MAALAINEN: syyskuu 2009\nKivijärven tilan historia, Reino Niinimäki\n(Jäljennän tähän Reino Niinimäen kirjoittaman Kivijärven tilan historian. Kivijärven tila on nykyinen Keuruun ekokylä, jonka perustajia ja alkukauden asukkaita olin. Kirjoitin yhteisön alkuajoista omia muistelmiani tähän blogiin.)Keuruun pitäjän Suolahden kylän pohjoisluonteinen alue oli 1740-luvulle saakka asuttamatonta korpea. Ainoa talo oli 1670-luvulla rakennettu Lankkuan kruununtalo Keuruu - Ähtärin ratsutien varressa. Siihen aikaan uudistilat olivat rakentamisen alkuvuosina verovapaita, joten niistä ei tullut merkintöjä maaveroluetteloihin. Eikä uudisasukkaita läheskään aina heti merkitty seurakunnan rippikirjaankaan, vaan olivat vuosikausia merkittyinä entiseen asuinpaikkaansa. Siksi uudistalojen rakentamisen alkuaikoja on vaikea tarkoin määritellä.Suolahden jakokunnan ensimmäinen 1700 -luvun talo on rippikirjan mukaan kylän pohjoisimpaan osaan rakennettu Etelämäki. Siihen tupansa rakensi ja kaskensa kaatoi Juho Petterinpoika Palander vaimonsa Vappu Heikintyttären kanssa. He ovat merkitty rippikirjaan Etelämäen asukkaiksi vuonna 1750.Sitten tuli rakentamisvuoroon Kivijärven talo, joka on merkitty maaveroluetteloon vuonna 1766. Sen ensimmäiset raivaajat olivat Suojärven kylästä Matti Juhonpoika Kortemäki ja Kaisa Yrjöntytär Lankkualta.Jakokunnan talonpojat sopivat kaskialueensa. Talojen maarajat määriteltiin vuosina 1789 -1794 toimitetun isonjaon ensimmäisessä vaiheessa. Vuoden 1780 paikkeilla tehtiin ratsutien paikalle hevosajokelpoinen maantie. Sen varteen rakennettiin useita uudistaloja lähelle toisiaan. Tästä aiheutui ongelmia maa-alueitten jaossa. Monen talon maat oli pilkottava kapeiksi kaistoiksi itä-länsi suuntaan. Niinpä Kivijärvenkin maa-alue ulottui Lankkuan länsirajasta Murtomäen maan laitaan. Suolahden jakokunnan maanjako oli sikäli helppo, että talojen pellot olivat rakennusten ympärillä. Asutuimmilla seuduillahan peltojako oli ongelmallinen. Mutta luonnonniityt piti täälläkin jakaa. Lapinjoen, nyk. Kupanjoen, ylävirran varrella oli paljon niittyjä, jotka jaettiin kymmenen talon kesken. Siellä oli Kivijärvenkin niittypalsta. Viime vuosisadan lopullahan peltoheinän viljely yleistyi ja luonnonniityt kävivät tarpeettomiksi. Silloin toimitetussa isonjaon tarkistusvaiheessa nämä niityt liitettiin niiden ympärillä olevien talojen maihin.Isojaossa perustetut tilat olivat kruununtiloja. Maksettuaan yhtenä vuotena 3-kertaisen maaveron talonpoika sai taloonsa perintöoikeuden ja myydäkin sen vapaasti kruunulta lupaa kysymättä. Kivijärven talo lunastettiin perintötilaksi vuonna 1804. Samaan aikaan talossa oli sukupolvenvaihto. Heikki -poika ja vaimonsa Kirsti jatkoivat talon asumista toistakymmentä vuotta, jolloin möivät Kivijärven Juho Lavikolle. Vähän alle kymmenen vuotta taloa pidettyään Juho -isäntä möi talonsa Henrik Saxbergille, joka oli Könttärin isännän Aapo Saxbergin nuorimmainen.Paitsi uuttera talonpoika Saxbergin Aapo oli myös kirkkoväärtinä melkoinen vaikuttaja. Hän yritti kouluttaa keskimmäistä Matti -poikaansa, joka epäonnistui opinnoissaan, mutta oppi toki hyvän ruotsinkielen taidon, että kirjoitti kontrahdit ja kauppakirjat yms. missä tällaista kirjuria kaivattiin. Siihen aikaanhan asiakirjat kirjoitettiin ruotsiksi. Nähtävästi isänsä tuella Matista tuli seurakunnan lukkari, vaikka hänen veisuutaitonsa ei kovin korkeatasoista ollutkaan. Nuorempi Henrik -veli oli myös opinhaluinen. Hänelle Matti opetti sen verran ruotsia ja kirjoitustaitoa, että myöhemmällä iällä näistä opeista oli hyötyäkin.Kruununvoudit hoitivat kruunulle määrättyjen verojen perinnän. Heidän apunaan oli jokaisessa pitäjässä veronkantomies, joka oli joku talollinen. Hän luovutti keräämänsä verot käräjäpäivänä kruununvoudille. (Eino Jutikkala 1946 Porvoo) Tähän virkaan kruununvouti valitsi Henrik Saxbergin. Hänet kirkkoherra merkitsi rippikirjaan arvonimellä "komissaari". Itse Henrik näkyy käyttäneen arvonimenään "manttaalikomissaari". Pitäjäläiset kunnioittivat läheisintään kruununpalvelijaa kutsuen häntä "herraksi". Veroherraan tuli olla hyvissä suhteissa, vaikka Henrik-herra sen ajan arvomaailmassa olikin elämäntavoissaan melko poikkeava. Ei kiirehtinyt avioliittoon, vaan harrasti "vapaita suhteita" piikatyttöjen kanssa. Multialaissyntyinen Leena oli heistä kiinnostavin, kun hän isäntänsä tuella saattoi maailmaan neljä poikalasta, joista yksi alle kaksivuotiaana hukkui jokeen. Henrik-herra tunnusti pojat omikseen, joten he saivat Saxberg-sukunimen. Heistä vanhin sitten myöhemmällä iällään tunnettiin "Pilli-Hermannina".Leenasta ei tullut talon emäntää, vaan vuonna 1847 viittäkymmentään lähestyvä isäntä avioitui 31-vuotiaan Ulrika Danielintyttären kanssa. Perimätiedon mukaan Ulrikalla oli hyvä kirjoitustaito ja hän hoitikin miehensä kirjanpidolliset tehtävät. Tässä aviosuhteessa ei ollut moitteen sijaa. Talossa oli suuri määrä palvelusväkeä, piikoja ja renkejä, niinkuin siihen aikaan sanottiin. Eräänä Henrik-herran myönteisenä piirteenä oli hänen ymmärtävä suhtautumisensa ns. itsellisiin, joille hän järjesti torpan paikkoja ehkä enemmän kuin muut Keuruun talolliset. 1860-luvulla Kivijärven maalla oli 10 torppaa. Näin suuri torppareiden määrä oli hyödyksi talon asumisessa. Työt sujuivat, kun työvoimaa oli paljon. Siihen aikaanhaan oli yleistä, että torppari teki päivän viikossa talon töitä ja kesällä kiireaikaan sen lisäksi muutaman päivän.Ulrika synnytti kolme poikaa ja kaksi tyttöä. Hän kuoli 49 -vuotiaana. Ikääntynyt Henrik -herra järjesti talonsa tulevat asiat niin, että vanhin aviolapsi Matti oli perivä talon. Toiseksi vanhin Anttikin huomioitiin. Kivijärven maan pohjoisimpaan rinteeseen oli jo aiemmin rakennettu Ala-Jouhtimäki -niminen torppa, josta nyt tehtiin talo liittämällä siihen 660 ha maata. Henrik -isä sanoi pojalleen: -Sitä paikkaa kun kunnolla asut, ei sinulta leipä lopu.Suurten nälkävuosien "kuoleman enkeli" ei säästänyt Kivijärven herraakaan. Maaliskuussa 1868 hän kuoli lavantaudin uuvuttamana. Vielä vuosikymmenet jälkeenpäin paikkakuntalaiset muistivat tarinoissaan "herra-vainaan".Lankkuan Maria -emäntä kuoli v. 1864. Pian sen jälkeen talollisen poika Kaarle Lavikko avioitui Henrika Reetuntytär Lankkuan kanssa. Sitten kuoli Reetu-isäntäkin kesällä 1866. Hän ehti antaa talonsa vävylleen ehdolla, että hänen tulee huolehtia kaikista alaikäisistä Lankkuan lapsista, kunnes heistä tulee työikäisiä ja kykenevät elättämään itsensä. Mutta miten Kivijärven pojat menestyivät isäntinä? Kun palvelijat ja torpparit olivat tehneet kaikki talontyöt, eikä isä-Henrik ollut poikiansa patistamassa, ei heistä tullut kunnollisia isäntiäkään. Heitä vaivasi ns. "vetolaiskuus". Antti möi Ala-Jouhtimäen. Eleli perheensä kanssa Kivijärven torpissa talorahoista nauttien niin kauan kuin ne riittivät. Sitten kantoi postiakin Isojärven reitillä.Maaliskuun 1870 alussa Kivijärven väki ällistyi, kun levisi tieto, että Lankkuan Kalle on talon tuleva isäntä. Matti oli myynyt talonsa Kallelle neljällätuhannella markalla, muutti perheineen Kivijärven omistamaan Lammintaustan torppaan ja myöhemmin Isojärvelle, joka oli myös Kivijärven torppa. Kuolema ehti vielä iskeä Lankkuan elämään, kun Kallen nuori vaimo yllättäen kuoli. Äitiään jäi kaipaamaan 4-vuotias Henriikka, joka jäi nyt tätiensä kasvatettavaksi. Heistä kaksi oli jo muuttanut Lankkualta taloihin emänniksi. Sitten Kalle möi Lankkuan Aapo Pekkalalle kuudella tuhannella markalla. Kivijärven uusi isäntä otti jämäkän talonpoikaisen otteen talon asumisessa. Touhusi pellolla palkollisten ja torpparien kanssa. Hän siinä vuosien kuluessa ihastui ensimmäisen vaimonsa yhdeksän vuotta nuorempaan Vilhelmiina-sisareen. Lapsi syntyi muutama kuukausi heidän vihillä käyntinsä jälkeen. Poikalapsi sai isänsä mukaan nimen Kaarle, arkikielessä Kalle. Tämä lapsi jäi heidän ainoakseen. Isännän ensimmäisen avioliiton Henriikka-tytär sai nyt vuorostaan hoitaa velipuoltaan. Neitoseksi vartuttuaan Henriikka vietiin Kalikkamäen emännäksi.Kalle Kivijärvi otti osaa yhteiskunnalliseen toimintaan. Hän oli talollisten edustajana valitsemassa valtiopäivämiestä ja kuntakokouksissa. Seurakunnan toimintaan hän osallistui mm. kirkon rakennustoimikunnassa. Poikansa suoritti kansakoulun oppimäärän kirkonkylän koulussa. Kotonaan hän oli kaikin puolin sympaattinen nuorukainen. Viime vuosisadan lopulla lisättiin maatilojen karjantuottoa tuntuvasti. Lisättiin peltoaloja ja kasvatettiin peltoheinää. Moniin Keuruunkin kyliin perustettiin meijereitä. Sellainen tehtiin Kivijärvellekin. Sitä varten tehtiin erillinen rakennus, jossa oli korkea lieriömäinen puinen kirnu, jota kammella vääntäen kaksi miestä pyöritti. Työtä valvoi koulutettu naishenkilö. Tällainen kylämeijerikausi jäi lyhyeksi, kun pitäjien keskuksiin perustettiin suurempia ja uudenaikaisempia meijereitä.Kivijärvellä näytti kaikki menevän myötäisesti, kunnes kohtalon pyörä kääntyi ikävällä tavalla. Tuo ihailtu Kaarle-poika keuhkotautiin sairastuttuaan kuoli. Kerrottiin, että Miinä-emäntä ei olisi koskaan täysin selvinnyt tästä kolhusta. Hillitysti käyttäytyneestä emännästä tuli kovin kärttyisä. Nuoria palvelustyttöjä kohteli joskus väkivaltaisestikin. Mutta vähäosaisiin hän suhtautui ymmärtäen ja avuliaasti.Kalle-isäntä oli vuosikymmenten ajan seurannut yhteiskunnallista kehitystä laajemmalta kuin omilta tanhuviltaan. Oli rauhallinen ja sovitteleva, ei koskaan räjähtänyt torppareitten ja palvelijoittensa kanssa. Hänen ohittaessaan kuudenkymmenen ikäpaalun ja vaimonsakin ollessa yli viidenkymmenen oli tullut luopumisen aika, kun isännyyden jatkajaa ei ollut. Mikä lienee aiheuttanut, ettei isännän tytär ja vävy tulleet Kivijärvelle, vaan myytyään Kalikkamäen muuttivat Poskijärvelle?Talonsa myytyään Kalle ja Miina ostivat Keuruun kirkonkylästä tupa-kamaritalon. Miina kuoli vuonna 1914. Sen jälkeen Kalle oli pitkiä kausia tyttärensä perheessä Poskijärvellä. Hän kuoli vuonna 1921.Tällä välin oli Kivijärven talosta tullut "kauppakapula". Näin se pomppi "kädestä toiseen":24.5.1907 Herman ja Hulda Taipale ostivat Kivijärven Kallelta ja Miinalta 35000 markalla.1.11.1910 Akseli ja Tyyne Hanho ostivat Taipaleilta 50000 markalla.9.7.1913 Reetu ja aina Yli-Katila ostivat Hanholta 50000 markalla.14.3.1916 Oskari ja Loviisa Koskenheimo ostivat Yli-Katiloilta 116000 markalla.4.9.1916 Mäntän Oy osti Kivijärven Koskenheimoilta 155000 markalla. Myös osti Ilolan Taavetti Ristilältä 20000 markalla ja Kivisuon 4000 markalla.15.11.1921 Serlachius Oy osti edellä mainitut 3 tilaa Mäntän Oy:ltä 300000 markan yhteishintaan.1.12.1924 Työlaitosta varten perustettu Vaasan läänin kuntain liitto osti edelliset tilat ja lisäksi Jouhtisalon tilasta (61 ha) 1575000 markan yhteishintaan.Ehkä on aiheellista mainita myös Kivijärven torppien irrottumiset itsenäisiksi tiloiksi.Isojärvi v. 1906 162 ha:n maa-alueella. Purola v. 1910 91 ha:n maa-alueella. Ololanaho v. 1911 61 ha:n maa-alueella. Mäkelä v. 1916 77 ha:n maa-alueella. Korpela v. 1916 65 ha:n maa-alueella.Tämän jälkeen oli 10 torppaa, joiden vuokrasopimukset uusittiin v. 1916. Siitä alkaen torpparit maksoivat osan vuokrasta rahassa ja näin päivätyöt vähenivät. Sitten 1920-luvun alkuvuosina nämä 7 torppaa itsenäistyivät: Kettula, lammintaus, Myllyaho, Ala-Mäkelä, Pajula, Uskalinmäki ja Savitaipale. Kolme torppaa jäi taloon. Vuonna 1922 tuli voimaan köyhäinhoitolaki, joka oikeutti kunnat lähettämään työlaitokseen elatusvelvollisuutensa laiminlyöneet, työkykyiset henkilöt, joille tai joiden perheille oli annettu köyhäinhoitoa ja joilta kunnat eivät saaneet kotvausta kustannuksistaan, kuin myös sellaiset työkykyiset kunnallskotien hoidokkaat, jotka olivat soveltumattomia olemaan kunnalliskodeissa. Lisäksi avioliiton ulkopuolella syntyneistä lapsista olivat työlaitoksissa velvolliset työllään korvaamaan kunnille tuottamansa rasitukset ne aviottomain lasten isät ja äidit, jotka olivat laiminlyöneet elatuksensa. Tällaisia henkilöitä Vaasan läänin suomenkielisten kuntien alueella oli niin paljon, että työlaitoksen perustaminen katsottiin välttämättömäksi. Lääninhallituksen köyhäinhoidon tarkastaja kutsui kuntien edustajat Seinäjoelle joulukuun 29. päiväksi 1923. Siinä kokouksessa päätettiin perustaa yhteinen työlaitos Alavus - Suolahti rautatielinjan läheisyyteen. Sopivaa maatilaa etsimään ja sen toteuttamismuotoa suunnittelemaan valittiin 7-jäsenen toimikunta, johon valittiin mm. maalari Emil Sinervä Keuruulta. Toimikunta sai kymmeniä tarjouksia monenlaisista maatiloista. Se piti soveliaimpana Kivijärven tilaa Keuruulla, koska siellä oli hyvät maatalousrakennukset ja hyväkuntoiset kivettömät pellot yhtenäisessä lohkossa, ja hintakin oli sopiva. Keuruun Kansallispirtillä 10. pnä marraskuuta 1924 pidetyssä kuntien edustajien kokouksessa päätettiin yksimielisesti perustaa työlaitos, mutta sen paikasta äänestettiin. Äänin 94 puolesta ja 33 vastaan päätettiin työlaitoksen paikaksi Keuruun pitäjässä G.A.Serlachius Oy:n omistamat ja tarjoamat Kivijärven, Ilolan ja Kivisuon tilat ja osan Jouhtisalon tilasta, yhteensä 720 hehtaaria 1575000 markan kauppahinnalla. Tästä päätöksestä muuan saarijärveläinen maanviljelijä valitti lääninhallitukseen, joka hylkäsi valituksen. Tässä kokouksessa valittiin kuusijäseninen rakennuslautakunta, johon tulivat jäseniksi mm. keuruulaiset Alfred Mörä ja Emil Sinervä, joka seuraavana vuonna valittiin lautakunnan puheenjohtajaksi. Lautakunta valitsi tilanhoitajaksi F. Kulkin, joka oli siinä tehtävässä aiemmankin omistajan aikana. Rakennuslautakunta ryhtyi heti toimenpiteisiin hoidokasrakennuksen piirustusten hankkimiseksi. Ne tilattiin sosiaalihallituksen arkkitehti M. Paalaselta. Rakentamaan päästiin vuoden 1926 alussa. Samana vuonna vaihtui tilanhoitajaksi Lauri Kutinlahti. Sosiaaliministeriön vahvistaman suunnitelman mukaan rakennettavaksi tuli hoidokasrakennus ja vanhan päärakennuksen korjaus johtajan asunnoksi ja naishoidokkien työ-ja asuinhuoneiksi ja rakennuksen toiseen osaan oli rakennettava leipomo. Vanha leipomorakennus tuli korjata keittiöksi ja ruokailuhuoneeksi. Oli rakennettava erillinen aittarakennus sekä sikalarakennus. Kaikki nämä rakennustyöt urakoi rakennusmestari K. Nylund Jyväskylästä. Työnvalvojana oli rkm. A. Pursiainen. Vuoden 1927 alussa rakennustyöt oli saatu loppuun suoritetuksi ja kuntien edustajien läsnäollessa laitos vihittiin tarkoitukseensa 19. helmikuuta 1927.Työlaitoksen perustamiskustannukset kauppahintoineen, rakennushintoineen, irtaimistohankintoineen, korkomenoineen ym. olivat 3705000 markkaa, josta valtion osuus oli 1556000 mk ja kunnat maksoivat 22000 mk varaamaansa hoidokaspaikkaa kohti. Lainaa otettiin 1800000 mk. Hoidokaspaikkoja oli tällöin 65 läänin 34:stä kunnasta. Ensimmäisen johtokunnan puheenjohtajaksi valittiin Emil Sinervä.Toiminnan alkuaikoina henkilökunnassa oli neljä miesvartijaa, naisvartija, emännöitsijä, emännöitsijän apulainen, karjakko, karjakon apulainen ja yövartija.Työvelvolliset joutuivat toiminnan alkuvuosina tekemään monelaisia perusparannustöitä, ennenkuin maatilaa voitiin voimaperäisemmin käyttää. Kun tilalla ostettaessa oli peltoa 70 ha, laajennettiin sen ala 90 hehtaariin. Metsäojia kaivettiin ja rakennus- sekä salaojitustöitä työvelvolliset tekivät. Naispuoliset työvelvolliset suorittivat puhtaanapitotöitä, ompelivat ja tekivät kasvitarhatyöt ja auttoivat keittiössä ja navetassa.Alkuvuosina tilalla oli n. 30 lypsylehmää ja 10 hevosta. Oli 5 emakkosikaa, joiden porsaita myytiin, ja 10-12 lihotussikaa ja 1 karju. Omankulutuksen ylittävä maito vietiin meijeriin, ja lihaa riitti myyntiin. Laitoksen taloudellinen tilanne parani niin, että jo seitsemännen toimintavuoden jälkeen maatilan tuottoosoitti ylijäämää. Työlaitoksen johtajina olivat K. Norbacka vv. 1927-1928, V. Huhtinen vv. 1928-1934, J. Kalervo Kauppi 1934-toukokuu 1936, Kauko Saari toukokuu 1936-1972, kuoli 6.3.1991 Vantaalla, Sauli Koskela 1973-1980.Keväällä 1986 kävin eläkeläispäiviä viettävän työlaitoksen johtaja Kauko Saaren luona Vantaalla. Hän kertoi pitkän virkakautensa aikaisesta työlaitoksen toiminnasta mm. näin:"Kaksi veljeäni jäi Lapualle kotitilaani hoitamaan, kun ylioppilaaksi päästyäni ja sotaväen käytyäni ilmottauduin Helsingin Yliopistoon, jossa suoritin maatalous- ja metsätieteiden kandidaattitutkinnon vuonna 1934. Sitten olin lähes kaksi vuotta Suupohjan kansanopiston opettajana. Vuoden 1935 lopulla tapasin junassa kansanedustaja Kleemolan. Hän tiesi, että Keuruun työlaitoksella tulee johtajan paikka avoimeksi ja kehoitti minua hakemaan. Isäni serkku kävi Keuruulla "vakoilemassa". Hän oli muuten myönteinen, mutta paikka oli hieman syrjäinen hänen mielestään. Myös muuan lapualainen sähköasentaja kävi korjaamassa sähkögeneraattorin, jonka varassa työlaitoksen sähkön saanti silloin oli. Myös hän toi tietoja paikasta. Tein hakemuksen, tulin valituksi ja vappuna 1936 otin viran vastaan. Siihen saakka oli johtajana agronomi Kauppi, joka oli pitänyt työvelvollisilla "sotilaallisen" kurin. Kun he menivät kasarmista ruokalaan tai tulivat työmaalta, piti heidän marssia rivissä. Tällaisestahan minä heidät vapautin ja suhtauduin heihin melko toverillisesti. Niinpä monet heistä rohkenivat tulla luokseni kertomaan ongelmistaan. Yrittivätpä käyttää lempeyttäni hyväkseenkin. Pyysivät lomia; mutta aavistinhan minä, milloin mies halusi juopottelulomalle. Silloin kyllä tyrmäsin aikeet. Työlaitoksen peltoala oli silloin 30-luvulla n. 90 hehtaaria ja metsää oli n. 700 hehtaaria. Oli n. 30 lypsylehmää, 15 hevosta, 4-5 emakkosikaa ja jatkuvasti lihotusikoja tilan tarvetta vastaava määrä. Henkilökuntaan kuului silloin 7 vartijaa, heistä yksi oli naispuolinen, sillä työvelvollisia naisiakin oli joskus jopa kymmenenkin. Oli emäntä ja karjakko. Karjakot eivät kauan palvelleet, koska jatkuvasti lähistön poikamies-isännät veivät heitä emännikseen. Sodan jälkeen otinkin miespuolisia karjakoita, koska he viipyivät talossa kauemmin. Perheeni asunto oli vanhan päärakennuksenhuoneissa. Siinä oli myös suuri tupa, jossa työvelvolliset ruokailivat. Henkilökunta ruokaili viereisessä pienemmässä huoneessa. Toisessa kerroksessa oli emännän ja naisvartijan asunnot ja naispuoliset työvelvollisetkin olivat siellä. Heidän määränsä laski ja siitä lähtien ei naisvartijaa enää tarvittu, vaan emäntä huolehti heidän ohjaamisestaan. Osa vartijoista asui lähellä kotonaan. Entisessä muonamiehen asunnossa oli kahden vartijaperheen asunnot. Sota-aikana kasarmi oli puolustusvoimien hallussa. Saunarakennus kunnostettiin työvelvollisille. Heidän määränsä oli silloin minimissään. Muutakin työvoimaa oli vähän. Ainoa vanha traktorikin reistaili. Olin talvisodassa ja kahteen otteeseen jatkosodassa. Marraskuussa 1944 pääsin sieltä kotiin. Sitten minut määrättiin maahankintalautakunnan puheenjohtajaksi Keuruun ja Pihlajaveden kuntiin. Kuntyö niissä loppui, minut määrättiin vielä samaan tehtävään Ähtäriin. Lääkärinlausunnon avulla sain tästä tehtävästä vapautuksen. Tuosta sota-ajasta vielä on mainittava, että henkilökunta sai korttiannoksiin oikeuttavat annokset tilalta. Oman tarpeen ylittävät maito- ja lihamäärät vietiin meijeriin ja kauppaan. Sodassa olivat myös laitoksen viisi hevosta, jotka säilyivät terveinä. Kun ne Keuruun asemalla otettiin ulos vaunusta, niin siinä noutomiesten huomaamatta yksi hevosista katosi. Miehet etsivät sitä epätoivoisesti. Viimein joku miehistä soitti minulle. Sanoin, että Niku (se oli hevosen nimi) on jo täällä. Se oli juossut yksin tuttua tietä kotiinsa.Sodan jälkeen otettiin työlaitoksen maata asutustarkoituksiin 170 hehtaaria. Siitä oli peltoa 40 hehtaaria. Sitten kuokittiin uutta peltoa sama määrä tilalle. Vaasan läänin alueelta oli jäsenkuntia 65. Oli etäinen Orivesikin Hämeestä, joka ei liittynyt oman lääninsä laitokseen, kun ei saanut sitä itselleen. Sodan jälkeen tuli myös Helsinki osakkaaksi. Suurimmillaan oli työvelvollisten määrä 120. Helsinki passitti ns. heroinisteja, jotka olivat vaikeita tapauksia. Työlaitoksellamme heistä kuoli kolme. Eräskin avasi ikkunan ja lähti laskemaan ränniputkea myöten. Putki hajosi, mies tuli pää edellä maahan ja kuoli heti.Silloin tällöin joku henkisesti heikko hoidokas lähti karkumatkallekin, mutta tavoitettiin lähiseudulta. Siitä seurasi kahden viikon koppirangaistus. Oli sellaisiakin työvelvollisia, jotka tekivät hurjasti töitä. Kun tavoite täyttyi, he pääsivät pois. Ensikertalaisen työvelvollisuuskausi oli enintään kuusi kuukautta ja toiskertalaisella enintään vuosi. Monilta meni viinahalutkin, kun he puskivat töitä. Tekivät pitkää päivääkin kun se sallittiin.Sitten tuli uusi työaikalaki, jota oli sovellettava myös työvelvollisiin. Tuli pakolliset kahvitauotkin. Tämänlainen työ oli vielä sodan jälkeen muutaman vuoden verovapaata. Sitten se tuli veronalaiseksi. Kaikki nämä muutokset työ-oloissa alensivat työvelvollisten työhalukkuutta ja tehokkuutta tuntuvasti. Laitoshan oli toiminut kauan omavaraisesti ilman kuntien kannatusmaksuja. Näin työlaitokset tulivat kuntien rasituksiksi, kun ne rupesivat tuottamaan tappiollisia tilinpäätksiä. Ajauduttiin tilanteeseen, että työlaitostoiminta lailla lopetettiin. Keuruun työlaitos lopetti toimintansa ja sen jälkeen se siirtyi muunlaiseen toimintaan.Työlaitos muuttui huoltolaksi."Kuten edellä olevasta johtaja Kauko Saaren haastattelusta ilmeni, voitiin työlaitokseen lähettää myös päihteiden väärinkäyttäjiä. Laitos toimi kokonaisuudessaan työlaitoksena vuoden 1976 loppuun saakka. Vuoden 1977 alusta alkaen työlaitoksen yhteydessä toimi 25-paikkainen huoltolaosasto. Työlaitostoiminta päättyi maassamme vuonna 1980 ja samana vuonna Keuruun huoltola muuttui kokonaisuudessaan päihdehuollon toimintayksiköksi. Liittovaltuuston päätöksellä Keuruun Huoltolan uudeksi nimeksi tuli Keruruun kuntoutumiskeskus 1.1.1991 alkaen.Kuntainliiton nimi oli vuoden 1978 alusta alkaen Keuruun huoltolan kuntainliitto ja vuoden 1985 alusta alkaen Keski-Suomen ja Vaasan läänin päihdehuollon kuntainliitto.Työlaitoksen johtaja Sauli Koskela jatkoi huoltolan ja kuntoutumiskeskuksen johtajana 28.2.1991 saakka ja hänen jälkeensä johtajaksi valittiin Markku Isotalo. Vuoden 1991 lopussa oli vakinaisen henkilökunnan vahvuus 33 virkailijaa.Maatilan 72 hehtaarin pellot ovat vuokratut vuoden 1991 alusta Kankaanpään maatalousyhtymälle viideksi vuodeksi. Jäsenkunnille päihdehuollosta aiheutuvat hoitomaksut pysyivät kohtuullisina vuoteen 1990 saakka. Mutta taloudellisen tilan heikentyessä kunnat ryhtyivät karsimaan päihdehuollosta aiheutuvia kulujaan eivätkä lähettäneetkään hoidon tarpeessa olevia kuntoutumiskeskukseen. Tästä johtuen jäsenkuntien maksuosuudet hoitopäiviä kohden nousivat jyrkästi. Kun v. 1990 hoitopäiviä oli 11932, niin v. 1991 vain 6815. Syyskuun 25 päivänä 1992 kuntien liittohallitus päätti lopettaa kuntainliiton toiminnan vuoden 1993 loppuun mennessä. Päihdehuoltotoiminta päättyi 31.10.-92.Kevättalvella 1992 kuntoutumiskeskusken toiminnan loppumisen uhka jo oli näkyvissä. Sosiaali- ja terveysministeriössä alettiin suunnitella näihin vapautuviin tiloihin turvapaikan hakijoiden vastaanottokeskusta. Toiminnan toteuttamisessa edistyttiin niin ripeästi, että päihdetoiminnan päättyessä voitiin välittömästi aloittaa Jugoslavian sotatoimialueelta paenneiden turvapaikan hakijoiden sijoittaminen.Viime vuoden loppuun mennessä heitä oli majoitettu 83 ja tätä kirjoitettaessa heitä oli 150. Vakinaisen henkilökunnan määrä on 16.Tätä kirjoitettaessa lehtitietojen mukaan valtio maksaa Keski-Suomen ja Vaasan läänin päihdehuollon kuntayhtymälle vuokrasta, palkoista ja kiinteistönhuoltokuluista n. 5 milj. markkaa. Kuntayhtymässä on 62 jäsenkuntaa.Ehkä on aiheellista mainita, että nämä pakolaiset eivät ole laitoksen ensimmäiset. Keväällä 1931 työlaitokseen sijoitettiin 19 Venäjältä tullutta pakolaista, jotka seuraavan vuoden vaihtuessa muuttivat muualle. Työvelvollisten mukana he osallistuivat laitoksen töihin. Eräs sen ajan henkilökunnassa olleista kertoi sattumalta tavanneensa heistä kaksi Helsingissä, jossa heillä oli pieni kauppa jossakin syrjäisellä kadulla.Kuvateksti:Kivijärven tilasta tuli n.1921 työlaitos, vuodesta 1977 päihdehuoltola ja 1993 pakolaisten vastaanottokeskus. Vasemmalla olevaa päärakennusta on korjattu 1983-84 vierashuoneiksi ja 1990 muutettu terapiatiloiksi. Oikella oleva tuparakennus on korjattu 1926-27 keittiöksi ja ruokailuhuoneeksi.\nKivijärven tila Keuruulla\nTämä on Jaakko Saaren kirjoitusElämää Keuruun Kivijärvellä noin 1950 luvun puolivälistä 1970-luvulleEnsimmäiset muistikuvani Keuruun Kivijärven kartanosta ovat varmasti kantautuneet korviini jo maatessani kehdossa vanhassa punaisessa kaksikerroksisessa pohjalaismallisessa puutalossa (kerrottiin rakennetun 1868 nälkävuoden aikana maksamalla pohjoisesta tulleille nälkiintyneille rakentajille palkaksi työstään särpimeksi lanttuvelliä)"Kling, klang, kling, kling, klang, kling, kling..."Kilkatus jatkui kerrallaan noin minuutin, sitten vielä muutama läppäys.Ensin se kuului kello kahdeksan aamulla, sitten kello 12 ja 13 päivällä ja viimeisen kerran kello 17 iltapäivällä vaietakseen ensin klo 13 lauantaina töiden päätteeksi, sittemmin koko viikonlopuksi. Maanantaista perjantaihin kaikki työhön ja vapaa-aikaan liittyvä rytmittyi vellikellon äänen perusteella. Kellon ääni kuului jo 1700-luvulla rakennetun ruokalarakennuksen, eli entisen päärakennuksen vellikellosta. Rakennusvuotta on päätelty salin katossa ja vielä ullakkotiloissa jatkuvista hirsistä, joiden on täytynyt olla alun perin yli kolmekymmenmetrisistä hongista peräisin. Ikihongat hakattiin noilta alueilta loppuun 1700-luvulle tultaessa.Toiset muistikuvani omasta kasvuympäristöstäni Keuruun Kivijärven kartanon mailla ovat suorastaan vankilaa muistuttavat. Vartijat astelivat nahkasaappaissa, pussihousuisissa univormuissaan päässään koppalakki, jonka alta vain nenä pisti ensimmäisenä esiin. Työvelvolliset ja hoidokit oli puettu harmaisiin ja mustaraitaisiin sarkavaatteisiin, joiden selässä tai lahkeessa oli "KTL" leima tai se oli maalattu valkoisella maalilla selvästi erottuvaksi stigmaksi. Ruokalarakennukseen asteltiin riveissä, samoin takaisin kasarmille. Alkuaikoina käytettiin vielä nimeä "pakkotyölaitos", sittemmin "työ- ja ojennuslaitos", vihdoin vain "työlaitos".Työvelvollisuus kuului kaikille asukeille, työstä kieltäytymisestä rangaistiin arestilla. Putkat sijaitsivat aluksi ylimmässä kasarmin kerroksissa, joiden harvasta ristikosta pilkistivät esiin rangaistavan jalat. Sittemmin "rundi" rakennettiin kellarikerrokseen sellikohtaisine WC-pyttyineen. Ne olivat siis jo 1960-luvulla parempaa tasoa kuin Suomen vankiloissa keskimäärin. Kasarmi oli jaettu irtolaisten ja elatusvelvollisten päätyihin. Hoidokkejakin oli monta eri sorttia. Osasto rakennettiin jopa sopeutumattomille keuhkotautisille, tosin heitä ei koskaan tullut laitokseen asti. Sen sijaan "pykäläpojat", rehvakkaat vanhukset, joille kunnalliskodin johtajattaret eivät saaneet kuria, tuotiin poliisikyydillä laitokseen. Eniten lasten mieltä innoittivat juuri viimeksimainittuun ryhmään kuuluvat "kylähullut": Matti Pollari, Ernest Roos, Iivari Tapola ja monet muut, joiden käyttäytyminen oli kaikesta sovinnaisesta poikkeavaa. Murahteleva Matti teki kahvinperskoista tai kahdesta teelusikallisesta kahvinporoja taidokkaasti veistetyn puisen karhun tai sitten hän kesällä poimi tuohesta valmistamaansa tuokkoseen vadelmia. Pikkukarhuja ja tuokkosia oli joka kodissa yllin kyllin. Ernest taas taitteli sarkaiseen takkiinsa peltisiä kunniamerkkejä, ja odotti sotamarsalkan kohtelua vuodesta toiseen ilmeenkään värähtämättä. Iivari oli iloluonteinen ja mielellään rivoja lauluja laulava, muuten harmiton, mutta passitettiin sitten kuten kaikki muutkin uutukaisiin B-mielisairaaloihin 1960-luvulla.1960-luvun alussa kasarmin ympärillä ollut puolitoistametrinen puupaaluinen piikkilanka-aita korvattiin ratakiskoilla tuettuun verkkoaitaukseen, johon poistumiseste oli laitettu ylhäältä sisäpuolelta kaltevaksi. Pääoveen tuli sähkölukko. Vapaa-aikakin oli siis rajoittunut asukeilta tiukasti kasarmialueelle. Näin oli sitten Huoltola-vaiheeseen asti, jolloin aidat purettiin ja liikkuminen vapautui. Isälläni Keuruun Kivijärven kartanon silloisella työlaitoksen johtajalla Kauko Saarella oli joskus itsellään täysi työ työllistää kesäisin ei vain paikalla olevaa henkilökuntaa ja työvelvollisia, vaan myös monet pihan lapset usein vielä serkkuineen. Vasta 25.7. tänä vuonna entisen henkilökunnan tilaisuudessa tajusin miten valtaisasta joukosta olikaan ollut ajan saatossa kysymys, vaikka noin runsas puolet vielä elävistä oli saapunut paikalle. Luku noussee tilapäisine kesäasukkaineen kaikkiaan helposti puoleentoista sataan, ylikin.Tila työllisti eniten. Olihan viljeltyä kaikkiaan noin 100 ha, metsää noin 400 ha. Oli heinäntekoa, perunoiden ja taimien istutusta. Harvennusta ja kitkemistä, markka ja metri palkalla. Lasten leikit saivat pian jäädä sikseen, kun oli saatavilla edes pientä ansiota kasvimaalta. Työvoimaa tarvittiin siis työntekoon, jo, koska työvelvollisia oli kesäisin vain kourallinen. Monet heistä olivat huonokuntoisia. Henkilökunnastakin usea piti lomansa parhaaseen heinäntekoaikaan. Muistan parhaimmillaan 1960-luvun alkupuolen kesän, jolloin työvelvollisten lukumäärä putosi reilusti alle kahdenkymmenen. Juuri tuolloin tuli tosi sateinen kesä, kuten tänä vuonna. Laossa ollut viljakin jouduttiin leikkaamaan viikatteilla, ja laittamaan seipäille kuivumaan. Siinä tarvittiin usein pitkiä työrupeamia. Aikaa myöten kävi selväksi, että sellainen 60-80 asiakkaan - kuten nykyään sanoisimme - joukko oli varsin vakio.Samat miehet kiersivät ensiksi kunnollisina köyhinä "perhepinnareina" muuttuakseen myöhemmin irtolaisiksi. Alkoholi näytti olevan siis ennen pitkää kaikkien yhteinen nimittäjä. Tosin kuntien sosiaalilautakunnat päättivät, milloin ojennusta oli tullut tarpeeksi. Työvelvollisten pienten työpisteistä koostuvan muutaman kympin kuukausiansion perusteella ei velkaa maksettu. Isäni antoi tosin halukkaille urakoita esimerkiksi tiilitehtaalla ja mottien teossa, ja monet saivat varsin hyvänkin korvauksen, jopa tuntuvan matkarahan työlaitoksesta lähdettyään. Urakoita annettiin myös irtolaisille, joilla oli riittävä ammattitaito.Kartanon uudisrakennukset ja vanhojen korjaukset, eläinten teurastukset, tien kunnossapito kirkolle tehtiin myös säännöllisesti omana työnä ja asiakkaille annetuin urakoin. Asiakkaiden elittiä olivat kuorma-auton apumiehet, eläintenhoitajat, sepät, räätälit, korjausmiehet, suutarit ja puusepät. Eräs viimeksimainittuun ryhmään kuuluva ei halunnut pois laitoksesta edes kymmenen vuoden siellä olon jälkeenkään. Kivijärven kartanosta tuli koti monelle muullekin, erityisesti irtolaisille. He ikäänkuin kaipasivat järjestystä ja auktoriteettia elämäänsä tullakseen toimeen. Vaikeimmin työllistettävä ryhmä oli osittaista työkyvyttömyyttä potevat, joille löytyi usein vain säkinparsimista, ja kesällä säkinpesua rannassa.Mieleeni on jäänyt yhden lapsenruokkojutusta kolmatta kertaa kaksivuotista rupeamaa suorittaneen tokaisu noin 1960-luvun alusta: " Nykyään on lait sellaiset, että uuden teosta saa enemmän kuin vanhan taposta." Tällaisiin kuitenkin aika harvinaislaatuisiin tilanteisiin jouduttiin, kun eräitten kuntien sosiaalilautakunnat olivat nuukuuttaan päättäneet pitää oman maksupaikkansa laitoksessa aina miehitettynä, ettei taritsisi tyhjästä maksaa. Henkilökohtaiset syytkin ainakin pienillä paikkakunnilla varmasti vaikuttivat siihen, että "häntäheikit" pidettiin tyttärien ja vaimojen ulottumattomissa.Irtolaiset alkoivat olla 1960-luvun puolivälissä "lestinheittäjiä" eli luvattoman viinan myyjiä, joille vankilatuomion kärsimisen jälkeen tuli määrittelemätön ojennusaika työlaitoksessa. Vielä 1960 ja 1970-luvun alkupuolella jonkun karatessa järjestettiin ajojahti laitoksen toimesta. Valppaat naapurit usein antoivat vihjeitä, eikä monikaan päässyt kovin pitkälle. Lomia annettiin, ja niiltä yleensä aina palattiin. Tehtiin etsintäkuulutuksia, ja poliisi toimitti karkulaiset varmasti kotiin. Kuten jo todettua monet asiakkaista kiintyivät Kivijärven kartanon ympäristöön ja elämänmenoon jopa niin paljon, että Helsingin kaupunki solmi erillissopimuksen "yleisönsä pyynnöstä" Keuruun työlaitoksen kanssa. Niinpä Helsingin irtolaiset hoidettiin Keuruulla oman työlaitoksen, Tervalammen sijasta.Itselleni oli varsin yllättävä kokemus, kun opiskeluaikani alussa 1968 astelin tyttöystäväni kanssa Aseman tunneliin Helsingissä möreän ja viinanhuuruisen miesjoukon yllättäessä meidät varsin kauaskantaneella tokaisulla: "Terve Jaska, mitä johtajalle kuuluu?" Menetin silloisen tyttöystävän, mutta tiesin samalla, että minua yhdistää noiden kovia kokeneiden miesten kanssa sama rakkaus Keuruun Kivijärven kartanoon ja sen monipuoliseen elämään.Mieleeni muistuivat sen vellikellojen kalske, sen tummat vedet, sen sininen taivas, koivukuja ja viljelysmaat. Sen vanhat rakennukset, Suomen karjan parhaat kyytöt ja hevoset. Ennen kaikkea se omatoimisuuden ja vastuullisuuden ilmapiiri, joka antoi jokaiselle tarpeensa mukaan ja ylikin, mutta otti jokaiselta vastaan mielihyvin palveluksia hänen kykyjensä ja osaamisensa mukaan. Moni antoi kaikkensa, koko elämisensä ja sai takaisin itsetuntonsa. Paikkaan kiinnyttiin, koska siellä saattoi olla oma itsensä ja vapaa.Vähäinen vapaa-aika oli monien seikkailujen ja retkien aikaa. Lähiympäristö tarjosi monia mahdollisuuksia erilaisiin marjaretkiin, vuorten valloituksiin, laavun ja majantekoon, hiekkakuoppaseikkailuihin, kalastukseen, kanoottiretkiin pitkin Kupanjokea Jouhtimäen Koivukosken rännille. Kannettuna kanootti uiskenteli joskus yli melojan entisen paikantuntemuksen. Löytöretkeilijän ilot käännettiin taas päinvastaisiksi, kun melottiin kohti Kerusselkää Nuuskapuroa seuraten.Urheilu kaikissa muodoissaan lentopallosta ja painonnostosta nahkapallon heittoon oli pihapiirin lasten suosiossa. Milloin juostiin kartanon ympäri estejuoksua, milloin pesäpallo kiiri lasten leikkeihin lähteneen Vilho-karjakon mailasta navetalta alas leikkimökille. Milloin tehtiin mahtavia katajaisia jousipyssyjä ja ammuttiin parhaimmillaan satoja metrejä nuolia yli näkyvän taivaankannen pajalta savusaunalle Kivijärven rantaan saakka. Talvella oli toisin: oli ladut ja kilpailut, oli hyppyrimäet ja laskettelurinteet hiekkakuoppiin. Laturetki ensin kerran talvessa, sitten miltei päivittäin, kun se pantiin kiertämään Keuruulta Kivijärven perunakellarin kulmilta Multialle. Jäälle raivattiin luistinrata, missä pelattiin ajan tavan mukaan jääpalloa. Sulaankin hiekkakuopan sillan seutuvilla taisi joku polskahtaa. Ainakin muistan, että isäni kipusi vielä vanhoilla päivillään ilman jäänaskaleita sieltä kovalle jäälle.Virikkeellisempää ympäristöä tuskin saattaa kuvitella: lapsuuden maisema ja koko Kivijärven viljelysaukea väikkyy mielessäni eri vuodenaikojen värityksessä. Eniten minuun vaikuttivat kevään tulo, jäiden lähtö, Hakalan hevoshaan lumipävet ja varsansyömistä kerkistä johtuvat omituisen tuuheat käppyrämännyt, joiden alle lumi ei ollut talvella päässyt, eikä paljon kesälläkään valonsäde pystynyt oksien läpi pilkottamaan. Tämä omalaatuinen, sadunomainen ympäristö kiehtoi ja rauhoitti minua lapsuudessani ja nuoruudessani. Vain kerran otin sisareni mukaan retkelleni. Tuntui kuin se maisema olisi siinä määrin omani ja löytämäni, etten halunnut pikkusiskoani toistamiseen mukaani, vaikka hän monet kerrat pyysi.Pienten pituuskasvunsa menettäneiden Hakalan hevoshaan käppyrämäntyjen tuheus ja yksityiskohtien rikkaus taivasta vasten oksien alta katseltuna muistutti usein nuoruudessani Helvi Juvosen runosta Pikarijäkälä."Jäkälä nosti pikarinsa hauraan,ja sade täytti sen, ja pisarassakimalsi taivas tuulta pidättäen./Jäkälä nosti pikarinsa hauraan:Nyt malja elämämme rikkaudelle".


Kela oikoo: Aktiivimalli ei rankaise työtöntä aktiivisuudesta – palkka leikkasi työttömyysturvaa jo aiemmin | Uusi Suomi\nKela oikoo: Aktiivimalli ei rankaise työtöntä aktiivisuudesta – palkka leikkasi työttömyysturvaa jo aiemmin\nKela on täsmentänyt tietoja aktiivimallin ja palkkatulojen vaikutuksesta työttömyysturvaan. Työttömän tekemä palkkatyö on jo ennen aktiivimallia leikannut työttömyysturvaa, Kela korostaa.\nUusi Suomi kertoi aiheesta tällä viikolla Kelan tutkijan Pertti Honkasen blogiin perustuen. Hän kertoi, että työttömän ollessa aktiivimallin vaatimusten mukaisesti aktiivinen, voi päiväraha alentua, koska tällöin joudutaan noudattamaan sovitellun päivärahan sääntöjä. Hänen mukaansa ei myöskään ole selvää, että aktiivimallin edellyttämä 18 tunnin työmäärä aina mahtuisi 300 euron suojaosaan, jonka työtön voi sovittelun puitteissa tienata ilman etuuden alenemista.\nTämän perusteella Uusi Suomi uutisoi Kelan tutkijan varoittavan aktiivimallista, jossa ”aktiivisen työttömän päivärahaan voikin tulla yllätysleikkaus”.\nKela ilmoitti torstaina virallisella Twitter-tilillään täsmentävänsä tutkimusblogia siltä osin, että ”palkkatyö voi johtaa työttömyysturvan pienenemiseen, mutta näin siis oli jo ennen aktiivimallia”. Kelan tutkimusblogi, jossa Honkasen kirjoitus oli, ei edusta Kelan virallista kantaa.\nKansaneläkelaitoksen lakimies Eeva Vartio selventää vielä asiaa Uudelle Suomelle. Hän korostaa, että työttömyysturvan sovittelu työttömän ansiotulojen mukaan on vakiintunut järjestely, jota aktiivimalli ei ole muuttanut. Ansiotulo alkaa 300 euron suojaosan ylittävän määrän osalta vaikuttaa työttömyysetuuden määrään.\n–Työttömyysetuus voi leikkautua työnteon vaikutuksesta, mutta siinä mielessä työtöntä ei aktiivisuudesta rankaista, että työtulo kasvattaa hänen käteen jäävää tuloaan, Vartio sanoo.\nTaloussanomat julkaisi aiemmin laskelman siitä, kuinka vaikkapa 500 euroa keikkatöistä tienaavan työttömän etuus kieltämättä alentuu 100 eurolla, mutta hänen kokonaistulonsa – soviteltu etuus ja palkkatulo yhteen laskettuna – jättävät hänen käteensä silti enemmän rahaa kuin pelkkä työmarkkinatuki toisi.\nVartio arvioi, että noin 18 tunnin työmäärä mahtuu yleisesti 300 euron suojaosan rajoihin.\n–Meillä on jonkin verran etuudensaajia, jotka säännöllisesti työskentelevät alle suojaosan.\nHän huomauttaa, että suojaosa ei myöskään suoraan ylity, vaikka työtön tienaisikin aktiivimallin 65 päivän seurantajaksolla yli 300 euroa.\n–Suojaosa kohdistuu sovittelujaksolle, joka on kuukausi tai neljä peräkkäistä kalenteriviikkoa. Aktiivimallissa taas aktiiviedellytys koskee 65 maksupäivää. Eli vaikka ansaitsisi suojaosan summan yli [aktiivimallin seurantajaksolla], niin se ei välttämättä sovittelujaksolle kohdennettuna ylitä missään vaiheessa sitä suojaosaa, Vartio sanoo.\n65 maksupäivältä kohdistuisi jokaiseen lyhyempään sovittelujaksoon vain muutama työtunti, Vartio jatkaa.\nTyöttömän peruspäivärahan työssäoloehto edellyttää vähintään 1189 euron kuukausipalkkaa eli 6,91 euron tuntipalkkaa. Tällaisella palkalla tehtynä 18 tunnin työ tarkoittaisi kaikkiaan noin 120 euron tienestejä.\nTutkija Honkanen kirjoittaa blogissaan seuraavasti: ”Jos työtulojen kanssa soviteltua päivärahaa aletaan maksaa sen jälkeen, kun täyteen päivärahaan on jo tehty 4,65 prosentin alennus, alennus kohdistuu myös soviteltuun päivärahaan, vieläpä suhteellisesti suurempana”. Kelan virallinen versio on erilainen. Siinä kyse on etuuden sovittelusta mieluummin kuin alentamisesta.\n–Ei soviteltavan työn tekeminen tässä aktiivimallissa yhtään enempää rankaise työtöntä kuin [työnteko] muutenkaan, Vartio sanoo.\nHän kertoo, että aktiivimallissa 4,65 prosentin leikkaus tehdään ensin täyteen etuuteen. Tämän jälkeen jäljelle jäävästä summasta tehdään sovittelu, jos asiakas saa työtuloa.\nOngelmakohta: Kaikki työ ei kerrytä aktiivisuutta – provisiopalkka ongelmana\nAktiivimallissa hyväksytyn työn tulee olla sellaista, joka kerryttää työntekijän työssäoloehtoa. Tämä muodostaa potentiaalisen ongelman monen työttömän pyrkimyksille täyttää aktiivisuusehto.\nJos työttömälle olisi tarjolla suoriteperusteista työtä, jossa palkansaaminen ei perustu työaikaan ja jossa työtunteja ei seurata, ei tällaisesta työstä välttämättä ole hyötyä aktiivimallin kannalta. Palkansaajan työssäoloehtoon luettavan työn tulee olla sellaista, että työaika on todettavissa, Vartio kertoo.\n–Jos ei voida todeta, että työtä on tehty 18 tuntia, se on sellainen, joka ei lähtökohtaisesti kelpaa aktiivisuudeksi, Vartio sanoo.\nHän myöntää, että kyseessä on ”ongelmakohta”. Asiasta odotetaan vielä sosiaali- ja terveysministeriön virallista tulkintaa, mutta tähän asti tulkinta on ollut vakiintunut.\n–On mahdollista, että puhdas provisiopalkattu työ, jossa tehtyä työaikaa ei voida todeta, ei kerrytä aktiivisuutta, koska se ei kerrytä palkansaajan työssäoloehtoa, Vartio toteaa nykytulkintaan viitaten.\nAiheeseen otti tänään kantaa myös Suoratyö Oy:n toimitusjohtaja Jani Laatikainen Twitter-tilillään. Hänen mukaansa aktiivimallissa pitäisi olla palkkatulolle euromääräinen raja, koska esimerkiksi projektityötä ei aina mitata työtunneissa.\nYksi kritiikki myös siitä, että #aktiivimalli’ssa pitäisi myös palkkatulolle olla euromääräinen raja. On paljon #keikkatyö’tä ja pieniä projekteja, jota ei mitata tunneissa.\n— Jani Laatikainen (@Janilaat) January 11, 2018\nPolitiikka, Yhteiskunta, Aktiivimalli, työttömyys, Kansaneläkelaitos\nAktiivimallissa hyväksytyn työn tulee olla sellaista, joka kerryttää työntekijän työssäoloehtoa.\nEntä koska se alkaa hyödyttää työtöntä taloudellisesti?\nEsim.pääsemään irti työttömyyskorvauksista ja kyykyttämisestä?\nEikö se pitäisi olla tärkein tuossa?\nPalkallinen työ jolla elettää itsensä ja perheensä ilman sosiaalisia tukia.\nMuu on turhaa puuhastelua.\n"Työmies on palkkansa ansainnut"! Riitta Uosukainen (kok) Eduskunnan puhemies.Sanoi kun palkkio nousi yli 100%.\nTES mukaiset palkat mitkä EK/SAK on sopinut ja eduskunta tehnyt laiksi.\nPizzayrittäjäkin tuomittiin oikeudessa palkoista jotka alitti tuon sopimuksen ja käytössä Suomen palkoissa.\nKoko asialla ei ole käytännössä mitään merkitystä, kun aktiivimallille asetettu työllistymistavoite on niinkin heikko, kun 5000-12000. Ei pitäisi puhua edes aktiivimallista, vaan työttömyysturvan leikkausmallista. Aktiivimalli on harhaanjohtava nimitys.\nJorma Nordlin, näin on asia. Tätä olen myös sanonut näillä palstoilla jo pariinkiin kertaan. Tämä on puhtaasti julma hallituksen säästötoimi, jossa leikataan työttömien perusturvasta naamioiden tämä toimenpide "aktiivimalliksi." Järkyttävän eriarvoistava ja epäoikeudenmukainen laki yhdelle väestön osalle.\nNämä hallituksen aktiivimallin puuhastelijat aktivoidaan työttömiksi seuraavissa vaaleissa.\nTämä "Lindströmin rankaisumalli" tulee johtamaan monen ihmisen poistumiseen yhteiskunnasta. Useat heistä eivät kykene muutenkaan nousemaan enää polvilleen saati sen kävelemään kun ajatellaan heidän kuntoutumistaan takaisin työelämään. Laki on heille niskalaukaus käytännössä. Tämä kai se Lindströmin tarkoituskin on, että heikot saadaan poistettua yhteiskunnasta kun he omatoimisesti lain "pakottamina" päättävät päivänsä.\nHaluaisin KELAN vastauksen tähän.\n-Miksi työttömältä joka saa toimeentulotukea on viety KAIKKI muut etuudet jota muuta saa tulojen päälle? Miksi vain työttömälle tuki on vasteekkeellinen? Miksi vain työttömiltä vähennetään jopa Perustulo 560e?\nKun muut etuudet vietiin jo -94 niin miksi pienintä tukea ilman muita etuuksia sosiaaliturvasta jäävät pakotetaan ilmaistöihin ?\nMonta kymmentä miljardia on viety jo-94-18 työttömien ja köyhien kustannuksella Toimeentulotuesta.\n"Toisaikainen" tuki pitkäaikaistyöttömille on ollut jo 24 vuotta.\nHuhtikuussa-17 perustoimeentulotukea sai 151 000 kotitaloutta.\nTuen saajia oli huhtikuussa 2017 10 prosenttia enemmän kuin huhtikuussa 2015, jolloin vielä kunnat maksoivat toimeentulotukea.\nHuhtikuussa 72 prosenttia toimeentulotukea saavien kotitalouksien\nhakijoista oli työttömiä.\nToimeentulotuessa huomioidaan kuukausituloina (verojen jälkeen):\nopintotuki (opintoraha, opintolaina ja mahdollinen asumislisä)\näitiys-, isyys ja vanhempainraha\nsairausvakuutuslain ja muiden lakien mukainen päiväraha\nTähän voi vasta myös Kepun ministeri koska toimeentulotuen ehdot sorvasi E.Shon ja I.Viinasen hallitus-94.\nSilloinen sosiaali ja terveysministeri Jorma Huuhtanen\nEX-Kelan johtaja -95-10.\nA)-Takuueläke turvaa Suomessa asuvalle henkilölle vähimmäiseläkkeen (775,27 e/kk), jos kaikki hänen eläkkeensä ennen verotusta ovat yhteensä enintään 768,59 e/kk.\nB)-Takuueläkettä pienentävät täysimääräisinä.\n- työeläke, kansaneläke, leskeneläkkeet ja tapaturmaeläkkeet.\nTakuueläke vaikuttaa asumistukeen ja perheen mahdollisesti saamaan toimeentulotukeen .\nTakuueläkkeen määrä otetaan asumistuessa huomioon veroja vähentämättä (brutto).\nMiksi kahdet eri ehdot? Köyhimmältä viedään muut etuudet.Pientä työeläkettä saavalta vähennetään ?\nMutta hyvätuloinen saa täyden takuueläkkeen?\nMihin verovaroista 100% maksettua Takuueläkettä tarvitaan jos on pääomatuloja ja omaisuutta?\nSosiaali-Turva on luotu vain tuloja saaville ja hyvätuloisille.\nEnnen se kuului kaikille etenkin köyhimmille ja pienituloisille jotka eniten tukea tarvitsee.\nKyselet yleensäkin hyviä ja yksityiskohtaisesti perusteltuja kysymyksiä tärkeistä asioista. Vastaajat vain ovat niin suojassa tältä todellisuudelta, ettei se heitä liikuta. Kun on hätkähtämättä oppinut ymmärtämään leipäjonot luontevaksi osaksi suomalaista yhteiskuntaa , se on sellainen puudutuspiikki empatialle, ettei sen jälkeen kenenkään toimeentulon niukkuus kiinnosta.\nOn hyvä herätellä Päättäjiä ja Kelaa huomaamaan ettei kansa ihan tyhmä ole ja vedätettävissä.\nNyt on netti ja asiakirjat julkisia. Olen lukenut -91 lähtien köyhimpien tukien heikennyksistä.\nToisaikainen tuki ,kuten asiantutija mediassa kertoi ei ole enää toisaikainen,vaan jatkuva tuki työttömille.Koska muuta tukea ei ole kun työmarkkinatuki leikattiin niin pieneksi ja vietiin muut etuudet -94 niin se ei riitättänyt enää elantoon.\n-(Ennen työmarkkinatuen päälle tuli muut etuudet mihin kulloinkin oli oikeutettu. Toimeentulotukea ei silloin tarvittu) Silloin se oli toisaikainen tuki ,hetkelliseen tuen tarpeeseen.\nToisaikainen,hetkellinen tuki se oli ennen -94 .Satunnaisesti auttoi jos oli taloudellisesti huonossa asemassa. esim.tulipalo vienyt omaisuuden, sairastuminen tms.\nToisaikaiseen vedoten tehty leikkauksia vedoten hetkellisesti tarkoitetuksi tueksi.\nKöyhimmiltä .50 000 lapsiperheeltä on viety pelkästään -94-17\n150milj/v laski Savonsanomat -11.\n23vX 150milj/v= törkeä summa pois köyhimpien perheiden lapsilta .\nJa siinä vasta lapsilisät. Vietiin myös kotihoidontuet ja lapsiperheen muut tuet samalla.\nJa nyt vaaditaan ilmaistyötä tuota ainoaa tukea vastaan josta on muut etuudet leikattu pois?\nJos leskeneläkettä saa tulojensa päälle työssäkäyvä ansiosidonnaisena ,niin mihin työssä käyvä tarvitse Sotalesken eläkettä?\nHänhän saa jo eläkkeelle päästessään työeläkettä tai Takuueläkettä ,ellei ole ollut palkkatyössä.\nEi ihme että Kelan etuudet ei riitä kaikille kun tuloja saavien tuet on korkeita ja uusia etuuksia tehtaillaan lisää.\nTakuueläke,asumistuesta poistui tuloraja-14,kotitalousvähennys (eniten käyttää hyvätuloiset) Suunnitteilla perustulo kahdet eri ehdot\ntyöttömiltä se vähennetään.Hyvätuloisille puhtaasti tulojen päälle tulonsiirtona.\nSuomi on palaamassa aikaan mitä se oli 100 vuotta sitten.\nhallituksen pitäisi säästää,ylisuurista ansioista ja palkkioista,sekä eduista.Näin voitaisiin osoittaa työttömille töitä.Nyt rahat valuvat,pienen piirin etuihin.Säästöt pitää tehdä myös koko valtavaan virkamieskuntaan.\nTuloraja etuuksiin niin säästyisi miljardeja niille ketkä sitä oikeasti tarvitsee sosiaaliseen-tukeen.


Peliyhtiö Supercell on innostava esimerkki onnistuneesta startupista – LTCON\nHome » Blog » Peliyhtiö Supercell on innostava esimerkki onnistuneesta startupista\nPeliyhtiö Supercell on innostava esimerkki onnistuneesta startupista\nLähetetty: syyskuu 29, 2017 | By: Tauno – Comments Off\nSupercell perustettiin vuonna 2010 ja se nousi nopeasti arvoltaan yli kahden miljardin euron yritykseksi. Supercellin kehitys osui sopivasti siihen, kun tabletit yleistyivät kannettavien rinnalla ja yritys kehitti pelinsä nimenomaan tablettikansaa silmällä pitäen. Supercellin tarinasta puhuttaessa korostuvat rohkeus, tekijöiden ammattitaito ja lopulta lähes satumainen menestys. Supercellin suurin hitti on vuonna 2012 julkaistu peli Clash of Clans.\nClash of Clansin jälkeen Supercellin tarina lähti nousukiitoon. Jo seuraavana vuonna yrityksen liikevaihto oli 519 miljoonaa ja tulos 172 miljoonaa euroa. Vuoteen 2014 mennessä liikevaihto oli kasvanut jo 5,1 miljardiin miljoonaan ja tulos 515 miljoonaan euroon. Supercell onkin ilmeisesti historian nopeimmin kasvanut pelialan yritys.\nSupercellista hyvä oppitunti myös muille yrittäjille\nSupercellin menestystarinasta yrittävät ottaa oppia nyt monet uudet startup-yritykset. Onnistumista on analysoidessa jaettu eri osiin: vankkaan osaamiseen, juuri oikeaan ajoitukseen, rohkeuteen ja riskien sietämiseen, onnistumisen haluun ja raakaan työhön. Nämä kaikki ovat lähes kaikilta startup-yrittäjiltä vaadittavia ominaisuuksia.\nToimitusjohtaja Ilkka Paananen kuvaa pelisuunnittelun karua arkea muistuttamalla, että pelisuunnittelija saattaa työskennellä jopa pari vuotta pelin parissa, jota ei koskaan julkaista missään. Paananen kertoo, että myös hänelle itselleen on tuskallisin hetki se, kun on nähnyt tiimin laittavan kaiken osaamisensa ja innostuksensa peliin, eikä peli silti saavuta pelaajien keskuudessa sellaista suosiota, että se julkaistaisiin. Stressinsietokykyä tarvitaan ja puhdasta intohimoa alaan.\nToimitusjohtaja neuvoo aloittelevia startup-yrittäjiä\nPaananen on jakanut auliisti neuvoja muille pelialan startup-yrittäjille tai yrittäjyydestä haaveileville. Hän muistuttaa, että ensimmäinen vuosi on yrityksen tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeä. Hän kehottaa myös miettimään perusteellisesti sitä, minkälainen johtoryhmä yritykseen halutaan ja minkälaisiin neuvonantajiin ja sijoittajiin luottaa. Paananen uskoo kuitenkin suomalaiseen osaamiseen ja erityisesti uusien tekijöiden intoon. Hänen mukaansa Suomesta tullaan lähivuosina näkemään todellisia menestystarinoita.\nAlussa Paananen kehottaa kuitenkin unohtamaan mahdollisen taloudellisen menestyksen ja keskittymään miettimään, minkälaisten pelien pelaamisesta itse nauttii ja mitkä voisivat tuottaa iloa myös muille. Hyvää peliä jaksaa pelata kauemmin kuin viikon, klassikot kestävät jopa vuosia. Tärkeää on koota projektin ympärille myös oikeanlainen tiimi, jossa kaikilla on suunnilleen sama visio siitä mitä ollaan tekemässä. Paananen korostaa, että pelialalla lahjakkuus merkitsee. Näitä lahjakkuuksia päästään hyödyntämään, kun it-osaajat luovat puolestaan toimivan työympäristön.\nSupercellin kohdalla pienet ja itsenäiset tiimit ovat toimineet hyvin. Paananen myöntääkin uskovansa nimenomaan pienten tiimien toimivuuteen ja Supercellin huippuvuotenakin 2014 yrityksessä työskenteli vain 152 työntekijää. Rekrytoinnissa Paananen pyrkii toki löytämään mahdollisimman hyviä tyyppejä. Supercelliin tekijöitä onkin etsitty ympäri maailmaa ja heitä on tällä hetkellä 33 eri maasta.\nOikeanlainen markkinointi viimeistelee tuotteen\nHyvästäkään firmasta ei kukaan tiedä ilman oikeanlaista markkinointia. Supercell on käyttänyt useana vuonna markkinointiin noin 400 miljoonaa euroa ja tämä on suomalaisten yritysten keskuudessa jo todella merkittävä summa. Supercell on tehnyt myös suomalaisten yritysten joukossa historiaa, kun se mainosti vuonna 2015 Super Bowlissa. Super Bowlin mainoksia odotetaan monesti lähes yhtä innokkaasti kuin itse otteluakin ja Supercellin mainos keräsi jo ensimmäisen viikon aikana Youtubessa yli 30 miljoonaa katselukertaa. Minuutin mainospaikka ottelun väliajalla maksoi yhdeksän miljoonaa euroa, mutta oli oikea sijoitus. Nykyään katselukertoja on jo yli 82 miljoonaa. Supercell oli toki tässä kohtaa jo vakiinnuttanut asemansa, mutta myös aloittelevan yrityksen kannattaa etsiä uusia keinoja erottautua massasta ja käyttää rohkeasti mielikuvitusta myös markkinoinnin suhteen ja miettiä brändi kokonaisuudessaan valmiiksi.\n« Bill Gates on muuttanut maailmaa sekä Microsoftin että hyväntekeväisyystyönsä avulla\nTietoturva-asiantuntija painottaa perusasioiden merkitystä turvallisuudessa »


ProMaint 2017 - Asentajille\nKunnossapidon ammattitaito saavutetaan teoriaopinnoilla ja työssä oppimisella. Alla on esitetty kunnossapitoasentajan osaamisalueet:\nNykyaikainen aikuisopiskelu on monimuoto-opiskelua, joka koostuu yhdistelmästä erilaisia oppimistapoja. Opettaja (tai kouluttaja tai ohjaaja) ja oppilaitos tarjoavat oppimiseen aineistoa ja oppimisympäristöt. Aluksi määritellään henkilökohtaiset oppimistavoitteesi. Siinä on yleensä mukana työpaikaltasi esimiehesi tai henkilöstöhallinnosta kehittämisen asiantuntija.\nKun oppimistavoitteet alkavat hahmottua, voit tutustua oppilaitokseen ja oppimisympäristöihin paikan päällä ja verkossa. Verkko-opintoja varten saat perehdytyksen ja kirjautumistunnukset. Ohjaajan tai opettajan kanssa teet henkilökohtaisen suunnitelman siitä, mitä ja miten juuri sinun kannattaa opiskella. Monimuoto-opiskelu voi koostua ainakin seuraavista opintomuodoista:\nkäytännön harjoituksista, esim. asennus- ja mittausharjoitukset\nitsenäisestä ohjatusta verkko-opiskelusta\ntyössä oppimisesta, josta pidetään oppimispäiväkirjaa\netäluennoista, joita opiskelija seuraa ”livenä” verkosta, eli webinaareista\nverkko-oppimisesta, jossa opiskelija seuraa ”livenä” verkossa esim. asennus- tai mittaustehtävää\nHarjoitteluympäristöissä on yhdistetty verkko-opetusta ja käytännön harjoitusten lähiopetusta. Jos et työpäivän kiireiden takia pääse paikalle oppilaitokseen, voidaan oppilaitoksesta lähettää web-kameroiden avulla ”livenä” verkkoon harjoittelutehtävä, jota muu ryhmä tekee. Siten voit seurata opintoryhmän työskentelyä. Tyypillisesti kamerat on kohdistettu ja rajattu työskentelykohteeseen ja esim. mittalaitteiden näyttöön, eikä henkilöihin. Ääni- ja kuvayhteys on molemmin suuntainen, joten voit osallistua esim. ongelmanratkaisuun, vaikka et päässyt paikalle.\nNäitä edellä kuvattuja oppimismuotoja voimakkaasti kehitetty ProMaint 2017 –projektissa. Projektia toteuttavissa oppilaitoksissa on hyvät tekniset valmiudet niin laitteistojen, kameroiden, tiedonsiirtoväylien, kuin ohjelmistojenkin suhteet.\nEtusivulta oikean alaosan linkeistä pääset oppilaitosten pääsivuille. Sieltä löydät eteenpäin. Kannattaa ottaa opintohalukkuus esille esimiehesi kanssa esim. kehityskeskustelussa, jos niitä käydään työpaikallasi.


Seksi takaapäin seksiseuraa helsinki / Oulun sinkut\nyö, pidempi seksisuhde, kolmen kimppa tai jotain muuta). Melko paljon naisjäseniä, mutta vaativat hieman enemmän heruttelua kuin Victoria Milanissa. Näin muut käyttäjät tietävät hakevat he seuraa sinkuista vai varatuista, kun he katselevat kuviasi. Sitten Janne heitti ilmoille kysymyksen: Onko kukaan koskaan hakenut tosissaan seksiseuraa netistä? Tarkoitus oli tietysti saada rehellisesti pillua.\nOlipa kotikaupunkisi Helsinki, Espoo, Vantaa, Turku, Tampere, Oulu, Jyväskylä, Rovaniemi, Kuopio tai mikä tahansa muu seksiseuraa löytyy varmasti. Yksi haluaa jättikullia, toinen ihan tavallisen kokoista. 2/3, lISÄtiedot: Suunnattu puhtaasti seksiseuraa hakeville. Jos et ole valmis ajamaan Suomen toiselle laidalle asti panemisen takia, se kannattaa kertoa. Älä keksi tekosyitä aloita heti, aikasi on nyt.\nTartuimme kuitenkin härkä sarvista ja rekisteröidyimme palveluun. Kun luot profiilisi, sinulta saatetaan kysyä oletko sinkku vai varattu. Miksi hakea seksiseuraa netistä? Alta löydät taulukon deittisivuista ja tulokset, kuinka testissä lopulta seksikäs alaston nainen treffi seksi kävi. Suomalaisia käyttäjiä on tuhansittain joka puolelta Suomea. Ne ovat niin 1990-lukua. RekisterÖIDY, rekisterÖIDY, naughtybook, sivuto: kuinka moni SAI? Jos haluat yksinkertaisesti pästä kauniin naisen tai komean miehen pöksyihin, unohda alkoholintäyteiset seksikäs alaston nainen treffi seksi baari-illat. Profiilin voi luoda täysin nimettömästi. Asiaa tietysti helpottaa myös se, jos seksikäs alaston nainen treffi seksi sattuu asumaan hieman suuremmassa kaupungissa. Toiset tykkävät seksikäs alaston nainen treffi seksi pienemmistä rinnoista, toiset isommista. Itse asiassa sillä ei ole mitän väliä.\nKoko tämä sivusto on tulosta kyseisen illan kaljanhuuruisesta lupauksesta. Jopa porukkamme hiljaisin hissukka Marko onnistui tällä kertaa saamaan ihan oikeasti naista, joka kaikenlisäksi Markon näyttämistä kuvista pätellen oli ihan pantavan näköinen tapaus. Kaikki meistä ovat ihan normaalin näköisiä, joten ulkonäkö ei voi olla karsiva tekijä.\nHyvä tarjonta ympäri Suomea. Suosittelemmekin välttämän tätä palvelua kuin ruttoa. Kolme sinkkumiestä testasi seksiseuraa lupaavien sivustojen toimivuutta. On selvä, että seksiseura ei tule hakemaan sinua kotioveltasi, jos et tee asian eteen yhtän mitän. Deittisivut on järjestetty sen mukaan, kuinka helposti mistäkin palvelusta irtosi pillua. Paljastui hyvin pian, että suurin osa naiskäyttäjistä on feikkejä, eikä mitän pillua ole luvassa.\nseksi takaapäin seksiseuraa helsinki 50\nseksi takaapäin seksiseuraa helsinki 130\nseksi takaapäin seksiseuraa helsinki Keskikaljan rohkaisemana teimme kuitenkin lupauksen. Ole rehellinen siitä, miltä näytät ja millainen ihminen olet. Paistaako sinkkustatus ja epätoivo jotenkin liian selvästi läpi?\nKyrpää äidille bondage pics 619\nseksi takaapäin seksiseuraa helsinki Cougars for menn siilinjarvi


Neste kasvattaa uusiutuvan lentopolttoaineen tuotantokapasiteettiaan jopa 500 000 tonniin vuodessa Rotterdamin uusiutuvien tuotteiden jalostamollaan | Neste\nNeste Oyj, Lehdistötiedote, 29.4.2021 klo 8.30\nNeste, maailman suurin jätteistä ja tähteistä jalostetun uusiutuvan dieselin ja uusiutuvan lentopolttoaineen tuottaja, tekee muutoksia nykyiseen uusiutuvien tuotteiden tuotantokapasiteettiinsa Alankomaiden Rotterdamissa uusiutuvan lentopolttoaineen tuotantoa varten. Tällä hetkellä jalostamolla tuotetaan pääasiassa Neste MY uusiutuvaa dieseliä™. Jalostamolla tehtävien muutosten myötä Neste pystyy tarvittaessa tuottamaan 500 000 tonnia uusiutuvaa lentopolttoainetta vuodessa nykyisellä jalostuskapasiteetillaan. Investoinnin arvo on noin 190 miljoonan euroa.\nNeste odottaa hankkeen valmistuvan vuoden 2023 toisella puoliskolla. Muutos vahvistaa Nesteen jalansijaa Alankomaissa ja on osoitus etenkin Nesteen, Alankomaiden hallituksen ja Rotterdamin sataman yhteisistä vastuullisuustavoitteista. Kun otetaan huomioon käynnissä olevat Singaporen jalostamon laajennustyöt, Nesteen uusiutuvan lentopolttoaineen tuotantokapasiteetti vuoden 2023 loppuun mennessä on 1,5 miljoonaa tonnia. Nesteen vuotuinen uusiutuvan lentopolttoaineen tuotantokapasiteetti on tällä hetkellä 100 000 tonnia. Neste MY uusiutuvalla lentopolttoaineella™ on sellaisenaan käytettynä jopa 80 prosenttia* pienemmät kasvihuonekaasupäästöt koko elinkaarensa aikana kuin fossiilisilla lentopolttoaineilla.\n”Uusiutuvan lentopolttoaineen tuotantoon tehtävä investointi Rotterdamissa on jälleen tärkeä askel toteuttaessamme kasvustrategiaamme: haluamme olla globaali johtaja uusiutuvissa ja kiertotalousratkaisuissa. Neste on sitoutunut tukemaan asiakkaitaan, jotta ne voisivat vähentää kasvihuonekaasupäästöjään vähintään 20 miljoonalla tonnilla vuoteen 2030 mennessä. Kun ilmailuala todennäköisesti palaa kasvu-uralle toivuttuaan koronapandemiasta, kasvavat myös tarve ja paine toimia ilmailusta aiheutuvien päästöjen vähentämiseksi. Tähän uusiutuvat lentopolttoaineet tarjoavat huomattavia mahdollisuuksia”, Nesteen toimitusjohtaja Peter Vanacker sanoo.\n”Ilmailuala on käännekohdassa kohti kestävämpää tulevaisuutta”, sanoo Thorsten Lange, Nesteen uusiutuvat lentopolttoaineet -liiketoiminnasta vastaava johtaja. ”Laajentamalla uusiutuvien lentopolttoaineiden tuotantokapasiteettia tuemme ilmailualaa sen pyrkimyksissä vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja ilmastovaikutuksia tulevina vuosina. Olemme tyytyväisiä pystyessämme vastaamaan uusiutuvan lentopolttoaineen kasvavaan kysyntään, jota vauhdittavat myös Euroopan unionin ilmastotavoitteet. Tavoitteiden pohjalta laaditaan pian ehdotus koko Euroopan kattavaksi sitovaksi lainsäädännöksi, minkä edistämisessä Alankomailla on ollut hyvinkin keskeinen asema. Uusiutuvan lentopolttoaineen käyttö vähentää välittömästi kasvihuonekaasupäästöjä. Samalla vähennetään myös muita kuin hiilidioksidipäästöistä johtuvia vaikutuksia, jotka ovat merkittävä osa ilmailusta aiheutuvien päästöjen kokonaisilmastovaikutuksista**. Kaiken lisäksi uusiutuvaa lentopolttoainetta on jo nyt saatavilla.”\n**) Päivitetty analyysi ilmailun muista kuin hiilidioksidipäästöistä johtuvista ilmastovaikutuksista ja mahdollisista poliittisista toimista EU:n päästökauppadirektiivin 30 artiklan 4 kohdan mukaisesti, EASA, marraskuu 2020.\nLisätietoja: Thorsten Lange, Renewable Aviation -liiketoimintayksikön johtaja ja Matti Lehmus, Renewables Platform -liiketoimintayksikön johtaja. Ota yhteyttä Nesteen mediapalveluun, puh. 050 458 5076 / media@neste.com (arkisin klo 8.30–16.00 EET).\nPhoto: Rotterdam NExBTL plant(2.36 MB)\nPhoto: Rotterdam NExBTL plant night(2.03 MB)\nPhoto: Rotterdam NExBTL plant night2(8.86 MB)\nPhoto: Rotterdam Algemeen Terminal(2.84 MB)


Sedis Blog: Salaliittoja\nIhmisen pitäisi tietysti huolestua, kun alkaa nähdä salaliittoja. Huolestumiseen on syytä sen vuoksi, että salaliittojen luonteeseen kuuluu, ettei niitä nähdä. Ja jos näkee sellaista, mitä ei oikeastaan voi nähdä, on syytä huolestua.\nMinulla oli aikoinaan ystävä, joka soitteli minulle puhelinkopeista. Puhelinkopit olivat viime vuosituhannella maisemaan pystytettyjä, yleensä lasisia, isonkin miehen mentäviä koppeja, joihin oli sijoitettu ns. lankapuhelin, jota saattoi käyttää kolikoilla, loppuvaiheessa jopa luottokorteilla. Ystäväni soitteli minulle todellakin usein puhelinkopeista. Kun puhelu oli yhdestä kopista kestänyt noin minuutin, hän kertoi vaihtavansa koppia, sillä oli varma, että häntä kuunnellaan. Hän ei ollut huolestunut siitä, että joku nauhoittaisi sen, kun hän ilmoittaa vaihtavansa salakuuntelun vuoksi puhelinkoppia, koska hänellä oli varma ns. "mutu" ["mutu" = "musta tuntuu"] siitä, että hän oli kuunneltujen joukossa.\nKoska mies opiskeli teologiaa, kutsuimme häntä muistaakseni "Jumalan ruoskaksi". Saatan kyllä sotkeakin, ehkä tuolla nimellä kutsuttiin erästä toista kiinnostavaa persoonallisuutta. Minua ei kyllä muistaakseni silloin kutsuttu "huonomuistiseksi" vaan ihan Sedikseksi.\nMutta nyt tämä salaliitto on varmasti totta. Muistattehan että aamulla valitin blogipörssitilanteeni huolestuttavan kurjasta kehityssuunnasta. Graafisesti tarkastelle se muistutti ns. "lehmänhäntä"-ilmiötä. Ensin häntä nousee ja sitten se kohta laskee. Siinä välissä on pihalle päästetty ties mitä.\nKun viikonloppuna rustailin, kuten silloin ilmoitin, sisäisen insinööriyteni pakottamana uusia, entistä koreampia blogisivuja, taiten laitoin sivuun myös linkin Päivän Pamaukseen, jotta blogini tilaus tapahtuisi mahdollisimman vähän muiden blogistien elämänlaatua heikentämättä. Mutta jumankekka. Siinä oli väärä id-numero. Mistä ihmeestä minä olen sen väärän numeron siihen keksinyt? Ja kun jotain ei keksi, on kyseessä varmaankin eksplisiittisesti salaliittoteoriatapaus. Netistä en asiaan selvyyttä saanut sillä erilaiset salaliittoteoriat aina näistä aina näihin asti ovat kansoittaneet jokaisen tyhjäksi jääneen nurkkauksen. Näyttäisi siltä, että jos sopivaa salaliittoa ei ole tyrkyllä, sellainen on keksittävä.\nMutta silti jää selvitettäväksi, miksi juuri minä?. Kuten linkkiesimerkistäni huomaatte, edes tämä sinänsä tarkka ja täsmällinen kysymys ei tuo helposti yksiselitteistä vastausta. Perusgoogletus tuo nimittäin hakuun "miksi juuri minä" 50400 vastausta. Jos TE saatte eri vastauksen kuin NE minulle antavat, tiedätte että kysymys on, mistäpä muusta kuin salaliitosta.\nLähettänyt Jari Sedergren klo 2:56 ip.


Tamiflu ja Relenza tehoavat sikainfluessaan - Apteekkari\nPandemian varalle hankitut viruslääkkeet tehoavat nykyisen tiedon mukaan Meksikossa ja Yhdysvalloissa löydettyyn H1N1-sikainfluenssaan.\nSuomen valtion varmuusvarastossa on 1,3 miljoonaa hoitokuuria oseltamiviiria (Tamiflu) ja 100 000 kuuria tsanamiviiriä (Relenza).\nLintuinfluenssan varalle varmuusvarastoon hankittu prepandeeminen H5N1-rokote ei sen sijaan suojaa H1N1-sikainfluenssalta. Myöskään kausi-influenssarokote ei todennäköisesti anna suojaa sikainfluenssaa vastaan, mutta tätä koskevat tiedot ovat vielä hyvin vajavaisia.\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan vakavia tautitapauksia on esiintynyt ainoastaan Meksikossa. Varmistettuja tartuntoja on löytynyt Yhdysvalloista, Kanadasta ja Espanjasta.\nVaikka WHO toteaa, että kyseessä on kansainvälinen kansanterveydellinen uhkatilanne, ei suosituksia matkailun rajoittamisesta ole tehty eivätkä suomalaisviranomaisetkaan tässä vaiheessa näe sitä tarpeelliseksi.\nMatkailijalle suositellaan huolellisen hygienian noudattamista hengitystieinfektioiden estämiseksi. Lisäksi matkailijoiden on järkevää välttää suoraa kosketusta henkilöihin, joilla on oireileva infektiotauti. (VE)


Ilmaiset puhelut tulevat pian | Ylioppilaslehti\n30.9.2005 | 18:00 • Päivitetty 4.4.2006 | 18:00\nIlmaiset puhelut tulevat pian\nKännykkä soi oppimiskeskus Aleksandriassa. Tenttiin lukeva opiskelija menee aulaan rupattelemaan Pariisissa vaihdossa olevan kaverinsa kanssa.\nTunnin puhelun hinta on molemmille sopiva: nolla euroa.\nVuoden kuluttua tämä näky ei ole enää mahdoton. Internetin kautta välitettävät puhelut ovat yleistyneet nopeasti, ja kohta kännyköihin tulee mahdollisuus soittaa nettipuheluita tavallisten puheluiden rinnalla.\nJos soittaja ja vastaanottaja ovat langattoman laajakaistaverkon alueella, nettipuhelut sisältyvät laajakaistan hintaan. Monessa firmassa, kahvilassa tai esimerkiksi oppimiskeskus Aleksandriassa on jo nyt ilmainen langaton laajakaista.\nAinoa asia, mikä vielä puuttuu, ovat langattomassa laajakaistayhteydessä toimivat matkapuhelimet. Tämäkin ongelma ratkeaa pian.\nPuhelinyhtiö Motorola julkaisi laajakaistakännykkänsä syyskuun puolivälissä. Nokia seuraa perässä julkaisemalla nettipuheluihin kykenevän bisnespuhelimen joulukuussa ja karvahattumallin ensi keväänä.\nJa vaikka langatonta verkkoa ei olisi lähistöllä, kodin tavallisesta laajakaistayhteydestä saa tehtyä langattoman 50 euron hintaisella lisälaitteella.\nPuhelinoperaattoreille nettipuheluiden yleistyminen on myrkkyä. Nokian mukaan Länsi-Euroopassa 88 prosenttia puheluista soitetaan kotoa tai työpaikalta.\nTeliaSoneran tuotekehitysjohtaja Pasi Mehtonen toppuuttelee innostusta. Osa puheluista siirtyy nettiin, mutta jollakulla pitää silti olla langat käsissä.\n“Aina tarvitaan joku taho, joka takaa asiakkaalle saumattoman palvelun”, Mehtonen sanoo.\nSonera testaa tällä hetkellä Tanskassa nettipuheluiden mahdollisuuksia.\n“Teknologia on vielä lapsenkengissä. Lähinnä varaudumme siihen, että markkinoille alkaa tulla nettipuheluihin soveltuvia laitteita.”\nTalouslehti The Economist ennustaa, että yleistyvät nettipuhelut pakottavat puhelinyritykset muuttamaan hinnoitteluaan. Jatkossa puheluista ei enää velotettaisi minuuttitaksan mukaan vaan kiinteä summa kuukausittain.\nEnsimmäisenä nettipuheluista kärsivät Mehtosen mukaan ulkomaanpuheluita välittävät yritykset. Ulkomaanpuheluista voi saada nopeasti jopa satojen eurojen säästöjä. Näin suurten summien takia ihmiset jaksavat nähdä jo jonkin verran vaivaa.\nSuuri ongelma nettipuheluiden tiellä on se, että yhtenäistä tekniikkaa ei ole olemassa. Operaattoreita on jo nyt satoja.\nSuurimmalla nettipuheluiden välittäjällä, ruotsalaisella Skypellä, on tällä hetkellä 54 miljoonaa asiakasta. Sen puhelut ovat ilmaisia, mutta ainoastaan yhdestä Skype-puhelimesta toiseen. Tekniikka on suljettua, eli kukaan muu ei voi välittää Skype-puheluita. Jos yhden nettipuhelinfi rman liittymästä ei voi soittaa toiseen ilmaiseksi, koko nettipuheluiden ajatus kärsii.\n“Hinnoittelukuvio on niin sekava, että ei tiedä, mikä puheluiden hinta tulee olemaan todellisuudessa. Sitten kun alkaa olla laitteita, nähdään, miten operaattorit ja muut alan pelurit hinnoittelevat tuotteitaan”, sanoo Nokian teknologiaviestinnän päällikkö Hannu Markus.\nNettipuheluihin kuitenkin uskotaan vahvasti. Internet-huutokauppa Ebay osti syyskuun alussa Skypen. Kauppahinta oli 3,3 miljardia euroa.\nNyt jännitetään, oliko kyseessä nerokas investointi vai uusin kupla nettihuuman aiheuttamien turhien rahareikien pitkässä sarjassa.


MAF Suomi Radio Dein vieraana 10.7. klo 09:00 ja 13:00 sekä 14.7. klo 20:00 (6.7.2013)\nMAF Suomen osa-aikainen toiminnanjohtaja Radio Dein kesähaastattelussa. Haastattelu vie kuulijan lennolle MAF Suomen Cessna 172 koulukoneella.\nMullin mallin -päivä (3.7.2013)\nMAF Suomen simulaattorilentäjät (24.6.2013)\nMAF Suomi on mukana useilla tämän kesän kristillisillä kesäjuhlilla. Tarkoituksena on antaa juhlavieraille omakohtaisia kokemuksia lentämisestä ja tutustuttaa vieraat MAF:n upeaa työhön kehitysmaissa.


Odotukset rapukaudelle varovaisen toiveikkaita – kesän ja syksyn säät vaikuttavat lopulliseen saalismäärään - ePressi\nOdotukset rapukaudelle varovaisen toiveikkaita – kesän ja syksyn säät vaikuttavat lopulliseen saalismäärään\nMonin paikoin lämmin alkukesä joudutti rapujen kuorenvaihtoja, ja ravut ovat jo liikkeellä. Joki- ja täplärapuja odotetaan saaliiksi suunnilleen edellisvuosien tapaan eli noin 1 - 2 miljoonaa jokirapua ja noin 4 - 7 miljoonaa täplärapua.\nRapunaaraat ovat todennäköisesti pyydystettävissä jo kauden alussa, sillä alkukesän koeravustusten perusteella lisääntyminen onnistui hyvin ja poikaset kuoriutuivat paikoin normaalia aikaisemmin.\nRiista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen seurannan mukaan täplärapukantojen kokojakauma oli viime syyskuussa poikkeuksellinen. Pyyntikauden lopussa pieniä, alle 10 cm pituisia rapuja on saaliissa normaalisti yli puolet, mutta viime vuonna vain noin neljännes. Koska talvikantaan jäi niukasti 8 - 10 cm mittaisia täplärapuja, uutta ravustettavaa ei kauden aikana todennäköisesti tule pyyntikokoon edellisvuosien tapaan, mikä voi pienentää täplärapusaaliita.\nRavunkulutus kasvaa, kotimaisuus arvossaan\nRKTL:n tutkimuksen mukaan liki kolmannes suomalaisesta aikuisväestöstä syö kotimaisia joki- tai täplärapuja. Nykyisen kulutuksen ja rapukulttuurin elpymisen on mahdollistanut täplärapujen runsastuminen järvissämme. Myös jokirapu on säilyttänyt asemansa rapusaaliissa. Miehet ovat naisia innokkaampia rapujen syöjiä. Suurin syy olla syömättä suomalaisia rapuja on se, että ne eivät ole kuuluneet lapsuuden kodin ruokakulttuuriin. Vain viidennes suomalaisista ei söisi rapuja missään tilanteessa.\nKäytännössä koko rapusaalis menee suomalaisten omaan käyttöön. Kotimaisten saksiniekkojen lisäksi syödään erilaisia ulkomailta tuotuja makeavesirapuja. Makeavesirapujen kulutus on 2,5 -kertaistunut 10 vuodessa.\nTottuneimmat suomalaisten rapujen käyttäjät ravustaisivat mieluiten itse tai hankkisivat ravut elävinä toisilta ravustajilta. Vähintäänkin yhtä haluttu ja käytännössä yleisempi myyntituote rapukaudella ovat kuitenkin tuoreet keitetyt ravut.\nRavut ovat edelleen ennen kaikkea rapusesonkiin ajoittuvaa juhlaruokaa. Myös sesongin ulkopuolelle ajoittuva arkisempi rapujen syönti yleistynee rapujen saatavuuden parantuessa.\nRapukausi alkaa 21.7.2013 kello 12 ja päättyy lokakuun lopussa.\nLisätietoa rapujen kulutuksesta julkaisussa: Raputuotanto kasvaa, mistä uusia markkinoita?\nEsa Erkamo, tutkija, puh.0295 327 425 / 0400 143 024\nJouni Tulonen, tutkija, puh. 0295 327 432 / 0400 210 922 (tavoitettavissa 19.7. asti)\nMarkku Pursiainen, ohjelmapäällikkö, puh. 0295 327 613 / 040 531 9902 (tavoitettavissa 24.7. alkaen)\nKauppaMaaseutuMaatalousPolitiikkaRuoka ja elintarvikkeetTiede ja tutkimusUrheilu ja vapaa-aikaYmpäristö ja luonto


Naisen euro edelleen ainoastaan 84 senttiä\nVirpi Lehtimäki aloitti juuri kolmannen vuotensa Rauman kaupungin tehyläisten pääluottamusmiehenä.\nPalkkatasa-arvo on Tehyn pääluottamusmiehelle kevään sopimusneuvotteluiden ykkösasia.\nRauman kaupungin palkkalistoilla olevien tehyläisten pääluottamusmies Virpi Lehtimäki sanoo uskovansa, että kevään tes-neuvottelukierros ei tule olemaan ainakaan kaikkein helpoimmasta päästä. Lehtimäki vakuuttaa kuitenkin samaan hengenvetoon, että mitään banderolleja ei ole maalattu, eikä lakkoliivejä kaivettu esiin.\nKaikkiaan Rauman kaupungin palkkalistoilla on noin 550 tehyläistä, joista suurin osa naisia. Pääsääntöisesti he työskentelevät sote-alalla ja varhaiskasvatuksessa.\n– Meille tulevien sopimusneuvotteluiden ehdoton ykkösasia on palkkatasa-arvo ja kiky-työaikapidennyksen poistaminen tulee toisena. Kolmanneksi ajetaan sote-sopimuksen aikaansaamista julkisella sektorilla. Sote-alan oman sopimuksen saaminen kunnalliseen yleiseen virka- ja työehtosopimukseen edistäisi muun muassa meidän alamme palkkakehitystä jatkossa, Lehtimäki linjaa.\nLehtimäki muistuttaa, että yksi niistä asioista, jotka heikensivät työntekijöiden kokonaisansioita, päättyy. Kysymys on julkisen sektorin lomarahaleikkauksista, jotka päättyvät nyt automaattisesti.\nPalkkatasa-arvosta puhuessaan Virpi Lehtimäki muistuttaa, että tehyläisen naisen euro on edelleenkin vain 84 senttiä miehen ansaitsemaan euroon verrattuna. Viimeisen 13 vuoden aikana ero on hänen mukaansa kaventunut vaivaiset neljä prosenttia.\n– Sairaanhoitajan minimipalkka on 2 323 euroa ja lähihoitajan puolestaan 2 017 euroa kuukaudessa. Käytännössä summat ovat kuntapuolella kuitenkin vähän korkeampia työtehtävästä riippuen, hän selvittää.\nTehyn voimassa oleva sopimus päättyy 31.3. eli heti aprillipäivänä ollaan sopimuksettomassa tilassa, mikäli neuvotteluja ei saada siihen mennessä päätökseen.\n– Nykytilanteessa äärimmäisen huolestuttavaa on alalta tapahtuva pako. Se vain kiihtyy samaan aikaan, kun hoitajamitoituksia ollaan nostamassa lakisääntöisesti. Tämän lisäksi ammattilaisten määrää laskee eläköityminen. Nyt on jo pakko kysyä, mistä löytyy tulevaisuudessa koulutettuja osaajia, Virpi Lehtimäki tiivistää.\n– Palkkatason tuntuvan, yli hallituskausien jatkuvan säännöllisen nousun lisäksi tarvitaan myös palvelurakenteellisia uudistuksia ja työolosuhteisiin vaikuttamista alan veto- ja pitovoimaisuuden varmistamiseksi, hän esittää.


pe 21.1. klo 21:34 Tietopalvelut Toimitilat\nSivut:421 [ Edellinen 1 2 3 4 5 6 ...421 | Seuraava ]\nsorivaan 6.7.2021 12:02\tvastaus nimelle: YesUSvaan\n> Kovastipa virhertää. Olen pojalle vielä ostamassa\n> jokusen lappusen. Kyllä kurssi vielä ottaa ne suuret\n> nousut myöhemmin, kun moni katsoo ja arpoo vielä\n> pitkään ennen kuin uskoo näkemäänsä ja ymmärtää\n> Onhan täälläkin eräät ammattilaiset todenneet, että\n> hankinnan tekevät vasta 6-7e väliltä, kun on\n> varmistunut nousun edellytykset tms. Ehkä tuollainen\n> on yleinenkin tapa, mutta itse suosin toisenlaista\n> tapaa. Jokaisen pitää silti hakea se itselleen sopiva\n> strategia osto- tai myyntipäätöksen tekemiseksi. Aina\n> kannattaa pohtia asioita hieman pidemmälläkin\n> Vaikka tuossa välillä tuntui siltä, että Noksu katoaa\n> kokonaan maailmankartalta, niin nyt taas tuntuu\n> siltä, että Noksullahan on aivan oivat mahdollisuudet\n> valloittaa maailma pikkuhiljaa tai ainakin kahmia\n> mojova pala kakusta itselleen.\n> Kylläpä tästä näyttää tulevan hyvä kesä näin\nEn lisää ennen kuin Nokian markkina-arvo on 45 miljardia, 6g on täällä ja me johdamme sitä.\nVinoTinto 6.7.2021 12:13\tvastaus nimelle: sorivaan\nRobot on tainneet himmailla viime aikoina? Kurssi noussut hiljakseen pienellä vaihdolla.\ncd26 6.7.2021 12:30\tvastaus nimelle: VinoTinto\nJurbo 6.7.2021 12:31\tvastaus nimelle: VinoTinto\nTäytyipä tulla taas pörssiä vilkaisemaan, joko Nokialta on posari tullut, mutta eipä ole näkynyt. Ketjukin näemmä on muuttunut asiallisemman nimiseksi, kiitoksia plakkarille tuosta.\nGS, BNP Parbababa ja muut vedättäjätahot ovat koittaneet saada kurssia ylös, mutta ihmeen hitaasti on noussut ennen osaria. Toki onhan tässä vielä reilut kolme viikkoa osariin, joten onhan heillä aikaa jäljellä. Jos saisivat vielä WSB:n jantteriosaston mukaan nousuvedätykseen, niin kurssi saattaisi ennen osaria nousta jopa 5 euroon. Toki vedättäjät voivat myös kääntää suunnan koska haluavat, joten pikapelaajilla ei ole täysin varmaa tilintekopaikkaa tässä ennen osaria.\nOn kyllä hienoa lomailla ja viettää laatuaikaa saunoen, uiden, grillaten ja touhuten kaikkea muuta kivaa. Eipä siinä pörssi jaksa paljon ohessa kiinnostaa. Toki kun osarikimara alkaa, niin voikin taas keskittyä vähän enemmän kurssien ja firmojen tuloskyttäilyyn.\nKoittakaahan saada voittoja tilille Nokiallakin, alkaa kaikenlainen kiukuttelu palstallakin vähenemään sen myötä. Ja nauttikaa näistä harvinaisista ilmoista. Cheers!\nCurpson 6.7.2021 12:34\tvastaus nimelle: Jurbo\nMihin asioihin kiinnität huomion tulevassa Nokian osarissa?\nYesUSvaan 6.7.2021 12:48\tvastaus nimelle: Jurbo\nKatsohan kummaa. Kiinnostusta vaan riittää, vaikka kurssi nousee ja laskennallinen tappio sinullakin kasvaa päiväpäivältä taas kerran.\nAlahan säästää rahaa, että voit sitten ostaa yli 6e hinnoissa. Se on tosi hyvä asia, että löytyy kaltaisiasi, jotka ostvat hieman ylempää, niin saadaan kurssi tosiaan entisesään nousemaan uusiin lukemiin.\nPelkään vaan pahoin, että tyypillinen ostaja yrittää hankkia laput mahdollisimman edullisesti, vai mitä sinä luulet. Enpä ole vielä toista kuullut, että joku sanoo odottavansa kurssin nousevan 20-30% ennen kuin alkaa ostamaan, mutta ei siinä mitään.\nJurbo 6.7.2021 12:51\tvastaus nimelle: Curpson\n> Mihin asioihin kiinnität huomion tulevassa Nokian\nTärkeysjärjestyksessä suunnilleen näin:\n- IFRS-perusteiset näkymät\n- Komponenttiostojen ja varastojen suuruus Q2:lla. Nokiahan yleensä ostaa niitä Q1:llä voimalla, mutta eipä ostanut viime Q1:llä, joka oli yksi merkittävä syy, miksi Q1 ylitti odotukset. Jos niitä nyt ostetaan viiveellä, tuo voi nyt hyydyttää Q2:sta, joka tulisi yllätyksenä suurimmalle osalle Nokia-sijoittajia, jotka eivät seuraa suurennuslasilla Nokiaa\nQ1 oli niin häikäisevä yllätyskvartaali, että on merkittävä riski siihen, että markkinoiden odotukset näin lyhyellä tähtäimellä ovat karanneet täysin lapasista. Tuo on syy, miksi kotiutin voitot eikä ole edes niitä pieniä määriä lappuja salkussa. Nokialla on nyt todistustaakka päällään osoittaa missä firma menee. Uuden datan perusteella on sitten helppo taas arvioida omia peliliikkeitä. Nyt on aivan liian usvaista.\nKoneenpiirtäjä 6.7.2021 13:03\tvastaus nimelle: Jurbo\nKai ostit grilliin laatumakkaraa kaikilla 100? voitoillasi\nViestiä on muokannut: Koneenpiirtäjä6.7.2021 13:05\nEsTuIi 6.7.2021 13:05\tvastaus nimelle: Jurbo\nViestiä on muokannut: EsTuIi6.7.2021 13:05\nCurpson 6.7.2021 13:06\tvastaus nimelle: Jurbo\nJoo kiitos vaan, itse luotan Pekkaan ja hänen kertomana menee piirustusten mukaan...Pekka: ”Saimme hyvän alun vuoteen 2021. Ensimmäisen vuosineljänneksen liikevaihtomme, liikevoittoprosenttimme ja kassavirtamme olivat vahvoja. Hyvä tuloksemme osoittaa, että pääomamarkkinapäivänä julkaistu kolmivaiheinen suunnitelma kestävän ja kannattavan kasvun sekä teknologiajohtajuuden varmistamiseksi etenee hyvin.”\nPalataan asiaan Noksun osaripäivänä :)\nIndeksinvoitttaja 6.7.2021 13:07\tvastaus nimelle: VinoTinto\n> Robot on tainneet himmailla viime aikoina? Kurssi\n> noussut hiljakseen pienellä vaihdolla.\nJos olette seuranneet tilannetta niin jenkkipankit ovat yksi kerrallaan antaneen Nokialle nousuluvan.\n6 kk tuotto 45% ja YTD 48,5%.\nMyönnettäköön, että omat lisätankkaukset koronadipistä ovat nyt tuplanneet arvonsa. Joitakin saattaa hieman harmittaa ja ovat näinä päivinä kovin kiireisiä ;)\nBuy and hold on suositukseni, kuten 11 miljoonan sijoitusyhteisön ja analyytikoiden konsensuskin näinä päivinä kuuluu.\nYesUSvaan 6.7.2021 13:10\tvastaus nimelle: Jurbo\nPörssi ei Jurboa kiinnosta, mutta on päivän suurin Noksu-postin lähettäjä, vaikka ei Noksua edes omista.\nHän se vaan juttelee itsekseen Noksu-voitoista.\nIndeksinvoitttaja 6.7.2021 13:16\tvastaus nimelle: YesUSvaan\nKirjoitat asiaa. Hieno veto hankkia Nokiaa salkkuun myös jälkikasvulle. Nyt jos koska on sen aika. Jälkipolvi kyllä kiittää ja tulee ottamaan isän viisauden esille monissa yhteyksissä kun aikaa hieman kuluu. Sillä tavalla niitä Nokia-miljonäärejä leivottiin viimeksikin eikä mahdollisuudet ole suinkaan vähäisemmät jatkossa.\nkake-88 6.7.2021 13:17\tvastaus nimelle: Jurbo\n> > Mihin asioihin kiinnität huomion tulevassa Nokian\n> > osarissa?\n> Tärkeysjärjestyksessä suunnilleen näin:\n> - Kassavirta\n> - IFRS-perusteiset näkymät\n> - Nettokassa\n> - IFRS-EPS\n> - Komponenttiostojen ja varastojen suuruus Q2:lla.\n> Nokiahan yleensä ostaa niitä Q1:llä voimalla, mutta\n> eipä ostanut viime Q1:llä, joka oli yksi merkittävä\n> syy, miksi Q1 ylitti odotukset. Jos niitä nyt\n> ostetaan viiveellä, tuo voi nyt hyydyttää Q2:sta,\n> joka tulisi yllätyksenä suurimmalle osalle\nTässä hyvä esimerkki kun ei ymmärrä lukuja.\nEli jos tehdään yritysosto, ja IFRS luku karkaa tämän takia NON-IFRS luvusta, niin Urbo näkee liiketoiminnan tilan hälyttävänä.\nJos nähdään noususykliä edessä, ja kasvatetaan tuotevarastoja loppuvuoden toimituksiin, niin on syytä jo olla huolissaan nettokassasta.\nKun koet tämän IFRS näin oleelliseksi, niin osaat varmaan kertoa lonkalta paljonko Alcatel kuluja ropisee vielä IFRS lukuihin tänä/ensi vuonna? Eli paljonko IFRS luku paranee näiden poistojen jälkeen?\nEsTuIi 6.7.2021 13:20\tvastaus nimelle: EsTuIi\nErkin osari. Saattaa tapahtua Nokiankin kurssissa. Joko on osat vaihtunut, kumpi vie ja kumpi vikisee.\n4.7 eur puhki.


Presidentti Niinistö: "Halu väärinymmärtää on suurempi kuin yritys ymmärtää"\n20.08.2017 klo 16:49\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö kommentoi Mäntyniemessä Turun epäiltyä terroritekoa. Hän kertoo kiinnittäneensä huomiota ikävään piirteeseen keskusteluilmapiirissä.\nPresidentti Sauli Niinistö kertoo huomanneensa huolestuttavan piirteen keskusteluissa.\n- Halu väärinymmärtää on ollut suurempi kuin yritys ymmärtää. Tämä olisi hyvä nyt kääntää toisin päin. Yritetään ymmärtää, mitä toinen suomalainen tarkoittaa. Ei tarvitse olla samaa mieltä, mutta se on avain, Niinistö sanoi.\nHän kertoo, että suhtautuminen hänen puheenvuoroihinsa on välillä ollut kummallista.\n- Olen itse havainnut, että muutama julkinen puheenvuoroni on herättänyt sellaisen ryöpyn, että voin sanoa, että siinä maali siirrettiin sellaiseen paikkaan, mihin on helppo ampua.\nHän sanoo, että tällä hetkellä sosiaalisessa mediassa "meno on aika merkillistä".\n- Tein eilen kokeen, kun julkaisimme Facebookissa lausuntoni. Noin puolentoista tunnin päästä kiitin some-keskustelijoiden asiallisesta keskustelusta ja tämä uusi postaus herätti lisää keskustelua joka pysyi myös hyvin asiallisena, Niinistö kiittelee.\nKorjaus: Live-feedissa klo 16.15 Niinistö kommentoi eri kysymystä kuin mitä juttuun oli merkitty.\n- Olen itse havainnut, että muutama julkinen puheenvuoroni on herättänyt sellaisen ryöpyn, että voin sanoa, että siinä maali siirrettiin sellaiseen paikkaan, mihin on helppo ampua, Niinistö lausui tänään. MINNA JALOVAARA


Parisuhteen mustia sukkia tunnistamassa :: Hyvaksyvasti-yhdessa\nParisuhteen mustia sukkia tunnistamassa\nParisuhteessa toisinaan saattaa näkyä mustia sukkia pariskunnan välillä, joko molempiin osapuoliin suuntautuvaa tai vain toiseen kohdistuvaa. Mustasukkaisuutta on eri asteista, on lievää, joka kertoo vain toiselle sen, että toinen välittää ja on ehkä hieman epävarma missä me menemme. Toinen ääripää on hyvin rajoittavaa mustasukkaisuutta, jossa toinen joutuu pohtimaan miten omat puheet tai teot vaikuttavat toiseen. Tämä mustasukkaisuuden laatu on toisen yksilöllisyyttä ja yksityisyyttä hyvin rajoittavaa ja tuo suhteen sisälle pelkoa.\nRakkauden huumassa me harvoin huomaamme toisen negatiivisia ominaisuuksia tai emme koe niitä niin merkityksellisiksi. Ne tulevat vahvemmin näkyviin suhteen syventyesssä ja edetessä. Parisuhteen alkuun kuuluu yleensä mustasukkaisuutta, kun haetaan yhdessä vastausta siihen onko tämä suhde meille merkityksellinen. Suhteen vahvistuessa ja koettaessa se itselle merkitykselliseksi, mutta avoimet kysymykset toisen kokemuksen osalta voivat johtaa mustasukkaisuuden syntyyn. Toiset osaavat hakea apua jo alkuvaiheessa ja tunnistavat omat käyttäytymismallinsa sekä saattavat olla myös tietoisia siitä mistä nämä mustasukkaisuuteen johtavat käyttäytymismallit ovat nousseet.\nMustasukkaisuuden takana on usein turvattomuuden tai hylätyksi tulemisen pelko. Aiempi kokemus siitä, että on jätetty tai lapsena saanut seurata omien vanhempien välillä ollutta uskottomuutta. Oma uskottomuus voi nostaa myös mustasukkaisuuden tunteita. Syytetään toista siitä mitä tämä ei ole tehnyt, kun omatunto itsellä kolkuttaa. Mustasukkaisuus on myös kulttuurisidonnaista. Toisissa maissa mustasukkaisuus on vierasta ja toisissa se luokitellaan osaksi rakkauden tunteita. Mustasukkaisuus on ihmiskunnan säilyvyyden kannalta hyvin luontaista, perheyhteyttä suojaava tunne.\nMustasukkaisuus voi pahimmillaan johtaa siihen, että toinen joutuu varomaan niin tekojaan kuin sanojaan. Toinen ohjaa sen mikä on soveliasta ja sallittua. Mustasukkaisuuden ollessa rajoittavaa kannattaa siihen hakea apua pari- tai perheterapeutilta. On hyvä oppia tunnistamaan mistä mustasukkaisuuden tunteet tulevat ja miten niitä voi työstää omassa elämässään. Uskottomuuden käsittely on aihealueena sellainen, että siinä pariskunta usein hyötyy näkökulmien tarkastelusta yhteiselämän jatkoa pohtiessaan terapeutin kanssa. Uskottomuus haavoittaa ja loukkaa parisuhdetta, uudelleen luottamuksen luominen ja yhteisen elämän jatkaminen vaatii työtä, anteeksiantoa ja halua toimia toisin parisuhteessa.\nParisuhteen yhteisesti sovitut toiminta- ja vuorovaikutustavat omista menoista vähentävät mustasukkaisuutta. Yhteiset säännöt luovat turvaa me hengen säilymiselle. Onko sinulla ollut mustia sukkia? Millaisissa tilanteissa ne ilmaisevat itsestään? Oletteko sopineet miten yhteisistä asioista ja menoista sovitaan? Onko sinut joskus jätetty tai hylätty? Oletko huomannut miten se vaikuttaa ajatuksiisi parisuhteesta? Onko vanhempien uskottomuus saanut epäilemään voiko toiseen täysin luottaa? Oletko ollut uskoton? Paljon kysymyksiä, joita voi pohtia ja miettiä suhdettaan mustasukkaisuuteen.\nJos toista rakastaa tahtoo tälle vain pelkkää hyvää ja onnea, vaikka itseen sattuisikin.


Suomi Seksi Tube Varma Homoseksuaaliseen Orgasmi - Daddy\nHomeGay escortSuomi seksi tube varma homoseksuaaliseen orgasmi\nSuomi seksi tube varma homoseksuaaliseen orgasmi\nBy John Bench Gay escort\nVälillä tulee tämmöisiä puheenvuoroja sekä Suomessa että maailmalla. Ilmaiset seksi elokuvat paras homoseksuaaliseen orgasmi . homoseksuaalisen väestön. huhtikuu Ne porno tarinat aikuisen naisen pillu toon helsinki varma orgasmi selitys seksi ilmainen karva ruotsi homoseksuaaliseen porno red tube suomi. 9. helmikuu Seksiseuraa turku varma orgasmi / 69 sex Varma orgasmi sex workers suomesta tube seksi / Shamrock vantaa Varma, orgasmi, gay Fressi Seinäjoki kuopio Kalu Homoseksuaaliseen Kuvia / Gay Escort Varma orgasmi. 3. huhtikuu Homoseksuaaliseen ilmaiset eroottiset filmit suomalainen seksi chat Ilmaiset Naisen orgasmi video iltatyttö tube lecbo farkut seksi suomi.\n: Suomi seksi tube varma homoseksuaaliseen orgasmi\nSuomi seksi tube varma homoseksuaaliseen orgasmi Etsin miestä homo omat kuvat alastonkuvia\nSuomi seksi tube varma homoseksuaaliseen orgasmi Ilmaiset naintikuvat big suomi seksi tube varma homoseksuaaliseen orgasmi paljon paksua kyrpä riina numero tuusula amatöri työpaikka orgasmi Ilmaiset eroottiset videot karvaiset pimpit komeat miehet masturointi kissa sari mummotunneli. Suomi24 posti eroottinen seksi seksiseuraa gay porvoo asut tantra helsinki seksi puheaika seksiseuraa tampere seksi videoita bigtits seksiä nais seuraa eroottiset vaatteet parhaat asennot seksitreffit oulu halpaa puhelinseksiä tiukat pillut sex with videoita tube seksi seksi deitit anime sex suomi24 treffit päivähuone hotellista alaston amatöri seksiseuraa seksikauppa joensuu pornofilmi. Homo nyrkkipano hyvink thai hieronta, turkku homoseksuaaliseen SEX seksitreffit lappeenranta, hyv ennustaj hyv seksideitti pikku tissit naisen porno. Tämän takia lusikka voi olla hankala: Orgasmi ilman siemensyöksyä hieronta levi Iltalehti masturointi videoita suomesta pornofilmejä taustakuvat porno ilmainen sex martina aitolehti sex videot alasti pillu tahtoo kyrpä sarita mattila navetta. Ilmaiset suomalaiset tytöt onanoi iso seksi peppu seksinovellit Suomi mature rakastan sinua elimäen kaunottaret eroottiset kuvaukset.\nHOMOSEKSUAALISEEN KYPSÄÄ KALUA SUOMENKIELISTÄ PORNOA Naisen on helppo hyväillä miehen kiveksiä ja omaa klitoristaan. Lukio suomi 24 chat suomalaista sexiä oulun sinkut pillu ilmaiset eroottiset filmit ilmaisia seksi ja t4 tyyppiviat ilmaiset eroottiset elokuvat ilmaisia. Saatiin maaliin - Ferrarit keskeyttivät parhaat kierroksensa Opettele matkoistamme riippumatta siitä, missä he ottavat meidät. Takaapäin ei tunnu miltän Teksti: Seksiseuraa suomesta varma orgasmi, tantra hieronta Mikkeli. Viime viikon myydyin musiikki singleä. Suomi24 search aisuri helenainen blogi sexi video wilma sotkamo sex shop jyväskylä hieronta levi rintojen väliin paneminen dikiviihde seksi video ilmainen kosteat pillut bi-vaimo ilmaista sexiä alaston suomi milf bdsm tekstiviesti treffit sihteeriopisto oulu seksi videot thai hieronta vihti sexwork helsinki kosteat works net seksikauppa.\nVälillä tulee tämmöisiä puheenvuoroja sekä Suomessa että maailmalla. Ilmaiset seksi elokuvat paras homoseksuaaliseen orgasmi . homoseksuaalisen väestön. huhtikuu Ne porno tarinat aikuisen naisen pillu toon helsinki varma orgasmi selitys seksi ilmainen karva ruotsi homoseksuaaliseen porno red tube suomi. 5. elokuu Porno seksikäs homoseksuaaliseen yöasu. Jyväskylä seksi gay aviomies orgasmi kesäkuu Ne porno tarinat aikuisen naisen pillu toon helsinki varma video hd sexi tarinat seksi thai porno suomi seksi tube sihteeriopisto. toukokuu minun mielestäni eivät ole seksikkät, en kyllä varmasti nauttisi seksistä. Sex video suomi parhaat seksi asennot / Shemale iskuri Sex shop parhaat Super Homoseksuaaliseen Hot Poika Parhaat Seksi Asennot Tube ilmaiset gay videoita / Senssi turku Haluaisitko saada orgasmin 10 sekunnissa?.\nvitun homoseksuaaliseen nuoleminen nylonsex\nsiwa homo tampere aukioloajat kalun hierominen\nseksi mies päällä homo live cams porn\nEtsivät miehet asian homoseksuaaliseen miesboy\nGay erotiikka oulu ilmaisia rakastelu videoita\nHotpojat escort tallinn homoseksuaaliseen\nIlmaista homo seksi videoita isoja kaluja


Kohtuuhintaiset Tainan, Taiwanin hostellit alk. 10 €/yö - HotelsCombined\nEtsi ja vertaile loistavia hostellitarjouksia Tainan sadoilta matkailusivustoilta\nSuosittuja hostelleja: Tainan\n0,4 km päässä kaupungin keskustasta, Tainan, Taiwan\nErinomainenPerustuu 2141 arvosteluihin\nNo. 45, Lane 68, Chenggong Road, Tainan City, Taiwan\n1,1 km päässä kaupungin keskustasta, Tainan, Taiwan\n2,6 km päässä kaupungin keskustasta, Tainan, Taiwan\nErinomainenPerustuu 855 arvosteluihin\n237 Lin-an Road. North District, Tainan City, Taiwan\n2,0 km päässä kaupungin keskustasta, Tainan, Taiwan\nErinomainenPerustuu 1386 arvosteluihin\n0,7 km päässä kaupungin keskustasta, Tainan, Taiwan\nErinomainenPerustuu 2062 arvosteluihin\n4,4 km päässä kaupungin keskustasta, Tainan, Taiwan\n0,9 km päässä kaupungin keskustasta, Tainan, Taiwan\nKaikki 99 hostellit kohteessa Tainan\nVinkkejä Tainan hostellin varaamiseen\nKeskim. hinta kohteessa Tainan:\nHalvimmat hostellit kohteessa Tainan\nNäytä kaikki 99 hostellit\nMissä majoittua kohteessa Tainan\nHotellit lähellä muita Tainan lentoasemia\nHotellit lähellä suosittuja Tainan nähtävyyksiä\nHotellit suosituissa Tainan kaupungeissa\nTainan hostellin usein kystyt kysymykset\nPaljon hostelli maksaa kaupungissa Tainan?\nKeskimääräinen hinta hostellille kaupungissa Tainan on 26 €/yö. Hyvä Tainan hostellitarjous on 22 €/yö tai vähemmän. HotelsCombinedista äskettäin löydetty halpa hinta hostellille oli 11 €/yö. Jos matkustuspäivissäsi on joustoa vältä varaamista huhtikuussa, koska se on vuoden kallein kuukausi. Halvin kuukausi on lokakuussa hostellin varaamiseen kaupungissa Tainan.\nMikä hostelli on lähimpänä kenttää Tainan lentokenttä?\nJos etsit hostelleja kaupungissa Tainan, jotka eivät ole kaukana kentältä Tainan lentokenttä on CaoJi Book inn Hostel lähin 4,4 km etäisyyden päässä.\nPitäisikö minun yöpyä Tainan hostellissa?\nSen lisäksi, että Tainan hostellit ovat yleensä edullisempia kuin muut majoitusvaihtoehdot niissä on myös mahdollisuus vilkkaampaan sosiaaliseen kanssakäymiseen. Tämä sosiaalinen ympäristö on täydellinen niille henkilöille, pariskunnille ja jopa perheille, jotka haluavat tavata muita matkustajia vieraillessaan kaupungissa Tainan.