksia. Kuuntelen musiikkia aika laidasta laitaan, joten vaikee rajata omaa makua vaan muutamaan genreen. Ehkä rytmimusiikki olis kuvaavin sana-hevimpi musiikki ei muhun iske. Erityismainintana konemusiikki (paremman sanan puutteessa) ja sitä myöten myös ug-skene Helsingissä kiinnostelee kovasti.\nMuita mielenkiinnonkohteita on jooga, matkustelu, boulderointi, kaikki luontoon liittyvät asiat, hyvinvointi, kaupunkikulttuuri …


Elokuu on majakkakuu, kansainvälinen majakkapäivä 2019.\nJos et vielä ole ehtinyt kesän majakkaretkelle, niin ei syytä huoleen. Majakkakesä jatkuu. Vaikkakin lomat ovat useimmilla jo loppu, paluu töihin ja kouluihin käsillä, kesäisiä viikonloppuja on vielä tulossa. Monesti kesän parhaat kelit tulevat vasta loppukesästä. Saa nähdä, miten tänä kesänä käy!\nOletko huomannut, että elokuu on majakkakuu? Kuukauden kolmantena sunnuntaina vietetään perinteisesti kansainvälistä majakkapäivää ympäri maailman. Tämän vuoden tärkeä päivämäärä siis 18.8., ja monilla majakoilla tapahtumia on koko viikonlopun ajan. Seuraa tilannetta majakkaseuran ja eri majakoiden kotisivuilta. Ohessa joitakin poimintoja majakkaviikonloppuun liittyen:\nUudestakaupungista risteilyjä m/s Kertulla Isokarin majakalle. Saarella voi myös yöpyä.\nKaskisista nonstop venekuljetuksia Sälgrundin majakalle.\nMajakkaseuralla avoimet ovet Gustavsvärnillä, jonne nonstop venekuljetuksia Hangosta 18.8.\nHangosta voi matkata myös Russarön majakkasaarelle vielä 24.8. Tämä ei osu majakkaviikonloppuun. Puolustusvoimien hallitsemalle saarelle on rajoitettu pääsy, ja vierailupäivät ovat harvassa (yhteensä kuusi päivää koko tämän kesän aikana). Osallistuimme perheen kanssa heinäkuun lopulla risteilyyn. Se oli kaikin puolin onnistunut. Yli 150-vuotias majakka oli näkemisen arvoinen, vaikka sisälle torniin ei pääsyt. Saarella oli muutenkin paljon kiinnostavaa, niin upea luonto kuin sotahistoriallisia juttuja, ja sotkussa sai mutustella herkullisia munkkeja. Russarön reissulla pääsi extrana bongaamaan myös Gustavsvärnin, sillä laiva ohitti sen sopivalta etäisyydeltä mennen tullen. Kuvia Russaröstä on kuvagalleriassa.\nMyös pohjoisemmilla majakoilla on toimintaa. Ainakin Kokkolasta on matkoja Tankarin majakalle muutamina päivinä vielä elokuussa. Venetsialaisia vietetään 31.8.\nHuomaa myös, että elokuussa on yhä jatkuvaa päivittäistä risteilyliikennettä monille majakoille, kuten Söderskär, Utö, Bengtskär tai Kylmäpihlaja.\n© 2019. Taikamajakat. All Rights Reserved.


Terminaalityöntekijä | Oikotie Työpaikat\nTerminaalityöntekijänä tehtäviisi kuuluu saapuvien runkokuljetusten purkamista sekä asiakaspalvelua. Purat pakettilähetyksiä rullakoista ja varastonhallintajärjestelmää käyttäen lajittelet paketit oikeisiin paikkoihin jatkokuljetuksia varten. Asiakaspalvelussa vastaanotat asiakkaiden lähetyksiä ja huolehdit pakettikirjausten oikeellisuudesta.\nTyössä edellytetään hyvää fyysistä kuntoa, tarkkuutta ja ripeyttä. Edellytämme voimassa olevaa työturvallisuuskorttia. Trukkikokemus luetaan eduksi. Työajat sijoittuvat ma-la klo 04-18 välille ja työn kesto arvioidaan tällä hetkellä elokuun loppuun saakka. Palkkaus määräytyy työehtosopimuksen mukaan. Asiakkaallamme on kaksi eri toimipistettä, ja toivomme että sinulla on valmius työskennellä näissä molemmissa, joten oman auton käyttömahdollisuus luetaan eduksi.\nTarjolla olisi siis loistava, osa-aikainen työ vaikka opintojen oheen! Ensimmäinen askeleesi kohti uusia haasteita on jättää hakemuksesi sivujemme www.adecco.fi kautta 6.6.2021 mennessä. Huomioithan, että hakemuksia käsitellään jo hakuaikana. Lisätietoja Adeccon Annalta, anna.simila@adecco.fi tai p. 040 844 7175.


Browsing by Subject "vertaileva tutkimus"\nChange of norm? In-work poverty in a comparative perspective \nAirio, I (Kela, 2008)\nSosiaali- ja terveysturvan tutkimuksia 92\nDiversity among welfare states - Comparative studies on welfare state adjustment in Nordic countries \nKautto, Mikko (2001)\nEuroopan maiden institutionaalisten erojen vaikutus nuorten aikuisten poliittiseen osallistumiseen \nVironen, Sami (2008)\nTutkielmassa tarkastellaan Euroopan maiden institutionaalisten erojen vaikutusta 18–29- vuotiaiden nuorten aikuisten poliittiseen osallistumiseen. Vertailevan asetelman teoreettinen lähtökohta on Ronald L. Jeppersonin Euroopan maiden institutionaalisia eroja kuvaava malli, jonka perusteella tutkimukseen on valittu kolme institutionaalisesti erilaista Euroopan maata. Suomi edustaa pohjoismaista sosiaalikorporatiivista mallia, Ranska voimakkaan valtion mallia ja Iso-Britannia liberaalia mallia. Tärkein tutkimuskysymys on, vaikuttavatko Euroopan maiden institutionaaliset erot poliittisen osallistumismuodon valintaan, kun yksilötekijät vakioidaan maiden välillä. Tutkielmassa tarkastellaan myös demografisten ja sosioekonomisten tekijöiden sekä asenteiden vaikutusta poliittisen osallistumisen määrään vertailun kohteena olevissa maissa. Tutkielman aineistona käytetään European Values Study 1999/2000 -arvokyselyä, joka on osa laajaa World Values Survey 1981–2004 -yhdistelmäaineistoa. Aineistossa on ikärajauksen jälkeen 824 vastaajaa. Aineiston analyysi tehdään aluksi ristiintaulukoinnin avulla. Yksilötekijöiden vaikutusta poliittisen osallistumisen määrään tarkastellaan yksisuuntaisen Kruskal-Wallis-varianssianalyysin avulla. Tutkimuksen pääkysymykseen maan vaikutuksesta poliittisen osallistumismuodon valintaan vastataan logistisella regressioanalyysilla, jolla voidaan tarkastella maan vaikutusta poliittisen osallistumismuodon valintaan yksilötekijät vakioituna. Tutkielman tulosten mukaan yksilötekijät selittävät nuorten aikuisten poliittisen osallistumisen määrää aikaisempaa tutkimusta tukien. Yksilötekijöiden vaikutuksessa on jonkin verran eroja maiden välillä, mutta niiden vaikutukset ovat pääosin samansuuntaisia. Tutkielman päätulos on, että Euroopan maiden institutionaaliset erot vaikuttavat nuorten aikuisten poliittisen osallistumismuodon valintaan, vaikka yksilöiden erot vakioidaan maiden välillä. Liberaalissa ja erityisesti sosiaalikorporatiivisessa mallissa järjestömuotoinen poliittinen osallistuminen on nuorten aikuisten keskuudessa selvästi yleisempää kuin valtiollisessa mallissa. Yksilötekijät eivät selitä juuri lainkaan poliittisiin järjestöihin osallistumista. Mallien välillä on eroja myös poliittisen osallistumisen protestimuotoisuuden suhteen. Sosiaalikorporatiivisessa mallissa protestiosallistuminen on muita malleja vähäisempää. Eniten protestiosallistumista esiintyy valtiollisessa mallissa. Yksilötekijöistä erityisesti identifioituminen poliittiseen vasemmistoon selittää melko hyvin poliittisen osallistumisen protestimuotoisuutta. Tutkielman tulosten valossa tehokkain tapa ehkäistä nuorten aikuisten poliittisen osallistumisen protestimuotoisuutta on pyrkiä saamaan protestin aihe yhteiskunnallisen keskustelun ja päätöksenteon alueelle. Euroopan institutionaalisista malleista lähimpänä tätä toimintatapaa on pohjoismainen sosiaalikorporatiivinen malli.\nEurooppalaiseen hyvinvointiregiimiin? : klusterianalyysi hyvinvointiregiimien kehityksestä vuosien 1997 – 1999 ja 2004 – 2006 välillä \nVimpari, Anna-Mari (2008)\nTyöni käsittelee Euroopan maiden hyvinvointipolitiikassa vuosituhannen vaihteessa tapahtuneita muutoksia. Erityinen mielenkiinto kohdistuu viiteen Itä-Euroopan maahan. Tutkimuksen teoreettisena pohjana on Gøsta Esping-Andersenin typologia hyvinvointiregiimeistä. Selvitin mahdollisia muutoksia 21 Euroopan maan hyvinvointiregiimeissä vuosien 1996 – 1999 ja 2004 – 2006 välillä. Muuttujina käytin 12 yleistä hyvinvointia kuvaavaa tilastollista muuttujaa, jotka kokosin pääasiassa Eurostatilta. Kartoitin ja vertailin Euroopan maiden sosiaalipoliittisia ratkaisuja rakentamalla ryhmittelymallin klusterisanalyysillä 1990-luvun aineiston pohjalta. Sen jälkeen sijoitin 2000-luvun aineiston samaan kehikkoon tutkiakseni, onko perinteisten hyvinvointiregiimien välille syntynyt eroja. Klusterianalyysin tueksi tein molemmille aikasarjoille myös faktorianalyysin. Tutkin Viron, Liettuan, Latvian, Puolan ja Tšekin sijoittumista perinteiseen regiimikehikkoon ja arvioin, miten näiden maiden hyvinvointia kuvaavat muuttujat ovat kehittyneet taloudellisen siirtymäkauden aikana ja Euroopan unionin jäsenyyden myötä. Kahden aikasarjan kautta avautui myös keskustelu mahdollisesta hyvinvointiregiimien keskinäisestä lähentymisestä sekä regiimejä selittävien muuttujien määritteleminen. Tulosten valossa perinteiset hyvinvointiregiimit pitävät hyvin pintansa. Esping-Andersenin regiimit piirtyvät kartalle myös tämän aineiston tuloksena, eikä kymmenen vuoden aikana ole tapahtunut merkittäviä siirtymiä Länsi-Euroopan regiimien välillä. Tutkimistani Itä-Euroopan maista ainoastaan Tšekki lähentyi selvästi Länsi-Euroopan maita. Baltian maat muodostivat oman, selkeän regiiminsä. Puola oli 1990-luvun aineistolla osa Baltian regiimiä, mutta jäi uudemmalla aineistolla yksin.\nHealth and Well-Being in Moscow and Helsinki \nPalosuo, Hannele (2003)\nTyössä vertailtiin 18-64-vuotiaitten moskovalaisten(n=545) ja suomenkielisten helsinkiläisten (n=824) terveyttä, elintapoja ja asenteita. Aineisto kerättiin postikyselynä Neuvostoliiton hajoamisvuonna 1991. Helsingissä vastausprosentti oli 71, mutta Moskovassa 29 osin poikkeuksellisen keruuajankohdan vuoksi. Aineistojen sukupuoli-, ikä- ja siviilisäätyjakaumat vastasivat perusväestön jakaumia, mutta Moskovassa korkeastikoulutetut olivat yliedustettuina. Väitöskirja koostuu perusraportista, kolmesta artikkelista ja yhteenvedosta. Moskovalaiset asuivat ahtaammin kuin helsinkiläiset ja heidän perheissään oli useammin kolme sukupolvea ja muita sukulaisia. Moskovalaisten heikompi kokonaishyvinvointi näkyi yleisempänä tyytymättömyytenä ja vieraantuneisuutena. Heille oli myös kertynyt enemmän rasittavia elämänmuutoksia edellisten viiden vuoden aikana ja he kokivat työnsä useammin rasittavaksi ja terveydelle haitalliseksi kuin helsinkiläiset. Helsinkiläisten koettu terveys oli merkitsevästi parempi. Huonoin terveys oli moskovalaisilla naisilla. Terveydentila oli selkeimmin yhteydessä sosiaaliseen asemaan Helsingin naisilla ja heikoimmin Moskovan naisilla. Moskovalaisten kunto oli huonompi ja he harrastivat huomattavasti vähemmän liikuntaa kuin helsinkiläiset. Moskovassa miehet tupakoivat yleisemmin, mutta naiset harvemmin kuin Helsingissä. Miesten ja naisten erot terveydessä ja terveyskäyttäytymisessä olivat yleensä suurempia Moskovassa kuin Helsingissä. Terveellinen elämäntyyli (ei tupakointia eikä runsasta humalajuontia, terveellinen ruokavalio ja liikuntaa) oli Helsingin miehistä 29%:lla ja naisista 39%:lla, mutta Moskovassa 7%:lla miehistä ja 6%:lla naisista. Moskovalaisten terveyskäyttäytymistä rajoittivat monet materiaaliset tekijät. He uskoivat vähemmän omiin mahdollisuuksiinsa vaikuttaa terveyteensä ja olivat useammin fatalistisia ja onneen uskovia kuin helsinkiläiset, jotka luottivat useammin mm. kykyihin, luonteenlujuuteen ja koulutukseen elämässä menestymisen ehtoina. Vieraantuneisuus liittyi selkeämmin epäterveellisiin elintapoihin Helsingissä, varsinkin miehillä. Terveyttä arvostivat eniten helsinkiläisnaiset, mutta se oli myös moskovalaisten tärkeimpiä arvoalueita. Moskovalaiset painottivat kuitenkin enemmän perheen, elintason ja uskonnon merkitystä kuin helsinkiläiset, joille taas hedonistiset ja individualistiset arvot olivat tärkeämpiä (itsensätoteuttaminen, mielenrauha, elämästä nauttiminen). Tuloksia tarkasteltiin hyvinvointitutkimuksen ja elämäntyylitutkimuksen viitekehyksissä. Vertailututkimuksen metodologisia ongelmia selvitettiin erikseen erityisesti mittauksen identtisyyden ja ekvivalenssin näkökulmasta. Tuloksia suhteutettiin myös terveydentilan muutoksiin Venäjällä ja Suomessa 1950-luvulta 2000-luvun taitteeseen erityisesti kuolleisuus- ja elinaikatietojen valossa. Venäjän kansanterveydessä tapahtui epäsuotuisa käänne 1960-luvun puolivälissä, jolloin Venäjän ja Suomen elinajanodotteet olivat jokseenkin samat. 1990-luvulla Venäjän kansanterveys huononi jyrkästi, kun Suomen terveysindikaattorit kehittyivät melko tasaisesti parempaan suuntaan. Venäjän terveyskriisin selityksiksi tarjotaan yleisimmin elämäntyylin epäterveellisyyttä, psykososiaalista stressiä ja sosiaalisen eriarvoisuuden kasvua, joita myös selviteltiin Moskovan ja Helsingin aineistoissa vuodelta 1991.\nHesekiel ja kerubit : vertaileva tutkimus Hesekielin kirjan jakeista 1:1–28 ja 10:1–22 mesopotamialaisen ja egyptiläisen kirjallisuuden ja ikonografian valossa \nVaittinen, Aleksi (Helsingfors universitet, 2015)\nTutkimuksessa tarkastellaan Hesekielin kirjan jakeita 1:1–28 ja 10:1–22. Tutkimustehtävänä on analysoida muinaisen Lähi-idän kirjallisuutta ja kuvataideperintöä ja verrata sitä Hesekielin kirjan alussa luvussa 1 kuvattuun näkyyn ja lukuun 10, jossa näky toistuu. Tutkimuksen tarkoituksena on kartoittaa sitä, löytyykö Lähi-idän muinaisesta kirjallisesta ja kuvallisesta traditiosta materiaalia, joka resonoi Hesekielin kirjan luvuissa 1 ja 10 kuvattujen näkyjen kanssa. Tutkimuksen lähteinä käytetään Hesekielin kirjan masoreettista tekstiä sekä mesopotamialaista ja egyptiläistä kuvallista ja kirjallista materiaalia. Vertailtava mesopotamialainen ja egyptiläinen ikonografia ja kirjallinen materiaali on valittu tutkimukseen Shemaryahy Talmonin esittämän historiallisen- ja maantieteellisen läheisyysperiaatteen mukaan. Vertailtaessa materiaaleja Hesekielin kirjan lukuihin 1 ja 10 niitä pyritään tarkastelemaan mahdollisimman neutraalisti huomioiden Brent Strawnin esittämä kritiikki tutkijan vaarasta ajautua liiallisen samankaltaisuuden tai erilaisuuden leiriin päätelmiä tehdessään. Termien johdettavuuksia heprean kielen sisarkielistä tarkastellaan työssä vertailevan kielitieteen keinoin. Lisäksi Israelin naapurikansojen kirjallisen tradition aiheita verrataan Hesekielin kirjan lukuihin 1 ja 10. Tutkielmassa hyödynnetään myös Michael Baxandallin kehittämää ajatusta uudelleenrakentamisen kolmiosta ja pyritään sen avulla muodostamaan kuva tutkittavan kohteen tarkoituksesta, tekijästä ja syntypaikasta. Tutkimus osoittaa Hesekielin kirjan luvuissa 1 ja 10 kuvatuille näylle lukuisia yhtäläisyyksiä vertailtaessa niitä niin mesopotamialaiseen kuin egyptiläiseen ikonografiaan. Lukujen 1 ja 10 kielellinen vertailu osoittaa terminologisia yhteneväisyyksiä myös heprean sisarkielten sanoihin. Lukuisat yhtäläisyydet kuvallisessa ja kirjallisessa traditiossa puoltavat tutkimuksessa esitettyä oletusta, jonka mukaan Hesekielin kirjan kirjoittaja on ottanut vaikutteita niin mesopotamialaisesta kuin egyptiläisestäkin kuvallisesta ja kirjallisesta traditiosta.\nJulkisen oikeuttamisen analyysi sosiologisena tutkimusmenetelmänä \nLuhtakallio, Eeva; Ylä-Anttila, Tuomas (2011)\nArtikkelissa esitellään uusi julkisen keskustelun tutkimiseen kehitetty analyysimenetelmä, julkisen oikeuttamisen analyysi (JOA). JOA perustuu Luc Boltanskin ja Laurent Thévenot'n oikeuttamisteorian seitsemän "maailman" – inspiraation, kodin, maineen, kansalaisuuden, markkinoiden, teollisuuden ja ekologian – muodostamalle analyysikehikolle. Se tutkii keskusteluissa esiintyvien vaateiden moraalisia oikeutuksia, niiden yhdistelmiä ja tapoja kiistää ja tuomita kiistakumppaneiden oikeutuksia. JOA:n avulla voidaan kvalitatiiviseen tekstianalyysiin yhdistää myös kvantitatiivista luokittelua, jolloin menetelmä soveltuu suurtenkin aineistojen analyysiin. JOA:n käyttöä havainnollistetaan artikkelissa kahden tutkimusesimerkin avulla. Ensimmäinen esimerkki käsittelee Helsingin Sanomissa globalisaatiosta vuosina 1999–2005 käydyn keskustelun osapuolten, erityisesti kansalaisyhteiskunnan sekä taloudellisen ja poliittisen eliitin, argumentteja ja niille annettuja oikeutuksia. Tämän esimerkin kautta kuvataan erilaisten oikeuttamisyhdistelmien ilmaisuvoimaa yhteiskunnallisten kiistakysymysten moraalisten ulottuvuuksien analysoimisessa. Toinen esimerkki keskittyy paikallisiin kiistoihin Suomessa ja Ranskassa tarkastelemalla kansalaisten ja kaupungin edustajien esittämiä oikeutuksia paikallislehdistössä. Tämä esimerkki osoittaa JOA:n vahvuudet vertailevan tutkimuksen työkaluna.\nKuvailutulkkausohjeiden parhaimmat käytänteet ja ohjeiden sovellettavuus \nHeinemaa, Heidi (Helsingfors universitet, 2017)\nTässä pro gradu -tutkielmassa tutkitaan kuvailutulkkausohjeiden parhaita käytänteitä ja ohjeista esille nousevia maa-, kulttuuri- ja kielikohtaisia konventioita. Tutkimuksen ensimmäisenä päätavoitteena on selvittää vertailevan tutkimuksen avulla, mitkä ohjeiden parhaat käytänteet ovat eli mitkä käytänteet toistuvat melkein kaikissa ohjeissa. Toisena tavoitteena on etsiä ohjeista maa-, kulttuuri- ja kielikohtaisia konventioita ja pohtia etenkin sitä, voiko suomalainen kuvailutulkki käyttää vierasmaalaisten kuvailutulkkausohjeiden neuvoja apunaan kuvailutulkkauksen teossa suoraan niitä muuttamatta. Pyrkimyksenä on myös saada selville, estävätkö jotkin konventiot mahdollisesti parhaiden käytänteiden käytön. Teoria-osiossa perehdyttiin keskeisiin käsitteisiin ja aikaisempiin kuvailutulkkausohjeita vertaileviin tutkimuksiin. Luvussa tutustuttiin myös konventioihin liittyvään tutkimukseen. Kuvailutulkkausohjeiden standardisoiminen oli myös teorian keskiössä. Aineistona toimi neljä kuvailutulkkausohjetta, joista kaksi oli suomenkielisiä, yksi saksankielinen sekä yksi englanninkielinen. Ohjeet olivat sisällöltään melko samanlaisia ja parhaimmiksi käytänteiksi nousivat neuvot muun muassa kuvailutulkkauskäsikirjoituksen teosta ja sen teknisistä aspekteista. Tutkimustulokset osoittivat, että ohjeen on hyvä syventyä käsikirjoituksen teon yhteydessä globaaleihin ja lokaaleihin käännösstrategioihin. Globaaleista strategioista etenkin kuvailun luonteen, tyylin ja ajoituksen mainitseminen on tärkeää ohjeessa. Lokaaleista strategioista taas ohjeen olisi hyvä esitellä hahmojen, paikkojen, tekstien, toiminnan, ajan, liikkuvien objektien, värien, epäselvien äänien ja muuttuneen tiedon kuvailua. Tutkimustuloksissa oli havaittavissa kahtiajakoisuutta parhaimmissa käytänteissä suomalaisten ohjeiden ja ulkomaalaisten ohjeiden välillä. Tutkimusaineistosta nousi esille myös eri konventioita, jotka voivat vaikuttaa ohjeiden sovellettavuuteen sekä parhaiden käytänteiden toteutumiseen. Maakohtaisia konventioita voivat olla lakiin liittyvät vaatimukset tai toiminnan laajuuteen liittyvät seikat. Kielikohtaiset konventiot tulevat esille kielen ominaisuuksissa ja tyylissä esimerkiksi kielestä riippuen määräisyyden ja epämääräisyyden ilmaisemisesta. Tuloksista kävi ilmi etenkin se, että suomalaisista kuvailutulkkausohjeista puuttuu suomalaiselle kuvailutulkille hyödyllisiä tietoja. Tämän takia suomalaisen kuvailutulkin on suotavaa käyttää ulkomaalaisia ohjeita suomalaisten ohjeiden tukena. Ulkomaalaisten ohjeiden neuvoja pitää kuitenkin käyttää harkiten.\nTässä kyselytutkimuksessa tutkittiin vauvamuskarissa käyviä vanhempia ja selvitettiin mistä syystä he ovat osallistuneet musiikkileikkikoulutoimintaan, minkälaisia odotuksia heillä on vauvamuskarilta ja kuinka odotukset kohtaavat taiteen perusopetukselle asetettujen tavoitteiden sekä vauvamuskarin tavoitteiden kanssa. Aihealueesta ei löydy aikaisempia tutkimuksia, joten tutkimus toi uutta tietoa musiikkileikkikoulualan ammattilaisille. Tutkimusmenetelmänä käytettiin survey-tutkimusta, johon verkokyselyssä osallistui 47 vanhempaa Uudeltamaalta. Kaikki olivat yli 25-vuotiaita ja heistä neljäkymmentäviisi (45) oli naisia ja kaksi (2) miehiä. Tutkimuksesta selvisi, että tärkeimpänä syynä osallistua vauvamuskariin on yhteinen aika vauvan kanssa ja halu tarjota vauvalle aktiviteetteja sekä sosiaalisia kontakteja. Musiikilliset sisällöt olivat vasta toiseksi mainituin syy osallistua vauvamuskariin. Muita syitä olivat äidin sosiaalisuus ja aktiviteetit sekä vauvan yleisen kehitykseen, eli motoriseen, emotionaaliseen tai kognitiiviseen kehitykseen liittyvät toiveet. Laulua tai soittoa kotona harrastavien perheiden vanhemmat odottivat vauvamuskarilta enemmän musiikillisia sisältöjä, kuin ne vastaajat, joiden perheessä musiikkia ei harrastettu. Vanhemmat pitivät keskimäärin tärkeinä kaikkia varhaisiän musiikkikasvatukselle asetettuja tavoitteita, mutta tärkeimpänä pidettiin sitä, että vauva saa musiikillisia elämyksiä ja että opetus tapahtuu leikin keinoin. Musiikin eri elementtien käsittelyä, musiikillisten taitojen kehittymistä ja myöhemmän musiikkiharrastuksen tukemista ei pidetty niin tärkeinä osa-alueina. Avoimissa vastauksissaan vanhemmat painottivat mukavaa yhdessäoloa vauvan kanssa. Mu-siikki varhaiskasvatuksessa – kirjan (Hongisto-Åberg ym. 2001) kirjoittajat määrittelevät vauvamuskarin erityistavoitteeksi vauvan perusturvallisuuden tukemisen musiikin ja vuorovaikutuksen keinoin. Tutkimuksen valossa näyttää siltä, että myös vanhemmat odottavat juuri vuorovaikutusta ja musiikillisia kokemuksia lapsensa kanssa ja näin voidaan ajatella, että vanhempien odotukset kohtaavat hyvin tavoitteiden kanssa. Lisäksi useat mainitsivat tavoitteiden ulkopuolelta uudet äiti- ja lapsikaverit.\nMitä tapahtui Eksotessa? Lääkekustannukset sosiaali- ja terveydenhuollon integraatiossa \nSaastamoinen, Leena K; Maljanen, Timo; Martikainen, Jaana; Valaste, Maria; Mikkola, Hennamari (Kela, 2018)\nLääkehoitojen kustannuksia rahoittavat pääasiassa sairausvakuutus, kunnat ja potilaat. Lääkkeiden monikanavaisen rahoituksen on esitetty johtavan osaoptimointiin, jolloin rahoitusvastuuta pyritään siirtämään toiselle osapuolelle. Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin (Eksote) alueella sosiaali- ja terveydenhuolto integroitiin vuoden 2010 alussa saman budjetin ja johdon alaisuuteen. Integraation mahdollisia vaikutuksia lääkekustannuksiin ei ole tutkittu aikaisemmin. Tämän tutkimuksen tavoitteena oli arvioida, miten Eksote-alueen lääkekustannukset muuttuivat integroinnin seurauksena, kun palvelujen järjestämisvastuu siirtyi yksittäisiltä kunnilta suuremmalle organisaatiolle rahoitusvastuiden pysyessä muuttumattomina. Lisäksi tutkimuksessa arvioitiin, miten lääkekustannukset muuttuisivat, jos palveluasumisen piirissä olevien potilaiden käyttämien lääkkeiden rahoitusvastuu siirrettäisiin sairausvakuutukselta ja potilailta sote-yksikölle. Raportissa kuvaamme myös muutosta sosiaali- ja terveystoimen käyttökustannuksissa. Integraation vaikutuksia tarkasteltiin vertaamalla Eksote-alueen lääkekustannusten sekä sosiaali- ja terveystoimen käyttökustannusten kehitystä koko maan sekä kahden erillisistä kunnista koostuvan vertailualueen kustannuskehityksiin. Laitosten lääkekustannusten tarkastelussa käytettiin Lääkehoidon turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean tietoja lääketukkukauppojen tukkuhintaisesta myynnistä laitoksiin vuosina 2003–2015 ja avohoidon reseptilääkkeiden kustannusten tarkastelussa käytettiin Kelan reseptitiedoston tietoja vuosina 2003–2015 korvatuista avohoidon reseptilääkeostoista. Sosiaali- ja terveystoimen kustannustietoina on käytetty tammikuussa 2015 päivitettyjä Sotkanetin tietoja sosiaali- ja terveystoimen käyttökustannuksista vuosilta 2003–2013. Kuntien vastuulla olevat laitoshoidon lääkekustannukset näyttivät lisääntyneen integraation aikana Eksote-alueella jonkin verran nopeammin kuin koko maassa. Sairausvakuutuksen ja potilaiden vastuulla olevat avohoidon lääkekustannukset kehittyivät sen sijaan integraation aikana Eksote-alueella saman tyyppisesti kuin vertailualueilla. Kuntien vastuulla olevien sosiaali- ja terveystoimen käyttökustannusten kasvu hidastui integraation aikana. Palveluasumisen piirissä olevien henkilöiden lääkkeiden rahoitusvastuun siirto sote-yksiköille merkitsisi huomattavia säästöjä potilaille. Julkisen sektorin rahoituksen määrää siirto – kun verojen vaikutus huomioidaan – puolestaan kasvattaisi selvästi edellyttäen, että kilpailutuksen seurauksena lääkkeiden hinnat eivät jäisi olennaisesti tukkuhintoja alhaisemmiksi.\nPublic welfare policies and private responses : studies of European labour market policies in transition \nMalmberg-Heimonen, Ira (2005)\nVäitöskirja käsittelee eurooppalaisen työvoimapolitiikan muutoksia ja näiden muutosten seurauksia yksilötasolla. Aikaisempi alan tutkimus on pääosin keskittynyt tarkastelemaan työvoimapolitiikan vaikutuksia työllistymismahdollisuuksiin. Yksilötason mielenterveydelliset vaikutukset ja tietyille huono-osaisten ryhmille koituvat seuraukset ovat sitä vastoin jääneet vähemmälle huomiolle. Väitöskirjan tavoitteena onkin: 1) analysoida työvoimapolitiikan seurauksia ottaen huomioon useita yksilötason muuttujia; 2) tutkia työllistymisvaikutusten ja mielenterveysvaikutusten välistä suhdetta; 3) tutkia työvoimapolitiikan vaikutuksia työttömiin, erityisesti sellaisiin työttömien ryhmiin, joiden työllistymismahdollisuudet ovat rajoittuneet. Väitöskirja perustuu kahden kvantitatiivisen aineiston analyysiin. Ensimmäinen aineisto on työnhakuryhmien vaikuttavuutta arvioivan, satunnaistettuun kenttäkokeelliseen seurantatutkimukseen pohjautuva. Toinen aineisto perustuu laajaan vertailevaan kyselytutkimukseen, johon on osallistunut lähes 17 000 nuorta kymmenestä eri maasta. Väitöskirja koostuu yhteenvetoartikkelista ja viidestä erillisestä tutkimuksesta. Väitöskirjan päätulos osoittaa, että työvoimapolitiikan kovat toimenpiteet, kuten taloudelliset kannustimet ja sanktiot, lisäävät työllistymistä jonkin verran, kuitenkin ainoastaan niiden ryhmien kohdalla, joilla on todellisia edellytyksiä työllistyä. Sen sijaan toimenpiteet, jotka pyrkivät lisäämään yksilöiden mahdollisuuksia sopeutua työttömyystilanteeseen, vaikuttavat positiivisesti huono-osaisempien ryhmien mielenterveyteen. Näille ryhmille työvoimapolitiikan kovat toimenpiteet vaikuttavat kielteisesti sekä työllistymiseen että mielenterveyteen. Tutkimuksen tulosten pohjalta voidaan todeta, että työttömien yksilökohtaisten erojen tarkempi huomioonottaminen tukee työvoimapolitiikan tuloksellista kehittymistä optimaaliseen suuntaan.\nSuomalaisten nuorten kulutuskäyttäytyminen ja siihen vaikuttavat tekijät \nTavi, Laura (Helsingin yliopisto, 2015)\nTämän Pro gradu–tutkielman tavoitteena oli kartoittaa suomalaisten nuorten kulutuskäyttäytymiseen vaikuttavia tekijöitä aiheesta julkaistun kirjallisuuden, tieteellisten artikkeleiden ja aiempien tutkimuksien pohjalta. Tavoitteena oli myös yhdistää jo olemassa olevaa teoriaa tutkielmaa varten suoritetusta kyselytutkimuksesta saatuun informaatioon ja tarkastella niiden avulla kulutuksessa ilmeneviä eroja ja yhtäläisyyksiä lukiolaisten ja ammattikoululaisten nuorten keskuudessa. Nuoret tekevät yhä enemmän kulutuspäätöksiä yhä nuoremmalla iällä. Päätöksiä kuluttaa tehdään tiedostaen ja tiedostamatta kuluttajan koko elämänkaaren aikana. Nuoriin ja heidän kulutuskäyttäytymiseen vaikuttavat niin perhe, ystävät, sosiaalinen media ja internet, kuin mainonta ja eettiset arvot. Koko ympäröivä maailma viestii kuluttajalle ja nuoret ovat vaikutus-alttiissa iässä omaksumaan erilaisia kulutustapoja. Tätä tutkielmaa varten suoritettiin sähköinen kyselytutkimus, jotta voitaisiin selvittää helsinkiläisten ammattikoulua ja lukiota käyvien nuorten kulutuskäyttäytymisen piirteitä. Kyselytutkimuksen avulla haluttiin selvittää, kuinka teoriasta nousseet tekijät vaikuttavat nuoren kulutukseen, ja onko lukiolaisten ja ammattikoululaisten nuorten keskuudessa yhteneväisyyksiä tai eroja näissä tekijöissä. Sähköinen kyselylomake lähetettiin viidelle helsinkiläiselle lukiolle ja viidelle ammattikoululle. Aikaa vastaamiseen annettiin 12.3.2014–4.4.2014 ja valideja vastauksia saatiin 120 kappaletta, kun haluttiin vas-tauksia 16–25-vuotiailta opiskelijoilta. Aineiston analysointityökaluna käytettiin SPSS–ohjelmaa, jonka avulla kyettiin mallintamaan nuorten vastaukset kuvioiksi ja taulukoiksi. Aineiston analyysimenetelmänä käytettiin lukujen, kuvioiden ja tau-lukkojen avulla selittävää ja kuvailevaa analyysimenetelmää. Määrällisessä analyysissä pyritään selvittämään ilmiöiden välisiä yhteyksiä ja syy-seuraus –suhteita, jonka vuoksi sen ottaminen osaksi tätä tutkielmaa oli luonnollista. Tavallisesti määrällinen analyysi aloitetaan tilastollisella kuvaavalla analyysillä, ja näin toimittiin myös tässä tutkimuksessa. Tutkimuksessa käytettiin myös luokitteluanalyysia. Suoritetun tutkimuksen perusteella voidaan todeta, että helsinkiläiset lukiolaiset ja ammattikoululaiset nuoret kuluttavat samalla tavalla. Ammattikoululaiset ovat itsenäisempiä, mitä tulee muiden mielipiteisiin ja neuvoihin koskien kulutusta ja lukiolaiset arvostavat enemmän ystäviensä mielipiteitä. Nuoret kokevat, että sosiaalisen median avulla kulutuskäyttäytyminen helpottuu, mutta he suosivat silti perinteisiä kivijalkamyymälöitä internetkauppojen sijaan. Nuorten mielestä televisiossa, lehdissä ja internetissä nähdyt mainokset houkuttelevat ostamaan, mutta samaan aikaan he sanovat, etteivät osta tuottei-ta ja palveluita näkemiensä mainoksien perusteella. Eettiset arvot, kestävä kulutus ja luomuruoka ovat tärkeitä nuorille, mutta rajoitettujen käyttövarojen takia he eivät voi vielä kuluttaa niiden osa-alueella haluamallaan tavalla.\nSähkönjakelun hinnoittelu ja tehokkuus Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa \nKinnunen, Kaisa (Kuluttajatutkimuskeskus, 2003)\nKuluttajatutkimuskeskus. Työselosteita ja esitelmiä 79\nThe accession negotiatiations on agriculture between Poland and the EU as an example of two - level game model \nCzajka, Ewa (2003)\nThe aim of this thesis is to describe and understand international bargaining process between Poland and the European Union (EU) over the issue of direct payments, which is one of mechanisms of the EU’s Common Agricultural Policy (CAP). The research had been conducted within the two-level game model according to which the negotiatior has to addrres the two imperatives at the same time, domestic and international. The methodological principle of research on international negotiations is to multiply the number of observations within the analyzed case what allow for the reliable scientific testing. Methodologically, level games seem to solve the level – of analysis problem by taking into account both domestic and international variables to explain outcomes. Nevertheless within the model were applied the factors of comparative analysis and discourse analysis. The results obtained: 1. Two-level game becames difficult when applied to the EU because of its structural complexity. The EU does not speak with the one voice while conducting accession negotiations. 2. The internal division of domestic faction can be both creative and destructive. 3. The state can gain strenght out of weakness by picturing to the opposing side the growing costs of domestic 'no-agreement'. 4. The role of the Commisssion during the accession negotiations was recognized as passive. 5. The most profound negotiation tools are: linkage issue, side-payments,package deals and tradeoffs. The most significant startegies: 'tight hands', 'take it or leave it', yielding, contending and problem-solving. The tools stated above had the biggest impact on the course of negotiations.\nThe broad tracks of path dependent benefit reforms. A longitudinal study of social benefit reforms in three European countries, 1980–2006 \nvan Gerven, Minna (Kela, 2008)\nSosiaali- ja terveysturvan tutkimuksia 100\nTämä tutkimus tarkastelee hyvinvointivaltion muutosta vertailevasta näkökulmasta analysoimalla sosiaaliturvaetuuksien (työttömyysturvan, sairauspäivärahan ja työkyvyttömyyseläkkeen sekä toimeentulotuen) saajien oikeuksien ja saamisehtojen muutoksia Isossa-Britanniassa, Alankomaissa ja Suomessa vuosien 1980 ja 2006 välisenä aikana. Tutkimuksessa tarkastellaan, 1) miten etuuksien saantiehtoja ja oikeuksia on näissä kolmessa eurooppalaisessa maassa muutettu vuodesta 1980 lähtien, 2) onko yhtäläisiä trendejä muutoksen suunnasta löydettävissä eri maiden ja järjestelmien väliltä sekä 3) mitä nämä muutokset kertovat hyvinvointivaltion muutoksen suunnasta sekä sen laajuudesta Euroopassa. Aineistona käytetään kansallisia sosiaaliturvalainsäädäntöjä ja muita kansallisia primäärilähteitä. Aineistosta löytyy neljä eurooppalaista trendiä: muutokset ovat 1) korostaneet työn merkitystä, 2) lisänneet etuudensaajien aktivointia, 3) kohdentaneet etuuksia tarkemmin tietyille tuensaajille sekä 4) heikentäneet etuuksien tasoa. Nämä yhdensuuntaiset trendit antavat syyn olettaa, että reformien tavoitteet ovat lähentyneet toisiaan Euroopassa. Toisaalta mitä yksityiskohtaisemmin aineistoa tarkastellaan, sitä enemmän eroavuuksia löytyy. Yksityiskohtainen analyysi osoittaa, että maat seuraavat kohtalaisen hyvin ennalta määrättyjä kehityspolkuja siinä, miten uusiin haasteisiin vastataan: brittiläisessä sosiaalipolitiikassa on ensisijaisesti palattu vähimmäisturvan tarjontaan, Alankomaiden järjestelmä pyrkii yhä säilyttämään työväestön sosiaalivakuutukset ja Suomessa perusturva on pyritty pitämään suurimpien muutosten ulkopuolella. Tutkimus osoittaa myös, että eräät maat ja niiden järjestelmät ovat käyneet läpi merkittävämpiä muutoksia kuin toiset. Merkittävimmät yksittäiset muutokset on toteutettu Isossa-Britanniassa maatasolla sekä työkyvyttömyys(eläke)järjestelmässä järjestelmätasolla. Lähempi tarkastelu osoittaa myös, että muutoksen koko vaihtelee eri etuudensaajaryhmien välillä. Varsinkin nuoret ja pitkäaikaistyöttömät sekä osittain työkyvyttömät ovat kokeneet viime vuosikymmenten aikana ehtojen tiukentumisen, ja heidän oikeuksiaan on rajoitettu. Tutkimuksen johtopäätös on, että toteutetut sosiaaliturvan muutokset viime vuosikymmeninä seuraavat kansallisia ratkaisumalleja. Kuitenkin muutoksen mahdollisuus on olemassa, sillä näillä polkuriippuvaisilla sosiaaliturvaetuuksien muutoksilla on leveämmät urat kuin usein kirjallisuudessa esitetään. – Suomenkielinen yhteenveto s. 290–293.


Project Mama: Vatsaystävällinen elämä ja miten se tehdään\nVatsaystävällinen elämä ja miten se tehdään\nKuten tiedätte tämä ei ole mikään hyvinvointiblogi (eikä tästä sellaista tule), mutta yksi asia minua on alkanut kiinnostaa tässä parin vuoden sisään: suolisto ja sen mikrobicocktail.\nVatsan tilanne ei näy ulospäin kuten esimerkiksi ihon. Vaikka en kärsi mistään selkeästä ruoansulatuksellisesta ongelmasta tai allergiasta (irtiksien aiheuttamaa palloa lukuunottamatta), ehkä ei kannata odottaa sitä ongelmaa. En ole mitään pitkäikäistä sukua.\nTänään julkaistun tutkimusuutisen mukaan selvisi, että ihmisen ruoansulatuselimistöstä on löydetty uusi elin. Vatsaontelon suolilieve, joka kiinnittää suolet ontelon seinään, onkin yhtenäinen elin, mutta sen toiminnasta ei tiedetä juuri mitään. Väkisinkin tulee mieleen, kuinkahan paljon elimistössämme - erityisesti vatsassa - on vielä asioita, joista emme tiedä mitään?\nJo taannoin selvisi, että ihmisen vatsassa on käytännössä toiset aivot: vatsassa on 200 miljoonaa neuronia. Tutkimukset ovat vasta alussa, mutta on viitteitä siitä, että esimerkiksi Parkinsonin taudin kaltaisilla sairauksilla saattaa olla juurensa suoliston hermostossa. Ja sekin on jo selvinnyt, että suolistomme hermosto vaikuttaa ihmisen persoonallisuuteen, valintoihin, arkuuteen ja rohkeuteen. Friikkiä.\nTämä tieto on johtanut siihen, että ulosteesta etsitään apua moniin sairauksiin. Esimerkiksi ulostesiirrolla voidaan parantaa valtaosa hengenvaaralliseen antibioottiripuliin sairastuneista. Lisäksi amerikkalaistutkijat yrittävät ratkaista lihavuusongelmia siirtämällä laihan ihmisen ulostetta ylipainoisen henkilön suoleen. Skeidasta onkin tullut arvokasta: yhdysvaltalainen biopankki maksaa ulosteesta 40 taalaa per läjä.\nVaikka olen noin muuten täysin kypsynyt elämänmuutoksiin, teen kuitenkin yhden lupauksen. Vuonna 2017 aion hoitaa suolistobakteerejani vähän paremmin.\nRuokavaliossani ei ole suurta remontin tarvetta, mutta pienetkin muutokset voivat olla kinkkisiä, kun ne pitää toteuttaa käytännössä. Pahin vastustajani on tottumus. En tiedä onko lisääminen yhtään sen helpompaa kuin pois jättäminen. Tiedän, että minun pitäisi lisätä marjojen ja ehkä hedelmienkin (voi yök) näkymistä päivittäisellä ruokalistalla, mutta mihin väliin ne tungen? Vain kesälomalla on helppo syödä puskasta kourallinen silloin tällöin.\nSyteen tai saveen, tämä olkoon tämän vuoden haaste. Lähteekö joku mukaan?\nAnonyymi 3. tammikuuta 2017 klo 22.38\nMyös suolistobakteerien vaikutusta autismiin on löydetty viitteitä eri tutkimuksissa. Hyvä ravinto on oikeasti todella tärkeää. Minua aina hirvittää ja surettaa, kun näen lapsille annettavan aivan skeidaa p**kaa ruokana. Varsinkin kaikki vaalea viljaa ja massiivisen paljon sokeria sisältävät leivät ja valmisruoat, sipsit ym. on joidenkin lasten normaalia päivittäistä ruokaa. En puhu nyt pelkästään Suomesta vaan ihan maailmanlaajuisesti.\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.05\nJoo, viitteitä on vaikka mihin - ehkä nämä tutkimustulokset myös vähän motivoisivat siihen monipuoliseen syömiseen. Ymmärtääkseni suomalaiset lapset syö ihan hyvin kun katsotaan kansainvälisiä vertailuja. Kun muistan mitä mun au pair -perheen ipanat veti niin nää meidän eväät on ihan kelpo tavaraa. Nimimerkki aamupalaksi mansikkaesanssilla maustettua sokeroitua maitoa ja peanutbutter&hillotoasti...\nAnu - Hallittu hysteria 3. tammikuuta 2017 klo 22.38\nOpiskelukavereistani pari oli jo reilut kymmenen vuotta tutkinusryhmässä, jotka tutkivat kalkkunoiden suolistobakteereja ja sieltä on jäänyt takaraivoon itämään probioottien merkitys. Tosin muutamia vuosia sitten jouduin syömään hillittömän määrän antibiootteja joten maksan varmaankin edelleenkin siitä vaikka miten olen yrittänyt buustata suoliston terveyttä.\nItse uitan marjat aamuisin smoothien tai tuorepuuron sekaan. Puolukka toimii varsinkin ensinmäisessä hyvin.\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.09\nOho, Suomessakin kalkkunoita tutkittiin? Täytyisi yrittää päästä puolukan kaveriksi. Siihen mulla on vähän huono suhde, turhan ärjy marja kuten tyrnikin, mutta tottumiskysymys.\nAnonyymi 5. tammikuuta 2017 klo 22.04\nSyötkö jogurttia? Puolukan maku laimenee sillä varsin tehokkaasti. Partaäijää ja puolukkaa, lisäksi vielä hunajaa tai kinuskikastiketta.\nSanna 3. tammikuuta 2017 klo 22.44\nTässä yksi syy, miksi meillä on koira, ja miksi se saa nuolla varomaronta lasta hetken ennen kieltoa, vaikka se välillä rassaa paljonkin. :D\nJa tsemppiä uuden opetteluun!\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.11\nJoo, onneksi kaikki ei ole kiinni safkasta vaan just eläinten haliminen ja metsässä möyriminen ovat tärkeitä mikrobilähteitä.\nEn nyt tiedä onko niitä hedelmiä pakko syödä jos ei maistu...muillakin vihanneksilla, marjoilla jne saa kuitenkin kokolailla samat terveyshyödyt. Ja olen melko varma ettei kukaan tule erikseen taputtamaan selkään siitä hampaat irvessä pakkosyömisestä.\nJos marjat/hedelmät ällöttää tai on hankala saada syötyä ennen kuin ne aloittavat uuden elämän, mutta haluaisi kuitenkin terveyshyötyjä niin suosittelen kokeilemaan jauheita. Menee pieneen tilaan ja säilyy, mutta kuitupuoli pitää sitten hoitaa jotenkin muuten.\nKai noissa kaikissa opetteluissa on parasta vaan koittaa tehdä niistä paremmista valinnoista mahdollisimman helppoja, se mikä kenelläkin toimii on tietty vaan etsittävä. Itselleni toimii ennakointi ja esillepano, jos se smoothie tai hedelmä on välipalana helpommin käsillä kuin voikkari niin laiskana tulee syötyä terveellisemmin. Jos molemmista on noin yhtäpaljon vaivaa niin voikkari saattaisi voittaa...\nJohanna 4. tammikuuta 2017 klo 21.07\nKaikenlaista uutta täytyy nyt kokeilla, myös sitä ennakointia jossa olen surkea. Marjat on ihan jees mutta suurin osa hedelmistä ei ole oikein mun suun myötäisiä. Mutta on niitä hyviäkin. Pitäisi ottaa ainakin viikonloppuaamuihin tavaksi se verigreippi.\nTanja 3. tammikuuta 2017 klo 22.51\nMulla on lapsuusajan allergioiden jälkeen perustavanlaatuinen epäluuloisuus hevi-osastoon lautasella, ainakin kypsentämättömänä. Tämän vuoksi olen alkanut kasaamaan esimerkiksi pastat kippoon niin, että sekoitan makaronien ja tomaattikastikkeen sekaan esimerkiksi avokadoa, tomaattia kurkkua tms. kypsentämättömänä. Jotenkin helpompi sietää niitä näin. Hedelmien kanssa mulla on poikaystävän kanssa diili, että mä roudaan niitä kaupasta ja sitten kun se telkan ääressä niitä syö, niin tuo mullekin. Opettelua, opettelua. Kiinnostaisi kyllä kauheasti myös että millä ravintolisillä parhaiten saisi ruokittua sitä oikeanlaista bakteeriflooraa. Mun ymmärrykseni mukaan yksi ehdottomasti tärkeimmistä olisi saada hyvää ravintokuitua moninkertainen määrä siihen nähden mitä ihmiset nykyään syövät. Tämä onkin haasteellista koska esim pasta, turvaruokani, ei maistu oikein miltään täysjyväversiolta. Tai siis maistuu mutta liikaa. Eli onko mitään kuitulisiä jotka nimenomaan ruokkivat niitä hyviä bakteereita? I wonder. Kaikenmaailman pähkinöitä ja muuta linnunruokaakin pitäisi syödä, mutta kun en ole yhtään varma mitä minun lapsuudessani diagnosoidulle pähkinäallergialle kuuluu :´D\nKaurapohjaisia kuitulisiä ainakin on tarjolla, suht neutraalin makuisia ja betaglugaanilla on ainakin jotain terveysvaikutuksia, en kyllä näin kylmiltään muista mitä.. Kuitua on myös varsin runsaasti (täysjyvä)leivässä ja ekstremeharrastajat voivat tehdä lesepuuroa. Se ei kyllä ole normaali-ihmisen ruokaa tai sitten vaatisi vaan enemmän totuttelua kuin mitä minulla on luonnetta :D\nBakteerifloorasta en tiedä, tuntuu jotenkin epätodennäköiseltä että siinä asiassa olisi mitään yhtä oikotietä onneen koska esimerkiksi pitkäaikaisen kasvissyöjän bakteeristo on sopeutunut hänen ruokavalioonsa ja taas sekaravinnonsyöjän omanlaiseensa. Esimerkiksi kuitupitoiset ja muutenkin terveelliset pavut saattavat pistää tottumattomalta pötsin aika sekaisin, mutta kymmenen vuoden vegeravintohistorialla ei tunnu missään.\nUskon kyllä että kuitujen lisääminen (järkevissä rajoissa, ihminen ei kuitenkaan ole mikään nauta) ruokavalioon, perusterveillä liiallisen hygienian välttäminen ja riittävän monipuolinen kasvisten syönti ovat aika varmoja hyviä valintoja.\nEn kuitenkaan usko että on olemassa mitään 'syön tämän, asia kuitattu' ratkaisua, siis ainakaan sellaista mikä toimii. Joitakin vuosia sitten en oikein tiennyt itkeä vai nauraa kun kaupassa oli tyrkyllä HeVi-shotteja joissa polleasti väitettiin että tällä nyt kuitataan x annosta kasviksia parilla kulauksella. No tuota...ehkä vitamiinien jne osalta, mutta aika iso osa runsaamman kasvistensyönnin hyödystä tulee kuitenkin siitä että ne syrjäyttävät kaloripitoisempia ruoka-aineita päivän kokonaisenergian osalta ja siitä paljonpuhutusta kuidusta. En usko että alle parin desin vihannesmehu palvelee kummassakaan roolissa.\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.22\nHyvää pohdintaa! Kypsentämätön ruoka kiinnostaa muakin ja ajattelin panostaa jatkossa vähän ruokaisampiin salaatteihin. Voisin erilaisia kaalejakin syödä salaatissa paljon useammin.\nMä olen tottunut syömään veteen keitettyä kaurapuuroa ja täysjyväpastaa niin kauan että ihan yllätyn miltä maistuu se tavallinen! Ja nyt olen kokeillut myös kikhernepastaa! Mutta nää on niin pitkän ajan projekteja että vuodessa on ihan turha kuvitella pääsevänsä vielä maaliin.\nAi lesepuuro extremeharrastajan valinta? Heh. Mulle taas ei millään maistu tavallinen kaurapuuro, verensokerit vetää heti tappiin ja tulee nopeasti nälkä ja huono olo. Kauralesepuuro on ihan yhtä vaikea tai helppo tehdä mikrossa ja kun sekaan heittää pakastemustikoita (ja välillä raejuustoa) niin lopputuloksena on jotenkin sopivan lempeä ja vatsaystävällinen aamiainen, josta ei jostain syystä tule niin huono olo kuin kaurapuurosta.\nEn tiedä oliko minulla väärät leseet, mutta se oma kokemukseni oli vähän pidemmänkin hauduttamisen kanssa kuin olisi tikkuista pahvia syönyt. Yritin sekoittaa kaikkea mahdollista sekaan mutta ei siitä hyvää saanut. Jäi se kokeilu siihen yhteen pakettiin.\nVoi toki olla sitäkin että en ole erityisesti mikään puuronkaan ystävä, hiutaleet menee yleensä jugurtin sekaan ihan keittämättä ja marjoja mukaan. Kokeilin leseitä tuohonkin komboon mutta se tikkuinen suutuntuma ja puiseva maku puski sieltäkin läpi :|\nAnonyymi 4. tammikuuta 2017 klo 0.27\n"Väkisinkin tulee mieleen, kuinkahan paljon elimistössämme - erityisesti vatsassa - on vielä asioita, joista emme tiedä mitään?"\nVäkisinkin tuli tästä mieleen, että ei kai kukaan ole väittänytkään, että kaikki mahdollinen tai edes suurin osa ihmiskehon toiminnasta ja osasista jo tiedettäisiin? :) Päinvastoin tiedossa on, että on vielä hirveästi asioita, joita ei tiedetä tai ymmärretä. Onneksi tiede kehittyy jatkuvasti pienin askelin.\nAnonyymi 4. tammikuuta 2017 klo 9.41\nKyllähän länsimainen lääketiede aika vahvasti perustuu juurikin vankalle uskomukselle siitä, että kehon toiminta tunnetaan. Historiassa on paljon esimerkkejä siitä miten lääkärit ovat olleet mielestään absoluuttisen oikeassa, kunnes onkin selvinnyt uutta tietoa (esim. bakteerien olemassaolo ja sitä kautta hygienian merkitys ihmisen hoidossa).\nEikä tuo vieras ajatusmalli ole lähimenneisyydessäkään, ainakin teini-iässä (parikyt vuotta sitten siis) kun yritin saada apua ärtyneen suolen hoitoon, niin minua katsottiin aikalailla nenänvartta pitkin ja sanottiin suoraan, että taidan kuvitella koko jutun. Koska ko. oireyhtymää ei ilmeisesti ollut "olemassa" lääkäreiden virallisissa oppikirjoissaan. Eli silloin eli vielä vahvasti tuo käsitys, että me kyllä tiedetään tämä.\nMutta onneksi nykyään ollaan selvästi sillä suunnalla, että lääketieteessä (kuten monilla muillakin aloilla) tunnustetaan suoraan, että tutkittavasta asiasta tiedetään vasta pintaraapaisu! :)\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.23\nNo kyllä ihmisruumista on sen verran tarkkaan koluttu ihan keskiajalta lähtien että harvemmin sitä uusia elimiä löydetään. :)\nAnonyymi 4. tammikuuta 2017 klo 10.03\nGooglasin näitä suolistobakteeriystävällistä ruoka-aineita :)\nPRObiotteja eli juurikin niitä hyviä mikrobikantoja sisältävät esim. kefiiri, hapankaali, kimchi, kombutsa, appelsiini, maa-artisokka, valkosipuli,linssit, jugurtti ja tietysti kaikki gefilustuoteet ym. eristetyt bakteerikannat joita lisätään valmiisiin tuotteisiin.\nPREbiootteja syömällä voi myös paljon vaikuttaa suoliston hyvinvointiin, koska probiootit käyttävät näitä prebiootteja ravintonaan. Prebiootteja on paljon mm. sienissä, sikurissa, parsassa, artisokassa, sipulissa, valkosipulissa, soijapavuissa, kaurassa, rukiissa, marjoissa.\nElikkäs ne Katjan kammoamat hedelmät ei näyttäisi olevan listoilla kovin vahvasti edustettuina :)\nMuistelen itsekin jonkin tv-dokkarin perusteella, että länsimaisen ihmisen pitäisi saada aivan huimasti enemmän noita prebioottisia kuituja ruokavaliostaan, kuin mitä nyt saadaan. Siinä dokkarissa nostettiin myös kesäkurpitsa hyväksi prebioottien lähteeksi.\nSe kummallisuus tässä vain on, että nuo prebiootit sopivat usein tosi huonosti FODMAP-ruokavalioon ja ärtyneen suolen kanssa taistelevat saavat todennäköisesti suuremmista prebioottimääristä aikamoiset vatsakivut. Että jos ajatellaan, että ärtynyt suoli johtuu huonosta bakteeritasapainosta, niin miten sitä voi korjata jos suolisto ei kestä sitä bakteerikannan korjausyritystä??\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.29\nHyvä pointti noista prebiooteista! Täytyy tsekata itsekin nuo lähteet. Artisokkaa ja parsaa tekisi kyllä mieli syödä enemmän. Mä muistan lukeneeni että just sitrushedelmiä kannattaisi syödä kun niissä on jotain spesiaalia mitä muissa hedelmissä ei ole, mutta täytyy kaivaa lähde esille.\nMuistan joskus pohtineeni samaa että jos perheessä olisi joku FODMAP-ruokavalioa noudattava niin meille ei jäisi mun vaatimuslistan jälkeen mitään pöytään.\nAnonyymi 4. tammikuuta 2017 klo 10.38\nMitä sä syöt aamiaiseksi? Mulla hedelmien ja marjojen lisäys ruokavalioon on alkanut aamiaisesta - ja muutenkin olen koettanut, että aamiainen olisi terveellinen. Mulla on onnekseni vanhemmat jotka poimii paljon marjoja, joten niitä on aina pakkasessa (ja sellaisia, joita voi huoletta syödä kypsentämättä). Siksi niitä tuleekin käytettyä.\nOstin nyt pari kannellista lasikulhoa ja eilen ekaa kertaa mätin sellaseen neljän viljan hiutaleita, jäisiä mustikoita ja piimää, sekoitin ja pistin jääkaappiin yöksi. Oli nopea aamupala valmiina, mikä tuntui kivalta.\nMustikat menee myös ihan jäisinä lämpimään puuroon, sieltä pakkasesta niitä on helppo pari lusikallista puuron päälle mättää ja sulavat kyllä. Ja mustaviinimarjat on superhyviä puurossa.\nSmoothiet on musta tosi hyviä, mutta en mä ainakaan jaksa sellasta alkaa aamulla vääntää ja sitten pestä blenderiä.\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.32\nVeteen keitetty kaurapuuro on ollut jo yli vuosikymmenen ajan vakkariaamupala mutta siihen ei voi kyllä mitään marjoja laittaa. Smoothieita söisin mielelläni enemmän mutta se blenderin pesu on mahdotonta. :D Pitäisi ehkä ottaa joku iltapalajogurtti ohjelmistoon kun noita marjoja tosiaan kersoja varten pakastimessa on.\nAnonyymi 5. tammikuuta 2017 klo 11.40\nOnko sauvasekottimen pesu yhtä hankalaa kuin blenderin?\nAnonyymi 5. tammikuuta 2017 klo 14.46\nMeillä on arkikäytössä sellainen muutaman kympin "sporttiblenderi" eli kone blendaa suoraan mukiin. Mukit voi pestä koneessa ja terälle riittää pikainen huuhtelu tipan astianpesuainetta kera. Tai kuten teinit asian hoitaa, huuhtelu koko setille, sitten astianpesuainetta mukiin, reipas ravistelu, toinen huuhtelu ja kuivauskaappiin...\nRumin asia mitä laitteesta voi sanoa on se täysin suhteeton meteli mikä siitä irtoaa, mutta toisaalta tuo on aikalailla se hinnat alkaen malli joten ehkä sijoittamalla vähän lisää ei aamulla herää koko perhe.\nCamun seikkailut 5. tammikuuta 2017 klo 15.28\nNo just tuota sporttiblenderiä minäkin suosittelin, kun on niin älyttömän helppo puhdistaa :) Todella inhoan normaalin blenderin pesua, mutta tuo menee juurikin noin kuin anonyymi yllä kuvasi :)\nMeillä on Electroluxin versio ja se ei ole mitenkään erityisen äänekäs. Eikä muistaakseni kuitenkaan ollut sen kalliimpi kuin muutkaan.\nJohki 5. tammikuuta 2017 klo 23.34\nMä käytän sauvasekoitinta, eikä oo hankalaa pesu. Toisaalta teen nykyisin tosi vähän smoothieita kun luin että kun hedelmät yms. vetää "velliksi" niin samalla tavalla on rasite verensokerille kuin mehutkin ja kuidun rakenne muuttuis. Et kuidun kannalta marjat ja hedelmät ja vastaavat tulisi nauttia kokonaisena. Mullahan ei verensokerin kanssa ongelmaa, mutta ihan aattelin ettei tulekaan. Viherpirtelöt ainoa mitä teen, niissä sauvasekoittimen kanssa hankalia ovat esim. persilja ja korianteri josta jää niitä varsia ikävästi sinne hankalaan paikkaan ja saa sitten terävällä koukkia pitkään.\nKatsoiko kukaan sitä suolistosta kertovaa dokkaria, joka oli jo Areenassa loppuvuodesta toistamiseen. Siinä oli jostain heimosta ja siellä LAPSIEN ruokavalion mukana menee 50-150 GRAMMAA KUITUA päivässä vatsaan. Siinäpä tavoitetta kerrakseen. Ja kyllä, inspiroidun siitä ja aloitin kuitulisäykset jo loppusyksyllä vaikka laskurien mukaan saan niitä jo muutoinkin yli suositusten. Mutta suomalaisista suosituksista on vielä joku matka tuohon 50 grammaankin.\nAnonyymi 7. tammikuuta 2017 klo 15.07\nVirallisissa ravintosuosituksissa määrä taitaa olla 25g, sen saa kasaan todella helposti vahingossakin jos syö edes jotain kuitupitoista. 150g alkaa kuulostaa jo aika paljolta, mutta toisaalta mitä erilaisten alkuperäiskansojen ruokavalioista voi yleisesti todeta tuntuu olevan se että ihmisen elimistö sopeutuu todellakin melkein mihin vain. Se mikä olisi yleismaailmallisesti terveellistä saattaa olla kokolailla mahdotonta todentaa. Yleismaailmallisen epäterveelliset asiat löytyvät huomattavasti helpommin.\nInuitit eli traditionaalisesti melkein pelkällä rasvalla ja lihalla, trooppisilla saarilla taas kalaa ja hedelmiä, amerikan intiaaneilla aika tasaisesti kaikkia makroravintoaineita. Erilaisia terveysvouhotuksia keksitään vähän väliä, mutta todella harvasta niistä voi sanoa että ne ovat jotenki perusteellisen väärässä juuri siksi että elimistö sopeutuu. Ainoa mikä nyt olevista voi olla potentiaalisesti haitallista on proteiiniöverit, käy munuaisten ja muidenkin sisäelimien päälle jos riittävän pitkään jatkaa jos niille prodeille ei ole oikeaa käyttöä.\nEpäilen että blendauksen vaikutuksissa on joku perä, mutta uskon myös että suurimman osan ravitsemukselle tekee silti hyvää syödä niitä hedelmiä jne edes jossain muodossa. Se onko kuitu nyt jotenkin muuttunutta tai vaikutus verensokeriin lähempänä mehua (jota en kyllä usko diabeetiikkotoverini kokemusten pohjalta) ei ehkä ole kokonaiskuvan kannalta ihan niin oleellista. Smoothiekamat kuitenkin on pääosin tuoreita ja niistä saa helposti isohkon määrän vegejä.\nCamun seikkailut 4. tammikuuta 2017 klo 11.00\nMä olen ratkaissut sekä lasten että oman hedelmien syönnin smoothieilla. Banaania aina pohjalle ja lisäksi omenaa, päärynää, mandariinia, whatever ja lisäksi vielä jotain marjoja, jos on sopivasti saatavilla. Vähän vettä tai maitoa vielä sekaan, että tulee hedelmäjuoma, jonka voi ryystää pillillä. Toimii ihan joka kerta ja tätä usein ihan pyydetään esim. iltapalaksi :)\nOmaan aamupalaversiooni lisään vielä usein vähän kaurahiutaleita tai leseitä, eikä käytännössä vaikuta makuun ollenkaan.\nInhoan kanssa tehosekoittimen pesua, mutta jos mainostaminen on sallittua, niin suosittelen sport blenderiä (löytyy googlettamalla). Ihan superkätevä ja oikeasti helppo pestä, kun voi heittää suoraan tiskikoneeseen.\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.33\nJos olis sellainen smoothie ovelle -palvelu niin käyttäisin!\nSamat ongelmat, joista pariin on käypä ratkaisu, ainakin mulle sopiva. Elikkäs appelsiini pilkotaan ohuiksi viipaleiksi, näyttävätkin kauniilta niin, kuin pieniä aurinkoja. Siitä sitten venytät tai leikkaat ympyrän auki ja syöt.\nBanskut pitää muussata, kuin vauvalle. Maistuu paljon paremmalta sillai ja sopii erityisen hyvin paahtoleivän päälle. Ensiks margariinia, sit banaanimössöä,ja maistuu ihan oikealta herkulta!\nKerro jos koklaat, notta toimiko sulle?\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.35\nJoo, toi appelsiinin lohkominen kuorineen olis ihan huippuhyvä formaatti! Pitäis vaan muistaa ostaa appelsiineja kaupasta... Banskut on mun all-time inhokki kaikissa muodoissa joten sen kaveriksi en varmaan pääse ikuna. -.-\nAnonyymi 4. tammikuuta 2017 klo 12.40\nMä olen hurahtanut kypsennettyihin kasviksiin. Paistan pannulla sipulia, krsäkurpitsaa, paprikaa, valkosipulia jne. Pakastekasviksiakin välillä, jos en viitsi silputa. Talvella salaatti ei maistu, mutta noista tykkään.\nHedelmiä menee vain ihan satokauden parhaimmistosta.\nKoitan ottaa tavaksi syödä joka aterialla jotain "vihreää". Tämä olkoon mun hyvinvointitavoite tälle vuodelle.\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.37\nHyvä tavoite! ja tohon talvisalaattiasiaan täytyy aktiivisesti ruveta hakemaan inspiraatiota. Mä syön duunilounailla yleensä hyvin mutta kotipäivinä tulee vedettyä ihan mitä sattuu.\nElli 4. tammikuuta 2017 klo 21.43\nTein ihan saman päätöksen luettuani samaisen Hesarin artikkelin!! :-D\nOlisi kiva saada virtuaalista tsemppiseuraa elämänmuu... eikun uuden tavan opetteluun ;-)\nKatja 4. tammikuuta 2017 klo 22.38\nHeh, hyvä että muutkin kokivat sympatiaa suolistoa kohtaan! Kohti uusia tapoja! ;)\nAnonyymi 5. tammikuuta 2017 klo 11.11\nYks idis vielä! Hedelmien syöminen jääkaappikylminä saattaa auttaa siihen ällöttävyyteen, esim. just banaanissa, appelsiinissa, kiiwissä jne.


Læsk! Tuotemerkki, jota on syytä pitää silmällä, jos olet kiinnostunut uusista kombucha-terveyssuuntauksista. Olemme vierailleet tanskalais-amerikkalaisessa kombucha-luomupanimossa Vesterbrogadella. Laatutietoiset yrittäjät Line Hoff ja Eric Sponseller ovat laittaneet tämän virkistävät juoman pohjoismaiseen muotoon sekä hienoihin trendikkäästi suunniteltuihin pulloihin. Kaikki alkoi unelmasta mullistaa juomamarkkinoita. Sopusoinnussa uuden pohjoismaisen keittiön kanssa.\nKun kävelee Vesterbrogade numero 39: n ohi, pimeät ikkunat eivät millään lailla paljasta, että täällä sijaitsee menestyvä panimo. Paikassa on aiemmin toiminut vietnamilainen ravintola, mutta kuluneen vuoden aikana paikka on muuttunut Læsk-tuotemerkin pääkonttoriksi. Moderni panimo, luova työpaja sekä kahden perustajan ja harrastajan 30-vuotiaan Line Hoffin sekä 33-vuotiaan Eric Sponsellerin toimisto. Keskellä entisen ravintolan huonekaluja, café au lait -kylttejä ja maalauksia aasialaisista naisista, sijaitsee suuri moderni neuvottelupöytä, ”Täällä työskentelemme noin 16 tuntia päivässä,” sanoo amerikkalaiselta kuulostava Eric ironisesti hymyillen. Ei epäilystäkään siitä, että täällä tehdään töitä ahkerasti, mutta Line ja Eric säteilevät myös ainutlaatuista energiaa ja intoa, jonka vaistoaa ihmisistä, jotka todella rakastavat sitä mitä tekevät.\nResepti erityiseen juomaan\nKombucha on verrattain uusi terveystrendi Tanskassa. Juoma on lähtöisin Aasiasta ja sen synty voidaan ajoittaa aikaan ennen ajanlaskumme alkua. Yhdysvalloissa juoma on tunnettu markettien hyllyiltä 1990-luvun alusta asti. Siksi kombucha ei ole uutuus amerikkalaissyntyiselle Eric Sponsellerille. ”Tiesin mitä se oli, mutta en itse juurikaan juonut sitä. Aloin itse asiassa tehdä kombuchaa itse, koska sain lahjaksi Scobyn, jota käytetään fermentointiin.” Tämä niin kutsuttu Scoby on symbioottinen viljelmä hyödyllisiä bakteereja ja hiivaa, eräänlaista kombuchasientä, joka fermentoi teetä. Teen fermentoinnilla muunnetaan suurin osa sokerista alkoholiksi, joka vuorostaan muunnetaan orgaaniseksi hapoksi. Tuloksena on alkoholiton, kupliva, raikas ja kirpeä virvoitusjuoma, jonka sokeripitoisuus on alhainen Tilat muistuttavat vähän kohtausta suoraan Liisa ihmemaassa -elokuvasta. Jättiläismäisiä hillopurkkeja muistuttavat lasit ovat rivissä varustettuina valkoisilla paperimerkeillä, jotka kertovat teen tuotantovaiheesta. Lasien sisällä on käymässä keltaista ja pinkkiä kombuchaa, jossa väriä vastaava kombichasieni on myös sisällä.\nKääntääksemme kellot takaisin alkuun tarvitsemme matkan New Yorkiin. Kahdeksan vuotta sitten kaksi Læsk-partneria tapasivat toisensa. Line ja hänen serkkunsa olivat CouchSurfing-matkalla Yhdysvalloissa ja tapasivat Ericin, kun he asuivat parin hänen kaverinsa sohvalla. Mutta se oli oikeastaan vasta kaksi vuotta myöhemmin, kun Line löysi kombuchan työharjoittelunsa aikana arkkitehtitoimistossa Isossa Omenassa. Yhtenä päivänä arkkitehtitoimistolla Line huomasi yhtäkkiä palaavansa yhä uudelleen pulloon, joka hänellä oli jääkaapissa – siinä luki kombucha. ”Mitä ihmettä tämä on!? Ajattelin ensin. Se maistui oudolta, ei huonolta, mutta erilaiselta ja tavallaan käyneeltä,” hän naurahtaa sille hieman, ja jatkaa ”otin kulauksen ja laitoin sen pois. Mutta siinä oli jotain, että kun aloitin juomisen en voinut lopettaa. Aloin kaivata tätä kirpeää juomaa, kotona kun oli vain sokeripitoisia juomia kuten limonaadeja. Sekä olin myös sitä mieltä että sain paremman tunteen vatsassani.”\nLine ei ole yksin saadessaan mukavan tunteen juomalla kombuchaa. Tämä vaikutus on tehnyt kombuchasta kautta historian suositun juoman monissa osissa maailmaa. Kombuchalla nimittäin sanotaan olevan monia hyviä ominaisuuksia. Ruoansulatuksen parantaminen on yksi niistä, kun fermentaatio muodostaa erityisiä hyödyllisiä entsyymejä, vitamiineja ja probioottisia bakteereja. Mutta myös suhteessa ihoon kombuchalla on positiivisia ominaisuuksia. Siksi tutkijat VICHYn takana ovat työskennelleet useita vuosia kehittääkseen uuden IDÈALIA-sarjan, joka sisältää kombuchaa. Terveellinen juoma ja hyvä iholle – juuri oikea meille täällä leVICHYmagin toimituksessa.\nUutuus pohjoismaisessa keittiössä\nPalatessaan kotiin New Yorkissa oleskelunsa jälkeen, Line tunsi jotain puuttuvan. Hän etsi kombuchaa, mutta ei löytänyt sitä mistään. Hän oli pitänyt yhteyttä Ericiin ja yhtenä päivänä he puhuivat yhdessä Skypessä. Eric asui tuolloin Etelä-Afrikassa, jossa hän yhä teki kombuchaa kotikeittiössä. Osittain sekä tarpeesta että uteliaisuudesta myös Line yritti valmistaa kombuchaa ja tulos oli jopa parempi kuin mitä hän maistoi New Yorkissa. Vähemmän käynyt ja hienompi maku. Puhelun aikana Line mainitsi Ericille, että tämän pitäisi tulla Tanskaan ja että heidän pitäisi alkaa myydä kotitekoista kombuchaa, ”Aluksi vitsailin, että Tanska tarvitsee meidän kombucha-vallankumoustamme vaihtoehtona virvoitusjuomille. Jos tarkastellaan uuspohjoismaista keittiötä, innovaatioiden määrä on räjähtänyt viimeisen kymmenen vuoden aikana. Meillä on monia lahjakkaita kokkeja, jotka jännittävissä ruokalaboratorioissaan tekevät herkullisia ja kokeellisia ruokia pohjoismaisista ainesosista. Sekä tässä yhteydessä myös tarve kokiksen vaihtoehdolle! Jotain jännittävää on puuttunut alkoholittomien juomatuotteiden markkinoilta”, sanoo Line, ja alussa he kaksi keskustelivat usein tästä ”raosta”, jonka he kokivat kombuchan voivan täyttää markkinoilla.\nHiljainen vallankumous muotoutuu\nEräänä päivänä Eric lähetti Linelle pitkän sähköpostin. Hän oli levoton Etelä-Afrikassa ja hänen mielestään heidän pitäisi tehdä unelmistaan totta. Kun Line lähti mukaan ajatukseen, Eric tuli Tanskaan ja suunnittelu saattoi alkaa. Læsk perustettiin syksyllä 2015 ja sai nopeasti tuulta alleen. Tilat, jossa tapaamme heidät ovat olleet puitteet seikkaululle tähän mennessä ja tässä ympäristössä he ovat itse tehneet kaiken. Hankinnasta ja viranomaishyväksynnästä tuotantoon ja markkinointiin. Yhden vuoden aikana yritys on kasvanut niin paljon, että tuotantoa on nyt laajennettu uusiin tiloihin Hørsholmissa. Kiinnostus vanhaan aasialaiseen juomaan uusissa skandinaavisissa pulloissa on ollut suurempaa kuin he olivat uskaltaneet toivoa. Kova työ ja halu kokeilla ovat tähän mennessä olleet tie menestykseen Linelle ja Ericille. He ovat juuri alkaneet kokeilla ainesosia kuten cayennepippuria ja kahvia. Sekä tänä kesänä voi myös ostaa kombucha-jäätelöä Østerbrossa sijaitsevasta jäätelöputiikista, kun Læsk käynnistää uuden jännittävän yhteistyön tällä saralla.\nLæsk on aitoa yrittäjyyttä ja tutkimusta uuspohjoismaisista makumaailmoista parhaimmillaan. Me leVICHYmagin toimituksessa seuraamme tilannetta innostuineinta ja maistelemme läpi kaikkia jännittäviä uutuuksia Læskiltä.\nKatso, missä voit ostaa Læsk-kombuchaa osoitteessa www.laesk.dk\nsunnuntai 31 lokakuuta


Erkki Tuomioja väläyttää uskonnonopetuksen poistamista lukiosta - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nErkki Tuomioja väläyttää uskonnonopetuksen poistamista lukiosta\nErkki Tuomioja pohti blogissaan historianopetusta kouluissa.\nJulkaistu: 12.1.2014 20:43\nUlkoministeri Erkki Tuomiojan (sd) mukaan olisi perusteltua korvata lukiossa uskonnonopetus historialla ja yhteiskuntaopilla.\nUlkoministeri Erkki Tuomiojahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Erkki%20Tuomioja (sd) kirjoittaa blogissaanhttp://www.tuomioja.org/ olevansa huolissaan esityksistä, joiden mukaan historianopetus pitäisi poistaa lukioiden pakollisten aineiden listalta.\nMaailma suorastaan huutaa yhteisen menneisyyden ja kulttuuriperimän parempaa tuntemusta, eikä toki vain Suomessa.\n"Olen jo pitkään ollut huolissani aikamme historiattomuudesta, täsmällisemmin sanottuna historiantuntemuksen vähäisyydestä ja rajoittuneisuudesta. Se joka ei tiedä miten ja mistä olemme siihen tulleet, missä tänään olemme, ei voi myöskään nähdä tulevaisuuteen ja ottaa sitä haltuunsa", Tuomioja kirjoittaa.\nTuomiojan mukaan historiaa heikosti tuntevat ovat muita alttiimpia populismille ja kansankiihotukselle.\n"Tätä taustaa vasten on syytä kavahtaa esityksiä kaikille annetun historianopetuksen poistamisesta lukioista vapaan valinnaisuuden lisäämiseksi. Maailma suorastaan huutaa yhteisen menneisyyden ja kulttuuriperimän parempaa tuntemusta, eikä toki vain Suomessa. Jos jotain muutoksia tehdään, olisi päinvastoin perusteltua lisätä historian ja yhteiskuntaopin tuntimäärää, vaikkapa poistamalla uskonnonopetus."\nOpetusministerillä eri malleja\nOpetus- ja kulttuuriministeriön asettama työryhmä luovutti ennen joulua opetusministeri Krista Kiurullehttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Krista%20Kiurulle (sd) raporttinsa, jossa työryhmä hahmottelee kolme eri mallia lukio-opetuksen uudistamiseksi.\nJos jotain muutoksia tehdään, olisi päinvastoin perusteltua lisätä historian ja yhteiskuntaopin tuntimäärää, vaikkapa poistamalla uskonnonopetus.\nMitä reaaliaineita lukiolaisten ainakin pitäisi mielestäsi lukea? Kerro mielipiteesi kommenttikentässä!\nPitäisikö lukiossa opettaa uskontoa pakollisena aineena?\nÄäniä yhteensä 7040\nTyöryhmän esityksessä esimerkiksi historia tai biologia eivät olisi lukiolaisille pakollisia aineita. Lue lisää ›\nTyöryhmä on esittänyt, ettei historia olisi enää pakollinen aine lukiossa. Seuraukset voivat olla opettajan mukaan erittäin huonot. Lue lisää ›


Lääkeinfo.fi - lääkevalmisteiden pakkausselosteet - CLOBEX shampoo 500 mikrog/g\nCLOBEX shampoo 500 mikrog/g\nLataa äänitiedostona, MP3 (5,1 mt, 27.08.2021 19:01:29)\nClobex 500 mikrogrammaa/g shampoo\n1. Mitä Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoo on ja mihin sitä käytetään\n2. Mitä sinun on tiedettävä, ennen kuin käytät Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoota\n3. Miten Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoota käytetään\n5. Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoon säilyttäminen\nKlobetasolipropionaattia, jota Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoo sisältää, voidaan joskus käyttää myös muiden kuin tässä pakkausselosteessa mainittujen sairauksien hoitoon. Kysy neuvoa lääkäriltä, apteekkihenkilökunnalta tai muulta terveydenhuollon ammattilaiselta tarvittaessa ja noudata aina heiltä saamiasi ohjeita.\nClobex shampoo sisältää vaikuttavana aineena klobetasolipropionaattia; se kuuluu lääkevalmisteiden ryhmään nimeltä paikalliset kortikosteroidit (tai steroidit). Paikalliset kortikosteroidit jaetaan edelleen ryhmiin riippuen niiden vahvuudesta; klobetasolipropionaatti on erittäin vahva kortikosteroidi.\n”Paikallinen” tarkoittaa sitä, että valmistetta käytetään vain ihon pinnalle. Paikalliset steroidit vähentävät ihosairauksiin liittyvää punoitusta, kutinaa ja tulehdusta.\nPäänahan psoriaasi johtuu siitä, että päänahassa muodostuu ihosoluja liian nopeasti. Clobex shampoota käytetään keskivaikean päänahan psoriaasin hoitoon aikuisille.\nÄlä käytä Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoota\njos olet allerginen klobetasolipropionaatille tai tämän lääkkeen jollekin muulle aineelle (lueteltu kohdassa Pakkauksen sisältö ja muuta tietoa). Jos olet allerginen jollekin näistä aineista, kerro lääkärille ennen hoidon aloittamista.\njos sinulla on bakteerin, viruksen, sienen tai loisen aiheuttamia ihotulehduksia, kuten huuliherpes, vesirokko, vyöruusu, märkärupi (eräänlainen ihottuma kasvoilla), silsa, jalkasieni, sammas, ihotuberkuloosi tai kupan aiheuttama ihosairaus\njos sinulla on haavaumia (vetistäviä haavoja) päänahassasi\nälä käytä Clobex shampoota silmiin tai silmäluomiin (glaukooman eli silmänpainetaudin riski ja kaihin eli silmän linssin samentuman riski).\nKeskustele lääkärin tai apteekkihenkilökunnan kanssa ennen kuin käytät Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoota, jos:\nkäytät muita suun kautta otettavia tai paikallisesti käytettäviä lääkkeitä, jotka sisältävät jotakin kortikosteroidia tai jotakin lääkettä, jolla pyritään hillitsemään immuunijärjestelmän toimintaa (esim. autoimmuunisairauden hoidon yhteydessä tai kudossiirron jälkeen). Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoon käyttö yhdessä tällaisten lääkkeiden kanssa voi johtaa vakaviin infektioihin.\nOle erityisen varovainen Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoon suhteen\nClobex shampoota tulee käyttää ainoastaan päänahalle, älä käytä sitä tavallisen shampoon tapaan tai muille ihoalueille, äläkä käytä Clobex shampoota suihkugeelinä, vartalon pesuaineena tai kylpyvaahtona.\nKun käsittelet päänahkaa Clobex shampoolla, älä peitä käsittelyaluetta, esimerkiksi: suihkumyssyä ei saa käyttää, sillä se voi johtaa vaikuttavan aineen kulkeutumiseen ihon läpi, mikä voi aiheuttaa vaikutuksia muissa kehon osissa.\nKun käytät Clobex shampoota, vältä kontaktia kasvoihin, silmäluomiin, kainaloihin, syöpyneelle (rohtuneelle) ihoalueelle ja sukupuolielimiin. Huuhtele heti vedellä, jos valmistetta valuu päänahasta.\nJos Clobex shampoota joutuu silmiisi, huuhtele silmät huolellisesti vedellä. Jos ärsytystä ilmenee, kysy neuvoa lääkäriltä.\nJos et havaitse päänahkasi psoriaasin paranemista, käy lääkärin vastaanotolla.\nKeskustele lääkärin tai apteekkihenkilökunnan kanssa, jos sinulla on luuston kipua, jota ei ole esiintynyt aikaisemmin tai aikaisemmin esiintyneet oireet ovat pahentuneet Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoohoidon aikana, etenkin jos olet käyttänyt Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoota pitkään tai toistuvasti.\njos tämä valmiste on määrätty lapselle tai alle 18-vuotiaalle nuorelle, tarkista lääkäriltä joka viikko, ennen kuin jatkat tämän valmisteen käyttöä.\nMuut lääkevalmisteet ja Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoo\nClobex shampoolla ei ole haitallista vaikutusta tai sillä on hyvin vähäinen vaikutus ajokykyyn ja koneiden käyttökykyyn.\nTämä lääkevalmiste sisältää 100 mg alkoholia (etanolia) per gramma, joka vastaa 10 % w/w.\nKäytä tätä lääkettä juuri siten kuin lääkäri on määrännyt. Tarkista ohjeet lääkäriltä tai apteekista, jos olet epävarma. Tavanomainen päivittäinen annos yhtä käsittelykertaa kohden on suunnilleen puolikasta ruokalusikallista vastaava määrä (noin 7,5 ml) ja se riittää koko päänahan käsittelyyn.\nEllei lääkäri neuvo muuta, pese kätesi ja levitä Clobex shampoota suoraan kuivaan päänahkaan kerran päivässä huolehtien siitä, että käsittelet ja hierot kaikki hoidettavat alueet hyvin. Älä käytä suuria määriä Clobex shampoota, käytä vain sen verran, mikä riittää kuivan päänahkasi käsittelyyn. Pese kätesi huolellisesti shampoon levittämisen jälkeen. Anna shampoon vaikuttaa 15 minuuttia ilman päänahan peittämistä ja lisää sitten vettä, huuhtele ja kuivaa hiuksesi tavalliseen tapaan. Voit käyttää tavallista shampootasi, jos tarvitset lisää shampoota pestäksesi hiuksesi. Älä lisää enempää Clobex shampoota hiuksiisi.\nLääkäri kertoo sinulle, kuinka kauan sinun tulee käyttää Clobex shampoota päänahkasi psoriaasin hoitoon. Hoito ei saa kestää neljää viikkoa pidempään. Jos päänahkasi psoriaasi on huomattavasti parantunut ennen määrättyä hoidon loppumista, käy lääkärin vastaanotolla. Jos taas paranemista ei ole tapahtunut ollenkaan hoidon lopussa, kerro tästä lääkärille. Tämä hoito vaatii huolellista valvontaa; sinun tulee antaa lääkärin arvioida hoidon eteneminen säännöllisin väliajoin. Älä käytä Clobex shampoota kauemmin kuin lääkäri on määrännyt.\nLääkäri saattaa neuvoa sinua käyttämään Clobex shampoota myöhemmin uudelleen sen jälkeen, kun shampoon käytössä on pidetty taukoa.\nJos tämä valmiste on määrätty 2-18-vuotiaalle lapselle tai nuorelle, lääkärin antamia ohjeita on noudatettava. Sinun tulee tarkistaa lääkäriltä joka viikko, jatketaanko hoitoa.\nJos käytät Clobex shampoota enemmän kuin sinun pitäisi\nJos olet käyttänyt Clobex shampoota paljon kauemmin kuin sinun pitäisi, käy lääkärin vastaanotolla. Tätä valmistetta tulee käyttää ainoastaan päänahalle. Älä niele shampoota. Jos teet näin vahingossa, pienet määrät eivät ole haitallisia. Jos olet epävarma, ota välittömästi yhteys lääkäriin.\nJos unohdat käyttää Clobex shampoota\nJos unohdat käyttää Clobex shampoota, älä käytä seuraavalla kerralla kaksinkertaista annosta korvataksesi unohtamasi kerta-annoksen. Jatka käyttöä tavallisen aikataulun mukaan. Jos unohdat useita annoksia, kerro lääkärille.\nJos lopetat Clobex shampoon käytön\nJos lopetat Clobex shampoon käytön, käy lääkärin vastaanotolla. Sairautesi saattaa pahentua Clobex shampoon käytön lopettamisen jälkeen, etenkin, jos sitä on käytetty pitkään. Kerro lääkärille, jos havaitset ihosairautesi pahenemista.\nKuten kaikki lääkkeet, tämä lääke voi aiheuttaa haittavaikutuksia. Kaikki eivät kuitenkaan niitä saa.\nClobex shampoo voi aiheuttaa seuraavia haittavaikutuksia\nYleisiä haittavaikutuksia (voi esiintyä enintään yhdellä ihmisellä 10:stä):\nyhden tai usean karvatupen tulehdus\nMelko harvinaisia haittavaikutuksia (voi esiintyä enintään yhdellä ihmisellä 100:sta):\nUmpirauhasten häiriöitä (kuten lisämunuaisten toiminnan lamaantuminen, Cushingin oireyhtymä) on havaittu käytettäessä voimakkaita paikallisia steroideja, etenkin jos niitä on käytetty laajoille ihoalueille tai pitkän aikaa\nSilmän pistely tai polttelu\nKireyden tunne silmässä\nEpämukava tunne ihossa\nTeleangiektasia (ihon alla olevat verisuonet voivat tulla näkyvämmiksi)\nIhon atrofia (ihon oheneminen)\nÄrtyminen, kutina, nokkosihottuma, pienet näkyvät verisuonet tai ihon oheneminen hoidetulla ihoalueella on yleensä lievää tai kohtalaista luonteeltaan.\nJos sinulla huonon paikallisen siedettävyyden aiheuttamia oireita, kuten polttelun tunnetta tai punoitusta hoidetulla ihoalueella, älä käytä Clobex shampoota, ennen kuin nämä oireet ovat hävinneet.\nLopeta lääkkeen käyttö ja kerro lääkärille mahdollisimman nopeasti, jos sairautesi pahenee hoidon aikana (tämä on todennäköisempää, jos olet käyttänyt Clobex shampoota kauemmin kuin on määrätty) tai jos sinulla esiintyy silmäluomien, kasvojen tai huulten turvotusta, sillä voit olla allerginen valmisteelle tai sinulla voi olla ihoinfektio.\nSuurten määrien käyttö tai valmisteen jättäminen päänahkaan yli 15 minuutiksi saattaa:\naiheuttaa ihon ohenemista, jolloin iho voi vaurioitua helpommin\nmahdollistaa vaikuttavan aineen imeytymisen ihon läpi; tämä voi vaikuttaa muualle elimistössä, erityisesti lapsilla ja raskauden aikana.\nToistuvat paikalliset kortikosteroidihoidot pitkän ajan kuluessa saattavat myös joskus aiheuttaa märkärakkulaihottumaa (suuria märkänäppylöitä) sekä hiusten kasvun ja ihon värin muutoksia. Strioja (arpijuovia) ja ihon punatäpläisyyttä (mustelmia) saattaa ilmaantua.\nJos sinulla on rosacea eli ruusufinni (kasvojen punoitus, johon liittyy ihon punastelu ja mahdollisesti märkänäppylöitä), Clobex shampoon joutuminen kasvoille voi aiheuttaa iho-oireiden pahenemista.\nClobex shampoon käyttäminen kasvoille saattaa aiheuttaa suun ympäristön ihottumaa (punaläikkäinen ihottuma suun ympärillä).\nClobex shampoon käyttäminen iholle saattaa aiheuttaa ihon ohenemista, eikä sitä siksi saa koskaan käyttää kasvoille tai muille ihoalueille kuin päänahkaan.\nClobex shampoo pitää huuhdella huolellisesti, jotta vältetään yhteisvaikutukset hiusväriaineiden kanssa, kuten hiusten värin muuttuminen.\nJos sinulla esiintyy epätavallisia vaivoja, joille et löydä selitystä, kerro lääkärille mahdollisimman pian.\nÄlä käytä tätä lääkettä pullossa ja pahvipakkauksessa mainitun viimeisen käyttöpäivämäärän jälkeen. Viimeinen käyttöpäivämäärä tarkoittaa kuukauden viimeistä päivää.\nSäilytä alkuperäisessä muovipullossa valolta suojattuna.\nHävitä pullo 6 kuukauden kuluttua avaamisesta.\nMitä Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoo sisältää\nVaikuttava aine on klobetasolipropionaatti.\nYksi gramma (millilitra) Clobex shampoota sisältää 500 mikrogrammaa vaikuttavaa ainetta, klobetasolipropionaattia.\nMuut aineet ovat etanoli, kookosalkyylidimetyylibetaiini, natriumlauryylisulfaatti, polykvaternium-10, natriumsitraatti, sitruunahappomonohydraatti ja puhdistettu vesi.\nClobex shampoo on paksu, puolittain läpinäkyvä, väritön tai haalean keltainen nestemäinen shampoo, jossa on alkoholimainen tuoksu.\nClobex shampoo on saatavilla lääkärin määräyksellä valkoisissa suuritiheyksisestä polyeteenistä (HDPE) valmistetuissa 60 ml:n tai 125 ml:n muovipulloissa, joissa on kiinni napsautettava polypropeenisuljin. 30 ml:n HDPE-pullossa on polypropeenikierresuljin. Pullot sisältävät 30 ml, 60 ml tai 125 ml shampoota (kaikkia pakkauskokoja ei välttämättä ole myynnissä).\nGalderma Nordic AB, Seminariegatan 21, 752 28 Uppsala, Ruotsi.\nPuh: +46 18 444 0330, Faksi: +46 18 444 0335, Sähköposti: nordic@galderma.com .\nLaboratoires Galderma, Z.I. Montdésir, 74540, Alby-sur-Chéran, Ranska\nIso-Britannia (Pohjois-Irlanti), Italia, Irlanti ja Portugali: Etrivex 500 mikrogrammaa/g shampoo\nRanska, Saksa, Belgia, Puola, Espanja, Unkari, Alankomaat, Ruotsi, Tanska, Itävalta, Luxemburg, Islanti, Tsekin tasavalta, Norja, Kreikka, Slovakia ja Suomi: Clobex 500 mikrogrammaa/g shampoo


Villmark 2 (2015) - Kommentit - Leffatykki\nVillmark 2 arvosana 2,33\n23.06.16 klo 19:29\n29.12.15 klo 19:34\nIhan laadukkaan oloinen mutta sisällöltään kovin perustasolle jäävä. Juoni ei ole huono, mutta elementit ovat kyllä nähtyjä. Visuaalisella puolella ihan sama tilanne. Näyttelyssä ei kamalasti haukkumista ja naiskauneuttakin näkyy hieman. Ensimmäistä en ole nähnyt ja tämä oli ainakin liian keskinkertainen jäädäkseen mieleen. Liekö ensimmäinen tätä parempi...\n13.12.15 klo 20:02\nEn muistaakseni ole ensimmäistä Villmarkia nähnyt, mutta ainakin tämä jatko-osa on kertaalleen menevää kauhutrilleri viihdettä Norjasta. Hylätyn ja hiljaisen mielisairaalan ränsistyneet käytävät ja huoneet tuovat kivasti tunnelman potkua tarinaan, jossa ryhmä remonttipurkajia tekee tutkimusta. Vastaavasti tarinan yleisteema ja pahis oli otettu tuhansien kliseiden kirjasta. Norjalaiskaunotar Ellen Dorrit Petersen oli kiva remonttipurku asussaan. Musiikkiraidat olivat välillä hieman erikoiset. Katsottava Norjalaiskauhuilu.\n08.11.15 klo 22:43\nOlipas tylsä ja geneerinen säikyttelypläjäys. Sairaalaympäristöstä ei oteta mun mielestä kaikkea irti. Leffan leikkaus oli myös harvinaisen typerää. Joka kerta, kun jollekin hahmolle tapahtui jotain jännää niin leikattiin heti johonkin toiseen tyyppiin joka esim. venyttelee esaa tai on muuten yhtä lokoisat oltavat. Leffan ainoat varsinaiset ansiot voi myöntää tekniselle toteutukselle. Äänisuunnittelu, musiikki ja kuvaus ovat paikotellen jopa hienon näköistä.\nSiinä missä ensimmäinen osa nojasi simppeliin tarinaan jättäen taakseen kuitenkin sopivan mystisyyden verhon,jotta uusintakatselu poten... Lue loput\nIhan laadukkaan oloinen mutta sisällöltään kovin perustasolle jäävä. Juoni ei ole huono, mutta elementit ovat kyllä n&au... Lue loput\nEn muistaakseni ole ensimmäistä Villmarkia nähnyt, mutta ainakin tämä jatko-osa on kertaalleen menevää kauhutrilleri viihdett... Lue loput\nOlipas tylsä ja geneerinen säikyttelypläjäys. Sairaalaympäristöstä ei oteta mun mielestä kaikkea irti. Leffan leikkaus o... Lue loput


Oikeus: Tv-lupatarkastaja luuli kaiutinta televisioksi tai rikkoi kotirauhaa - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 28.03.2011 17:30\nKuopion hallinto-oikeus on tuoreella päätöksellään kumonnut viestintäviraston yksityishenkilölle määräämän takautuvan tv-lupamaksun. Oikeuden mukaan tv-lupatarkastaja ei voinut hankkia maksun perusteena ollutta tietoa muutoin kuin lakia rikkomalla.\nViestintävirasto oli perinyt viime keväänä Nurmeksessa asuvalta yksityishenkilöltä 60 euron takautuvan tarkastusmaksun, koska lupatarkastaja oli havainnut tämän asunnossa suurikokoisen digitaulutelevision vaikkei tämä ollut maksanut tv-lupaa.Asunnossa ei ollut ollut ketään tarkastajan saapuessa, mutta sen ulko-ovi oli ollut auki. Kertomuksensa mukaan tarkastaja oli nähnyt television seistessään asunnon ulko-ovella.\nAsukas: Ovelta ei näkymää olohuoneeseenTarkastusmaksun saanut henkilö valitti Viestintäviraston päätöksestä Kuopion hallinto-oikeuteen. Hänen mukaansa havainnon tekeminen asunnon ovelta ei ole mahdollista, sillä sieltä ei ole lainkaan näköyhteyttä olohuoneeseen. Valituksen mukaan tarkastaja ei ole voinut nähdä televisiota menemättä luvatta asuntoon ja rikkomatta kotirauhaa.Asukas liitti valitukseensa asunnosta ulko-ovelta otettuja kuvia. Niiden mukaan ulko-ovelta ei ole näkymää olohuoneeseen, jossa tarkastaja on väittänyt suurikokoisen television sijainneen. Asunnon ovelta on nähtävissä ainoastaan pystymallinen kaiutin eikä digitelevisio, kuten tarkastaja on kuvannut. Asukkaan mukaan tarkastajan on siis joko täytynyt rikkoa kotirauhaa tai luulla kaiutinta suurikokoiseksi televisioksi.Oikeus uskoi asukastaOikeus piti asukkaan antamaa selvitystä luotettavana. Asunnon kotiovelta tehty havainto ei voi oikeuden mukaan pitää paikkansa.Jos tarkastaja on ilman lupaa tunkeutunut kotirauhan suojaamalle alueelle, todistusaineistoa on oikeuden mukaan hankittu laittomalla tavalla ja asukkaan perusoikeutta loukaten. Tällainen menettely loukkaisi oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin periaatteita, hallinto-oikeus toteaa päätöksessään.Kuopion hallinto-oikeus määräsi viestintäviraston päätöksen takautuvasta tv-lupamaksusta kumottavaksi. Päätöksestä voi vielä valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.Viestintävirasto on vastineessaan kiistänyt valituksen. Se myös pitää mahdottomana, että kokenut tarkastaja olisi luullut kaiutinta televisioksi.\nPäätöksestä kertoo ensimmäisenä Edilex.\nTHL: Pikkulapsi sairastunut tuhkarokkoon Kainuussa


Kommentti: Liigan heittopusseiksi povatut kauppiaat eivät alistuneet kohtaloihinsa – tilalle tuli tuplasti asennetta | Liiga | Faneille.com\n22.02.2017 Eemeli Kosonen\nUnibetilta uudelle asiakkaalle 110 € starttipaketti\nLiigassa nähtiin tälläkin kaudella perinteisiä tyhjennysmyyntejä, kun SaiPa ja KooKoo kauppasivat avainpelaajia paikatakseen heikkojen kausien aiheuttamia taloudellisia kuoppia. Eikä tässä ole mitään väärää seurojen osalta. Vaaraa putoamiselle ei ole ja kyse on loppupeleissä vain bisneksestä. Yhden heikomman kauden olisi turha antaa vaikuttaa liian negatiivisesti tulevien kausien joukkueiden rakentamiseen.\nPelkona oli tietysti, että joukkueet toimivat helppoina pistepusseina vastustajille runkosarjan loppusuoran ajan. Tästä ei ole kuitenkaan näkynyt toistaiseksi mitään viitteitä, vaan tyhjennysmyynnit ovat näyttäneet parhaita puoliaan.\nSiirtorajan umpeutumisen jälkeen SaiPa sai Kärpiltä täystyrmäyksen ja kaikki vaikutti menevän käsikirjoituksen mukaan, kun oululaiset takoivat kuudessa minuutissa kolme maalia SaiPan verkkoon. SaiPa kuitenkin ryhdistäytyi, ja seuraavissa 11 erässä lappeenrantalaisille on tehty vain kolme maalia. Kärpille kärsityn tappion jälkeen SaiPa kuittasi voitot pudotuspelipaikoista taistelevista Jukureista ja Sportista sekä venytti kamppailun Tapparaa vastaan maalittomassa tilanteessa aina voittomaalikilpailuun asti. Myös KooKoo on esiintynyt positiivisesti. Joukkue nappasi voitot Sportista ja Kärpistä sekä hävisi tiistaina saappaat jalassa vieraskaukalossa HIFK:lle maalein 2-3. Kouvolalaisilla on jopa pienet mahdollisuudet pudotuspeleihin, kun viivan yläpuolelle on viisi pistettä matkaa.\nKooKoon ja varsinkin SaiPan otteluissa on näkynyt pitkästä aikaa asennetta. Edelliset ottelut ovat kuuluneet ehdottomasti joukkueiden kauden parhaimmistoon. Kalliiden avainpelaajien poistuminen on näkynyt aina ajoittain pienenä taitovajeena, mutta yritystä ja asennetta on tullut tilalle senkin edestä.\nEntäpä jos tilalla surffailisi kalliita tähtipelaajia taskussaan sopimuspaperit muualle ensi kaudeksi? Selkä saattaisi suoristua astetta helpommin. Nyt joukkueiden riveissä viilettää liuta pelaajia, jotka eivät muuten näin kovia pelejä pääsisi pelaamaan. Se näkyy myös otteissa: jokaisesta kiekosta taistellaan aivan viimeiseen asti eikä mustelmia pelätä.\nEsimerkiksi tiistaina hallitsevaa mestaria vastaan SaiPalla oli kokoonpanossa 18 kenttäpelaajaa, joista peräti 11 oli korkeintaan 22-vuotiaita. Heistä peräti yhdeksän pelasi yli 12 minuuttia, joten nimet eivät olleet kokoonpanossa vain koristeena. Esimerkiksi Janne Kettunen on tehnyt viime vuodet hiljaista murtautumista kohti Liigaa, mutta vastuu on toistaiseksi jäänyt jämäminuuttien tasolle ja pelejä on kertynyt lähinnä Mestiksessä. Jukureita ja Tapparaa vastaan nuorukainen sai peliaikaa yhteensä yli 47 minuuttia, mikä on ehdottomasti loistava sijoitus tulevaisuutta ajatellen.\nMyös esimerkiksi Jussi Markkasen päästäminen loppukaudeksi Sveitsiin vaikutti isolta riskiltä. Frans Tuohimaa on kuitenkin osoittanut epäilykset vääriksi ja torjunut loistavalla tasolla edelliset ottelut. Sport, Jukurit ja Tappara saivat yhteensä vain kertaalleen 25-vuotiaan maalivahdin taakse. Tuohimaa vastaavasti pysäytti näissä otteluissa 104 laukausta.\nTyhjennysmyynnit ovat näyttäneet tällä kaudella parhaita puoliaan. Tähtipelaajat pääsivät hakemaan vielä loppukaudeksi menestystä, kun taas nuoret pelaajat saivat näytönpaikkoja, joista voisivat muuten vain unelmoida. Toki runkosarjan lopusta tekisi vielä pykälän verran mielenkiintoisemman, mikäli SaiPa ja KooKoo kamppailisivat vielä putoamista vastaan.\nLiiga jatkuu torstaina viiden ottelun voimin ja taistelu pudotuspelipaikoista käy kuumimmillaan. Voit seurata maan parasta kiekkoa Nelonen Pron kanavilta sekä Ruutu+ -palvelusta. Kattavan kerroinvalikoiman Liigaan löydät Unibetiltä.\nTapparalla on kaksi erityisen suurta haastajaa: ”Mikään joukkue ei halua kohdata heitä pudotuspeleissä”\nUnibetilta uudelle asiakkaalle 110 € starttipaketti Liiga jatkuu tällä viikolla 19 ottelun voimin ja taistelu pudotuspelipaikoista käy kuumimmillaan. Runkosarjasta on…\nLiigan valmentajaruletin hullut päivät ovat jäämässä menneisyyteen\n10 € talletuksella Lontoon UFC-iltaan? Osallistu Unibetin arvontaan nyt! Runkosarja lähenee loppuaan ja tähän mennessä kotimaisessa Liigassamme on koettu kahdet…\nTOP 5: Liigan siirtoikkunan voittajat\nRule Britannia – 10 € talletuksella VIP-matka Teemu Packalénin UFC-matsiin Lontooseen! Liigassa nähtiin siirtoikkunan viimeisinä päivinä muutamia mielenkiintoisia siirtoja, kun…


Karossipaneeli Cent STK, 15x95x3900mm, EM/VM, puuvalmis | Netrauta.fi\nNäytä kaikki Siskonpaneelit\n52,05 € 36,40 €m² Säästät: 15,65 €\nHinta 64,97 €/pkt\nPakkauskoko (m²): 1,658\nPakkauksen syvyys (mm): 3 900,00\n52,05 € 36,40 €m²\nMökinkorjaaja · 30.9.2021\nHyvää, tasalaatuista, vähäoksaista paneelia. Pontti istuu hyvin. Helposti yksin käsiteltävissä pakkauksissa. Ulkonäkö on tyylikäs perinteinen sisaruspaneeli, joka sopii entisöintiin.\nVastaus - Eetu (Tuotevastaava) · 1.10.2021 :\nHei, kiitos palautteesta, kiva kuulla kaiken toimineen niinkuin pitääkin!