Hankkeita - Tie työelämään\nEtusivu - Hankkeita\nKeinoja osatyökykyisten tukemiseksi kehitetään myös erilaisissa hankkeissa ympäri Suomea. Seuraavaan listaukseen on kerätty parhaillaan toimivia ja päättyneitä hankkeita.\nJos olet itse mukana hankkeessa tai tiedät hankkeesta, jonka olisi hyvä olla mukana verkkopalvelussa, otathan yhteyttä.\n5T – Tekemätöntä Työtä Tarjolla, Työpaikkoja Tekijöille (1/2018–9/2021)\n5T-hankkeessa (Tekemätöntä Työtä Tarjolla, Työpaikkoja Tekijöille) työllisyystoimenpiteet perustuvat puhtaasti yrityksistä todettuun todelliseen tarpeeseen. Samalla kyetään kytkemään selvästi totuttua tiiviimmin kaupungin työllisyysyksikön ja muidenkin työllisyys- ja työvoimatoimijoiden palvelut osaksi yrityksiin suuntautuvaa yritysneuvontaa. Parhaimmillaan tämä näyttäytyy yrityksiin yhden luukun periaatteella toimivana kokonaisuutena, jolloin yritysneuvonnan yhteydessä pystytään käynnistämään aiempaa virtaviivaisemmin myös osaavan työvoiman saantiin liittyviä toimenpiteitä. Hanketoteuttaja on Lieksan Kehitys Oy LieKe. Lue lisää 5T-hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Varsinaisena kohderyhmänä ovat ensisijaisesti työnhakijat ja yritykset (työnhakijat Lieksassa, maakunnan alueella sekä valtakunnallisesti – ottaen huomioon myös työttömät ja työttömyysuhan alla olevat; lieksalaiset yritykset; yritystoimintaa suunnittelevat henkilöt; maakunnan ulkopuoliset työnhakijat, josta erityisesti myös paluumuuttajat ja mahdollinen ulkomainen työvoima).\nASKELMAT – Askel askeleelta osallisuuspolku Päijät-Hämeessä (5/2021–3/2023)\nHankkeessa etsitään ratkaisuja 18–29-vuotiaiden nuorten työ- tai opiskelupolun löytämiseksi niiden nuorten osalta, joilla työllistyminen ei ole mahdollista ilman pitkäjänteistä ja kokonaisvaltaista työ- ja toimintakyvyn tukemista. Hankkeessa selkiytetään osatyökykyisten, työelämän ulkopuolella olevien nuorten palvelupolkuja sekä kehitetään kolmannen sektorin palvelukokonaisuutta ja yhteistyöverkostoja työllistymisen tueksi. Tavoitteena on nostaa esiin vaikeimmin työllistyvien henkilöiden potentiaali työmarkkinoilla, tukea heidän voimavarojaan ja koota tietoa, jonka avulla työyhteisöt saavat valmiuksia täsmätyökykyisten nuorten työllistämiseen. Hanketta toteuttavat yhteistyössä LAB-ammattikorkeakoulu, Lahden Diakonialaitos ja Harjulan Setlementti ry. Lue lisää hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Varsinaisena kohderyhmänä ovat pääasiassa ammatillisen tai korkea-asteen koulutuksen suorittaneet ja jostain syystä keskeyttäneet osatyökykyiset työttöminä työnhakijoina olevat alle 30-vuotiaat nuoret ja etenkin 25–29 vuotiaat, jotka ovat motivoituneita ja jotka haluavat olla mukana yhteiskehittämisessä; koronapandemian aiheuttaman elämän kriisitilanteen kohdanneet nuoret tai työelämän/työhaun ulkopuolella olevat nuoret; työyhteisöt, jotka ovat mukana kehittämässä askel askeleelta -osallisuuspolkua.\nEurope Tomorrow (6/2019 12/2021)\nHankkeen tavoitteena on tarjota mahdollisimman monen eri alan opiskelijalle mahdollisuus osallistua liikkuvuusjaksolle ulkomaille. Opiskelijoille hanke tarjoaa mahdollisuuden kehittää työelämäntaitoja, vuorovaikutustaitoja, digitaalisia taitoja sekä elinikäisen oppimisen taitoja. Tavoitteena on lisätä opiskelijoiden suvaitsevaisuutta ja ymmärrystä muista kulttuureista tulevia henkilöitä kohtaan. Tavoitteena on vahvistaa liikkuvuusjaksolle osallistuvien itsetuntoa ja arkielmäntaitoja sekä tukea ja vahvistaa ulkomaisen kielen- ja kulttuurintuntemusta.\nOpettajien ja henkilöstön tavoitteena on kehittää ammattitaitoaan, kielitaitoaan sekä vertailla ja kehittää partneriorganisaatiossa käytettyjä opetusmetodeja.\nKohderyhmät: Opiskelijat ja opettajat\nRahoitus: Opetushallituksen koordinoima Erasmus+\nHanke tarjoaa osattomuutta ennalta ehkäisevää ja yhteiskunnallisen osallistumisen esteitä purkavaa toimintaa turvapaikanhakija-, pakolais- ja venäläistaustaisille nuorille. Lisäksi tarjotaan harrastus-, vapaaehtoistyö- ja koulutusmahdollisuuksia sekä ohjaamista työnhaussa. Toiminta on kaksisuuntaisesti integroivaa kantaväestölle ja maahanmuuttajataustaisille. Hankkeen toteuttaa Joensuun seudun monikulttuurisuusyhdistys ry. Lue lisää GOALS-hankkeesta JoMonin verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Pohjois-Karjalan alueella asuvat turvapaikanhakija- ja pakolaistaustaiset, 15–29-vuotiaat nuoret ja samanikäiset, venäläistaustaiset nuoret sekä kantasuomalalaiset, jotka ovat mukana harrastus- ja vapaa-ajan toiminnassa.\nRahoitus: Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA)\nIisisti töihin -hanke (3/2019–2/2022)\nIisisti töihin -hankkeessa kokeillaan ja kehitetään uutta työllistämisen tapaa, jolla parannetaan osatyökyisten ja vammaisten mahdollisuuksia päästä töihin avoimille työmarkkinoille. Hankkeen tavoitteena on rakentaa myös uutta mallia hyödyntävä yritysverkosto, joka tarjoaa työtä kohderyhmälle. Hanketta koordinoi Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Hankkeen osatoteuttajana on Kuntoutussäätiö. Lue lisää Iisisti töihin -hankkeesta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Osatyökykyiset ja vammaiset henkilöt, joilla on toimintakyvyn rajoitteita.\nIloa arkeen -hanke (2017–2021)\nEJY:n Iloa arkeen -hankkeessa (2017–2020) kehitettiin uudenlaista voimavaraistavaa ryhmätoimintaa, jonka tavoitteena oli pidempään työelämästä poissaolleiden työikäisten espoolaisten työ- ja toimintakyvyn ja työllistymisedellytysten vahvistaminen ryhmän tarjoamien hyvinvoinnin kokemusten, arjen elämänhallinnan ja osallistumismahdollisuuksien lisääntymisen tuella. Ryhmäläisten toimintakyvyn vahvistumista arvioitiin ryhmätoiminnan aikana Työterveyslaitoksen kehittämällä Kykyviisari-itsearviointimenetelmällä. Hankkeessa edistettiin ryhmäläisten kokonaisvaltaista hyvinvointia lisäämällä arjen liikuntaa, vahvistamalla terveellistä elämäntapaa sekä luomalla mahdollisuuksia taiteen ja kulttuurin tuottamiin elämyksiin ja positiiviseen itsetutkiskeluun taidelähtöisten menetelmien avulla. Vertaistuki auttoi käsittelemään tunteita ja avarsi huomaamaan omia mahdollisuuksia. Työelämävalmiuksia lisättiin tunnistamalla omaa osaamista ja vahvuuksia sekä tutustumalla työelämään suuntaaviin mahdollisuuksiin. Ryhmässä tuettiin osallisuuden polkuja järjestökentän mahdollisuuksia hyödyntämällä. Lue lisää hankkeesta EJY ry:n verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeella oli kaksi kohderyhmää, joiden toimintakyky oli heikentynyt: 1) pitkään työelämästä poissaolleet korkeasti koulutetut ja asiantuntijatyötä tehneet työikäiset espoolaiset ja 2) työelämästä poissaolevat ja Espoossa asuvat maahanmuuttajanaiset, joiden suomen kielen taito ei vielä vastaa työelämän vaatimuksia ja joiden osallistumismahdollisuudet suomalaiseen yhteiskuntaan ovat vähäiset.\nRahoitus: Kehittämishanke oli osa sosiaali- ja terveysministeriön Suomi 100 -avustusohjelmaa ”Toimintakyky kuntoon”\nIlona – Sosiaalinen yrittäjyys väylänä mielekkääseen työhön (11/2018–10/2021)\nHankkeen tavoitteena on etsiä innovatiivisia ratkaisuja ja uusia työllistymisen reittejä henkilöille, joiden työllistyminen on haasteellista. Silta-Valmennusyhdistyksen koordinoimassa hankkeessa arvioidaan kansainvälisten, osatyökykyisten työllisyyttä edistävien mallien toimivuutta Suomen yhteiskunnallisissa ja lainsäädännöllisissä raameissa. Erityisenä kiinnostuksen kohteena ovat yhteiskunnalliseen yritystoimintaan liittyvät mallit sekä parempien toimintaedellytysten luominen yhteiskunnallisille yrityksille ja yrittäjyydelle. Hankekumppaneita ovat Vatesin lisäksi Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus, Diak ja THL. Lue lisää Ilona-hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeen varsinaisia kohderyhmiä ovat osatyökykyiset työttömät henkilöt, joiden on mahdollista saada palveluja, koulutusta ja työllisyyttä hankkeen kautta; yritykset, jotka ovat halukkaita palkkaamaan osatyökykyisiä henkilöitä; viranomaiset ja poliitikot, joille hankkeessa luodaan informaatiota päätöksenteon tueksi\nInclusion, Disability, Employment in Action, IDEA (10/2021–10/2023)\nKansainvälisen IDEA-hankkeen tavoitteena on käsitellä monimuotoisuutta ja edistää vammaisten nuorten yhteistä tasa-arvoa, syrjimättömyyttä ja sosiaalista osallisuutta paikallisella ja Euroopan tasolla. Hankkeessa löydetään, ymmärretään ja edistetään innovatiivisia työpohjaisia oppimisen ja työllistymisen lähestymistapoja.\nMuita tavoitteita ovat hyvien toimintatapojen vaihto, koulutukset ja verkostojen vahvistaminen mukana olevien vammaisten palveluntarjoajien keskuudessa. Näiden projektipartnerien verkostot ja eurooppalaisen ARFIE-verkosto auttavat edistämään ja levittämään tuloksia ja edistämään edelleen sosiaalista osallisuutta.\nLisätietoja IDEA-hankkeesta Live Palvelujen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Vammaiset nuoret Italiassa, Belgiassa, Romaniassa, Espanjassa, Ranskassa ja Suomessa\nRahoittaja: Erasmus + KA2\nJaksaa, jaksaa? -hanke (2019–2021)\nHankkeen tarkoituksena on vähentää lukiolaisten ja ammattiin opiskelevien nuorten kokemaa uupumusta ja lisätä opiskeluintoa. Päätavoitteena on saada nuorten kokema uupumus vähenemään ja koettu opiskeluinto lisääntymään hankkeessa kehitettävien toimenpiteiden myötä. Hankkeessa luodaan toimintaa, toimintamalleja ja koulutusta, joilla opiskelijat ja oppilaitoksen henkilökunta voivat lisätä nuorten opiskeluintoa ja vähentää kuormitusta. Hankkeen päätoteuttajana on Yeesi ry ja osatoteuttajana Nyyti ry. Lue lisää Jaksaa jaksaa? -hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Lukiolaiset ja ammattiin opiskelevat nuoret. Pilottioppilaitosten henkilöstö. Toisen asteen henkilöstö.\nJärjestöt työllisyyden kuntakokeilussa 3/2021–12/2023\nHankkeessa selvitetään millaisia rooleja ja toimintamalleja järjestöillä on eri työllisyyden kuntakokeilualueilla. Hankkeessa tuotetaan tietoa järjestövetoisten palveluiden vaikuttavuudesta ja lisäarvosta työllisyyden edistämisessä. Tarkoitus on luoda ehdotus siitä, miten kokeilualueiden kunnat hyötyvät järjestöjen osaamisesta työllistymisen edistämisessä. Järjestöissä on paljon asiantuntemusta ja kokemusta erityisesti heikommassa työmarkkina-asemassa olevien henkilöiden työllistymisen edistämisestä ja osatyökykyisten henkilöiden erilaisten taustojen (mm. vamma, sairaus) vaikutuksista työllistymiseen. Tavoitteena onkin lisätä järjestötoimijoiden osallisuutta kuntien työllisyyspalveluiden tuottamisessa, ja löytää kuntia hyödyttävät toimintamallit tuottaa palveluita järjestövetoisesti. Lue lisää hankkeesta Vatesin verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Järjestöt ja kuntakokeilualueet.\nKaveria ei jätetä (8/2020–12/2022)\nHanketta koordinoi Turun kaupungin konsernihallinto ja sen kehittämistoimenpiteet toteutetaan Turun kaupungin työllisyyspalveluissa ja hyvinvointitoimialan avoterveydenhuollossa sekä Laitilan, Liedon ja Uudenkaupungin työllisyyspalveluissa. Lisätietoja Kaveria ei jätetä -hankkeesta Turun kaupungin verkkosivuilta.\nKohderyhmät: ilman työtä olevat työikäiset Turussa, Laitilassa, Liedossa ja Uudessakaupungissa\nRahoitus: sosiaali- ja terveysministeriö (STM) osana valtakunnallista Työkykyohjelmaa\nKehitysvammaiset Osatyökykyiset Palkkatyöhön (KOP) -hanke (3/2019–2/2022)\nHankkeen tavoitteena on lisätä kehitysvammaisten ihmisten mahdollisuuksia palkkatyöhön ja työllistymistä tukeviin palveluihin Pirkanmaan alueella. Hankkeessa syvennetään yhteistyötä mm. TE-toimiston, työllisyyspalvelujen, kuntien, työnantajien ja oppilaitosten kanssa. Hankkeen aikana tehdään työhönvalmennusta työpaikoilla sekä tuetaan työnantajaa esim. työtehtävien suunnittelussa ja TE-toimiston taloudellisten tukien hakemisessa. Hankkeen päätoteuttaja on Kehitysvammaisten palvelusäätiö, ja osatoteuttajia Tampereen kaupunki ja Pirkkalan kunta. Lue lisää KOP-hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Ensisijaisena kohderyhmänä ovat työtä etsivät kehitysvammaiset henkilöt ja työnantajat Pirkanmaalla\nKeski-Pohjanmaan Työkykyhanke, KP Työkyky (2021–2022)\nHankkeessa muodostetaan asiakkaista ja asiakastyön ammattihenkilöistä koostuva moniammatillinen työkykyä tukeva työryhmä. Hankkeeseen sisältyy toiminnallisen työkyvyn arvioinnin kokeilu sekä ryhmämuotoisen ja yksilöllisen työhönvalmennuksen pilotointi. Tavoitteena on, että asiakkaiden palveluntarpeet tunnistetaan varhaisessa vaiheessa ja he saavat tarvitsemaansa työkyvyn tuen palveluja.\nHanke toteutetaan yhteistyössä Soiten, TE-toimiston, kuntakokeilun, KELA:n, Kokkolan kaupungin, Kruunupyyn kunnan, oppilaitosten, yhdistysten ja muiden alueella toimivien hankkeiden kanssa. Lisätietoja KP Työkyky -hankkeesta.\nKohderyhmät: TE-toimiston asiakkaina olevat työttömät työnhakijat sekä ilman työtä olevat työikäiset, jotka eivät ole työnhakijoina TE-toimistossa Keski-Pohjanmaalla ja Kruunupyyssä\nKeski-Uudenmaan Työkykyhanke (2020–2022)\nKeski-Uudenmaan työkykyhankkeessa edistetään keskiuusmaalaisten osatyökykyisten ja pitkäaikaistyöttömien työ- ja toimintakykyä, työllistymisen edellytyksiä ja osallisuutta kehittämällä heidän tarpeisiinsa vastaavaa monialaista palvelukokonaisuutta, vahvistamalla ammattilaisten osaamista ja tuottamalla tietoa kehittämisen tueksi.\nKeski-Uudenmaan Työkykyhanke järjestää myös Kohtaamoita, eli ammattilaisille suunnattuja etätapaamisia, joihin voi osallistua matalalla kynnyksellä. Lisätietoja hankkeesta ja tapaamisista Keski-Uudenmaan Soten verkkosivuilta.\nKohderyhmät: osatyökykyiset Keski-Uudellamaalla\nKIERTO – Kiertotalouden toiminnalliset oppimisympäristöt (8/2019–12/2021)\nHankkeen tavoitteena on mm. luoda uusia ratkaisuja heikossa työmarkkina-asemassa olevien henkilöiden työllistymisvalmiuksien kehittymiseen ja työllistymiseen sekä vastata työnantajien työvoiman tarpeisiin nopeasti kehittyvällä kiertotalouden kentällä, erityisesti matalan työllistymiskynnyksen tehtäviin. Hanke on Tampereen kaupungin työllisyys- ja kasvupalvelujen koordinoima kumppanuushanke. Osahankkeita toteuttavat Tampereen ev.lut. seurakuntayhtymä, Ekokumppanit Oy, Pirkanmaan kierrätys ja työtoiminta ry sekä TITRY ry. Lue lisää hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Nuoret ja muut heikossa työmarkkina-asemassa olevat henkilöt eli työttömät, jotka tarvitsevat tukea työllistymisessä ja osaamisen kehittämisessä (erityisesti kiertotalouden tehtäviä varten).\nKIILA-kuntoutuksen nykytila ja kehittämistarpeet (6/2021–12/2022)\nTutkimushankkeen tarkoitus on selvittää, miten ammatillisen KIILA-kuntoutuksen toimintamalli on toiminut ja toimii ja mitä kehitettävää siinä voisi olla. Tutkimus tuottaa tietopohjaa kuntoutusmuodon palvelukuvauksen päivitykseen ja se julkaistaan kokonaisuudessaan vuoden 2022 lopussa. Tutkimus toteutetaan haastatteluin ja sähköisin kyselyin. Lue lisää hankkeesta Kuntoutussäätiön hankerekisteristä.\nKohderyhmät: Tutkimuksen kohderyhmät ovat 1) KIILA-kuntoutuksen palveluntuottajat, 2) KIILA-kuntoutusta hakevat ja siihen osallistuvat työterveyshuollot, 3) KIILA-kuntoutukseen osallistuneiden kuntoutujien työpaikkojen edustajat sekä 4) KIILA-kuntoutusta hakeneet liitot ja yhdistykset. Tässä tutkimushankkeessa ei siis kerätä tietoa KIILA-kuntoutukseen osallistuneilta kuntoutujilta.\nKipinä – vahvuudet ja taidot työllistymisen tukena (5/2019–12/2021)\nHankkeessa edistetään sesonki- ja projektiluonteisten alojen työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia, työnhakijoiden ja työnantajien rekrytointia ja verkostoitumista sekä ennaltaehkäistään toistuvaistyöttömyyttä. Kehittämällä osaamista joustaviin ja työntekijöiden työn organisoimista helpottaviin käytäntöihin edistetään myös alojen ja uuden tyyppisten työsuhteiden houkuttelevuutta. Hankkeen toteuttaa Lapin yliopisto. Lue lisää Kipinä-hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Työttömät ja työttömyysuhan alla olevat työnhakijat, erityisesti nuoret alle 30-vuotiaat sekä Lapin alueen työnantajat.\nKohtaantoa valmennuksella (10/2018–9/2021)\nOulun kaupungin toteuttama hanke lähestyy meneillään olevia sekä tulevia yhteiskunnallisia ja työelämää koskettavia muutoksia erilaisin valmennuksellisin keinoin. Valmennuksellisia toimenpiteitä toteutetaan kohtaannon edistämiseksi sekä työnhakijoille että työnantajille. Hankkeen tavoitteena on: 1. Työn ja työvoiman kohtaannon edistäminen, 2. Kunnallisten työllisyyspalveluiden kehittäminen vastaamaan toimintaympäristössä tapahtuvia muutoksia ja 3. Työelämän digitalisaation mukanaan tuomiin haasteisiin vastaaminen. Lue lisää Kohtaantoa valmennuksella -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Varsinaisena kohderyhmänä ovat Oulun työssäkäyntialueen työttömät ja työttömyysuhan alaiset henkilöt. Toimenpiteitä kohdennetaan erityisesti niihin, joiden työttömyys on pitkittynyt tai uhkaa pitkittyä sekä muihin sellaisiin kohderyhmiin, jotka muista syistä ovat heikossa työmarkkina-asemassa ja tarvitsevat tukea työllistymiseensä. Hankkeen toisena kohderyhmänä ovat alueen yritykset ja työnantajat, joille tarjotaan tukea ja palveluita työvoiman saatavuuden turvaamiseksi sekä rekrytointikynnyksen madaltamiseksi.\nKokka kohti Suomea – Kansainvälisistä osaajista kasvua ja kilpailukykyä kasvukeskuksiin (1/2019–12/2021)\nHankkeen tavoitteena on turvata yritysten kasvua kasvukeskuksissa edistämällä kansainvälisten työntekijöiden rekrytoitumista Suomen työmarkkinoille. Houkuttelevuuden lisäämisen ohella tarvitaan tätä tukevia asettautumispalveluja, jotta työhön tulleiden osaajien puolisoiden ja perheenjäsenien sitouttamisella kyetään vaikuttamaan pitkäkestoiseen maahan asettautumiseen. Samalla tulee pyrkiä saamaan jo maassa olevat kansainväliset osaajat kiinnostumaan Suomen mahdollisuuksista ja tukea heitä asettautumisessa. Hankkeen aikana luodaan alueellisten hankehakujen kautta toimintakäytäntöjä, jotka houkuttelevat ja auttavat kansainvälisiä osaajia perheineen asettautumaan kullekin kasvukeskusalueelle. Työnantajia tuetaan myös siinä, että ulkomaalaisten osaajien rekrytointikynnys työyhteisöihin madaltuu. Hankkeen toteuttaa Varsinais-Suomen ELY-keskus. Lue lisää Kokka kohti Suomea -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Alueelle palveluja tarjoavat tahot kasvukeskuksissa. Kansainväliset osaajat perheenjäsenineen: sekä jo maassa olevat ja tänne saapuvat. Ulkomaalaisia osaajia rekrytoivat työnantajat sekä heidän asettautumistaan tukevat toimijat. Oppilaitokset, jotka osallistuvat maassa olevien kasainvälisten osaajien kouluttamiseen. Rekrytoivat työyhteisöt. Maahanmuuttavia osaajia palvelevat viranomaiset ja järjestöt ml. EURES-verkoston jäsenet.\nHankkeessa tavoitteena on luoda systemaattinen ja aktiivisesti toimiva maakunnallinen kansainvälisten osaajien, yritysten, oppilaitosten ja muiden tuki- ja palveluorganisaatioiden yhteistyöverkosto. Tavoite toteutetaan neljän työpaketin avulla:\nKohderyhmät: kansainväliset opiskelijat ja työntekijät sekä työnantajat Etelä-Savon alueella\nRahoitus: Euroopan sosiaalirahasto/Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus\nKuhmon Elinvoimasampo (ELSA) (1/2019–12/2021)\nHankkeessa kehitetään uudenlainen yritystyöllistämisen malli. Tässä paikallisessa yritystyöllistämisen mallissa tiivistetään Kuhmon kaupunkiorganisaation sisäisten toimijoiden (Työllisyydenhoidon palvelualue, Kasvun ja oppimisen palvelualue ja Vetovoimaisuuden palvelualue) yhteistyötä työllisyyden edistämisessä ja pyritään kiinnittämään suhteellisen lähellä avoimia työmarkkinoita olevia työttömiä henkilöitä (erityisesti nuoria) yritystyösuhteisiin. Hankeosallistujien yritystyöllistämisen ja avoimille työmarkkinoille edistämisen lisäksi kehitetään hankeosallistujien osaamista lyhytkoulutusten ja yrityksissä tapahtuvan työtehtävien opinnollistamisen avulla. Lisäksi hankkeessa otetaan käyttöön seurauspedagoginen valmennusmalli. Hankkeella pyritään kehittämään myös siihen osallistuvien yritysten henkilöstön ohjausosaamista siten, että yrityksiin työllistyvät henkilöt saisivat heille soveltuvaa työnohjausta. Hankkeen päätoteuttaja on Kuhmon kaupunki, ja osatoteuttajana toimii Kuhmon Työvire ry. Lue lisää Kuhmon Elinvoimasampo -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Varsinaiset kohderyhmät ovat suhteellisen lähellä avoimia työmarkkinoita olevat kuhmolaiset työnhakijat, erityisesti nuoret (18–29-vuotiaat) ja nuorehkot työnhakijat ja ikääntyneet (yli 55-vuotiaat) työnhakijat; Kuhmon ja Sotkamon yritykset (joihin em. työnhakijoita pyritään työllistämään); Kuhmon kaupunki (kaupunkiorganisaation työllisyydenhoidon, vetovoimaisuuden ja kasvun ja oppimisen palvelualueet), jonka työllistämistoimintoja ja niihin ohjautumista pyritään jatkokehittämään.\nMeijän kyvyt käyttöön (1/2021–12/2022)\nHankkeen päätavoitteet ovat työkyvyn tuen ja tuetun työllistymisen palvelurakenteiden sekä toimintamallien selkeytyminen ja yhdenmukaistuminen sekä osatyökykyisten ja haastavassa työmarkkinatilanteessa olevien työ- ja toimintakyvyn, työllistymiskyvyn sekä työelämäosuuden vahvistaminen.\nHankkeessa on mukana 17 kuntaa Keski-Suomesta ja hankkeen pilottikunniksi ovat lupautuneet Hankasalmi, Keuruu, Laukaa ja Viitasaari. Myös Jyväskylä on keskeisesti mukana hankkeessa. Lisätietoja Meijän kyvyt käyttöön -hankkeesta Keski-Suomen sairaanhoitopiirin verkkosivuilta.\nKohderyhmät: ammattilaiset, joiden toiminnan tavoitteena on työttömien, työelämän ulkopuolella olevien työikäisten sekä työttömyysuhassa olevien työ-, työllistymis- ja toimintakyvyn sekä osallisuuden tukeminen ja vahvistaminen\nMonialaisuus vahvistamaan asiakkaan työ- ja toimintakykyä, OSAKSI (3/2020–1/2022)\nMonialaisuus vahvistamaan asiakkaan työ- ja toimintakykyä -hankkeen tavoitteena on parantaa sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen saatavuutta, oikea-aikaisuutta ja jatkuvuutta, laatua ja vaikuttavuutta sekä palvelujen yhteentoimivuutta Kainuussa.\nHanke jatkokehittää asiakaslähtöistä työskentelymallia asiakkaiden työ- ja toimintakyvyn tuen palvelutarpeisiin. Tavoitteena on asiakkaiden terveyden ja hyvinvoinnin edistämisen tukeminen lisäämällä ymmärrystä yksilöllisen tuen tarpeista ja väestöllisen eriarvoisuuden vähentäminen. Lisätietoja OSAKSI-hankkeesta Kainuun soten verkkosivuilta.\nKohderyhmät: heikossa työmarkkina-asemassa olevat kuntalaiset, nuoret ja maahanmuuttajat\nMonikulttuurisuus valmiuksien kehittäminen ja erityisryhmien integroiminen Vanttiin perehdytyksellä (2021–2023)\nHankkeella vahvistetaan monimuotoisuuden johtamista sekä jalkautetaan Vantin moninaisuuden johtamisen tavoitteet ja strategia tavaksi toimia. Samalla halutaan laajemmin luoda monimuotoista yrityskulttuuria ja tarjota työmahdollisuuksia myös hankalassa työvoima-asemassa oleville kohderyhmille. Tarkoituksena on kehittää ”monistettavissa ”oleva toimintamalli rekrytointiin, perehdytykseen ja työelämäpolkuun eri toimijoiden kanssa. Hankkeen toteuttaa Vantaan Tilapalvelut Vantti Oy. Lue lisää hankkeesta Kevan verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Vantin henkilöstö (ml. Vantissa työskentelevät kohderyhmät; myös työttömät työnhakijat ja osatyökykyiset työnhakijat sekä vammaiset voivat olla kohderyhmässä)\nRahoitus: Kevan työelämän kehittämisraha\nMoninaisesti parempi – Nostetta maahanmuuttajataustaisten naisten asiantuntijauriin (10/2019–9/2022)\nMoninaisesti parempi -hanke edistää työelämän monimuotoisuutta ja Suomeen muuttaneiden korkeasti koulutettujen naisten asiantuntijauria. Hankkeessa kehitetty malli ja konkreettiset työkalut tukevat työnantajia lakisääteisten tasa-arvo ja yhdenvertaisuussuunnitelmien laatimisessa. Hankkeen tavoitteena on myös purkaa maahanmuuttajataustaisiin naisiin liitettyjä kielteisiä stereotypioita. Lue lisää Moninaisesti parempi -hankkeesta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Suomeen muuttaneet naiset.\nRahoitus: Euroopan sosiaalirahasto.\nMy Way 2 – työtä, osaamista ja kohtaamisia (4/2019–3/2022)\nCentria ammattikorkeakoulu Oy:n hankkeen tavoitteena on korkeakoulu- tai toisen asteen tutkinnon suorittaneiden nuorten ja muiden heikossa työmarkkina-asemassa olevien työllistymisen edistäminen. Hankkeessa tuetaan joustavia sekä yksilöllisiä polkuja, joilla voidaan vastata nopeasti kasvualojen osaavan työvoiman tarpeisiin. Hanketoiminnassa kehitetään työkaluja ja ratkaisuja käynnistyvien kasvupalvelupilottien tueksi, toimeenpanoon ja tulosten hyödyntämiseen. Lue lisää My Way 2 -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Hanke on ensisijaisesti suunnattu toisen- ja korkea-asteen koulutuksen saaneille työnhakijoille ja työttömyysuhan alaisille. Kohderyhmänä ovat nuoret (alle 25-vuotiaat), alle 1 vuoden työttömänä olleet, ikääntyvät ja muut heikossa tai hetkellisesti haastavassa työmarkkina-asemassa olevat henkilöt, kuten aivan opintojen loppuvaiheessa olevat opiskelijat, joilla ei tiedossa työpaikkaa sekä alanvaihtajat, perhevapaalta työelämään paluuta suunnittelevat, paluumuuttajat ja maahanmuuttajat.\nHankkeen toimenpiteitä suunnataan myös alueen yrityksille sekä työllisyys- ja elinkeinotoimijoille.\nMyötätuntoa korkeakouluihin -hanke (2019–2021)\nHanke tukee ja vahvistaa myötätuntoista toimintakulttuuria korkeakouluyhteisöissä. Tavoitteena on kehittää opiskelijoiden sekä henkilöstön valmiuksia välittävään ja innostavaan toimintatapaan koulutusten ja projektityön avulla. Myötätunnon vahvistamiseen kannattaa panostaa, sillä se lisää hyvinvointia opiskeluyhteisössä. Myötätuntotaidot vahvistavat kokemusta hyväksytyksi tulemisesta ja lisäävät yhteisöllisyyttä. Lisäksi ne tukevat jaksamista ja suojaavat uupumiselta. Lue lisää Myötätuntoa korkeakouluihin -hankkeen verkkosivuilta.\nNyyti ry:n koordinoiman Myötätuntoa korkeakouluihin -hankkeen pilottiyliopistona toimii Jyväskylän yliopisto ja sen Student Life -kehittäjät verkostoineen. Muita yhteistyökumppaneita ovat Aalto-yliopisto, Helsingin yliopisto sekä Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta.\nKohderyhmät: Korkeakoulujen opiskelijat ja henkilöstö\nNivus-hanke keskittyy vaativan erityisen tuen opiskelijoiden ja heitä ohjaavien tahojen ohjauksen kehittämiseen sekä ammatillisten perustutkintojen ja valmentavien koulutuksien sisältöjen selkeyttämiseen ja koulutuksien toteuttamistapojen mallintamiseen. Opiskelijoiden työllistymisen parantamiseksi kehitämme opiskelijoiden työelämätaitoja, oppimisympäristöjä sekä digitaalista työssäoppimisen ohjausta jatkuvan oppimisen periaatteet huomioiden.\nKohderyhmät: Vaativan erityisen tuen opiskelijat ja heitä ohjaavat tahot\nNuoret urapolulle (Nuora) (8/2018–1/2022)\nKoillis-Suomen kehittämisyhtiö Naturpolis Oy:n toteuttaman hankkeen keskeisenä tavoitteena on edistää nuorisotakuun toteutumista Koillismaalla. Tavoitteena on kehittää nuorten yksilölliset tarpeet huomioivia, uusia ja joustavia ratkaisuja sekä toimintamalleja nuorten työllisyyspalveluihin. Toisena keskeisenä tavoitteena on löytää ratkaisuja alueen yritysten työvoimatarpeeseen. Tarkoituksena on kehittää monialaista yhteistyötä kuntien, alueen oppilaitosten, yksityisen ja kolmannen sektorin kesken palvelujen tuottamisessa ja kehittämisessä sekä työllistymisen edistämisessä. Lue lisää Nuoret urapolulle -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä ovat Kuusamon ja Taivalkosken työttömät alle 29-vuotiaat nuoret ja kohderyhmän potentiaalisina työllistäjinä alueen mikro- ja pk-yritykset. Hanke perustuu vapaaehtoisuuteen, joten mukaan toimintaan pääsevät kaikki kohderyhmän halukkaat nuoret sekä kaikki toiminnasta kiinnostuneet alueen yritykset.\nNäppärästi töihin -hanke (Näty; 1–12/2021)\nNäty-hanke tarjoaa työnhakijoille henkilökohtaista tukea työnhaun eri vaiheissa, työn aloittamisessa tai tarvittaessa opintopolkujen kartoittamisessa. Työnhakijat saavat oman työvalmentajan, jonka kanssa keskustella ja kartoittaa yksilöllisistä tarpeitaan. Työnantajille hanke välittää rekrytointiapua, tarpeisiin sopivia työnhakijoita ja tukea uuden työntekijän aloittaessa. Hanketta toteuttaa Kuntoutussäätiö. Tutustu Näty-hankkeeseen Kuntoutussäätiön verkkosivuilla.\nKohderyhmät: Työnhakijat ja työnantajat. Työnhakijoista he, jotka ovat jääneet työttömäksi COVID-19-pandemian seurauksena, ovat pitkittyvän työttömyysuhan alla, yli 55-vuotiaita tai olleet pitkään työttömänä.\nRahoitus: Uudenmaan TE-toimisto\nOmat Avaimet (2020–2022)\nOmat avaimet -toiminta yhdistää kahden toimijan ydinosaamista: Mielenterveyden keskusliiton voimavaravalmennuksen työmenetelmän, joka pohjautuu positiiviseen psykologiaan, ratkaisukeskeisyyteen ja toipumislähtöisyyteen sekä Aspan henkilökeskeisen työotteen, jossa tärkeintä on asiakkaan aito kohtaaminen ja kuuleminen. Lisäksi toiminta pohjautuu Omat Avaimet -projektissa (2017–2019) mallinnettuihin työmenetelmiin: Hevari – henkilökeskeinen voimavaravalmennus, yksilövalmennus ja yhteiskehittäminen. Lue lisää Omat Avaimet -hankkeesta Mielenterveyden keskusliiton verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Nuoret, työikäiset ja ammattilaiset\nOsaamisella järjestöihin -hanke (9/2020–2/2023)\nKeski-Suomen Yhteisöjen Tuki ry:n toteuttamassa hankkeessa tuetaan osatyökykyisiä osallistujia aktivoitumiseen, sekä kannustetaan omien vahvuuksien tunnistamisessa ja omien tulevaisuuden tavoitteiden suunnittelussa. Osallisuutta ja työ- ja toimintakykyä vahvistetaan sekä harjoitetaan yksilö- ja ryhmätoimintojen, tutustumiskäyntien ja toiminnallisuuden avulla. Olemassa olevaa osaamista tunnistetaan ja sen myötä sopivia tehtäviä etsitään järjestöverkostosta. Ryhmätoimintojen käynnistymisestä tiedotetaan syyskuun puolessa välissä. Lue lisää Osaamisella järjestöihin -hankkeesta Keski-Suomen Yhteisöjen Tuki ry:n sivuilta.\nKohderyhmät: Jyväskylän seudun osatyökykyiset ja järjestöt\nRahoitus:Keski-Suomen ELY-keskus (ESR) ja Jyväskylän kaupunki\nOsaamisella työelämään – Osatyökykyisten tuettu osaamisen vahvistaminen (OSTE; 10/2020–8/2023)\nHankkeen tavoitteena on tukea osatyökykyisten ja niiden henkilöiden työllistymistä, joiden työkyky voi olla vaarassa alentua. Tähän vaikutetaan osaamista vahvistamalla, kehittämällä tieto-, neuvonta- ja ohjauspalveluita (TNO) sekä edistämällä työelämän valmiuksia työllistää osatyökykyisiä työntekijöitä. Hankkeen päätoteuttaja on Lapin ammattikorkeakoulu. Koulutuskeskus REDU on hankkeen osatoteuttaja yhdessä Lappian ja Lapin yliopiston kanssa. Lue lisää Osaamisella työelämään -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Työllistymis- ja kouluttautumisvaiheessa olevat osatyökykyiset työttömät työnhakijat; osatyökykyiset ja siitä johtuen työttömyysuhan alla olevat työntekijät; työnantajat; eri organisaatioiden tieto-, neuvonta- ja ohjaus (TNO) toimijat; opinnoista työelämään siirtymässä olevat opiskelijat, joita osatyökykyisyys tai sen uhka koskee; oppilaitoksissa ohjaustyössä toimivat henkilöt; ammatillisen 2. asteen opiskelijat mm. ryhmäytymisen ja vertaistuen näkökulmasta\nOsaksi työhön -hanke (1/2020–12/2022)\nHankkeen tavoitteena on työkokeilujakson avulla kehittää ja parantaa hankkeen kohderyhmän henkilöiden osaamista, työelämätaitoja ja työmarkkinavalmiuksia. Tavoitteena hankkeeseen osallistuvien henkilöiden työllistymistä koskevien suunnitelmien ja tavoitteiden selkiyttäminen, vahvuuksien löytäminen, mahdollisuuksien ja esteiden kartoittaminen sekä työllistymisen edistäminen. Hanketta hallinnoi Kouvolan Hyvinvointi Yhdistykset ry. Lue lisää Osaksi työhön -hankkeesta Kouvolan Hyvinvointiyhdistykset ry:n verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeen pääasiallisena kohderyhmänä ovat TE-toimiston osatyökykyiset asiakkaat ja työttömät nuoret.\nRahoitus: Kouvolan TE-toimisto/työllisyyspoliittinen hanke\nOsatyökykyisten työkyvyn tuki ja tuetun työllistymisen malli Vaasassa -hanke (1/2021–12/2022)\nHankkeessa rakennetaan ja mallinnetaan alueelle asiakaslähtöinen, monialainen työ- ja toimintakyvyn arvioinnin palvelumalli ja -kokonaisuus, osaksi tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskusten toimintaa. Myös tuetun työllistymisen menetelmien käyttöä lisätään kaikkein vaikeimmin työllistyvien henkilöiden avuksi. Hankkeessa otetaan käyttöön laatukriteereihin perustuva tuetun työllistymisen työhönvalmennus.\nHankkeen tarkoituksena on yhdenmukaistaa ja vahvistaa osatyökykyisten palveluita Vaasassa. Hanketta viedään eteenpäin monialaisena kehittämistyönä. Hanketta hallinnoi Vaasan kaupungin sosiaali- ja terveystoimi. Lue lisää hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Työikäiset osatyökykyiset työttömät\nPalveluintegraatiomalli osatyökykyisille, PALO (11/2020–12/2022)\nTavoitteena on luoda monialainen ja integroitu palvelumalli ja palvelupolut, jonka myötä osatyökykyisten työttömien työkyvyn tuen tarve tunnistetaan oikea-aikaisesti ja jossa palvelut sekä palvelupolut toimivat asiakaslähtöisesti. Lisäksi työkyvyn tuen palvelut rakennetaan yhteiseksi palvelukokonaisuudeksi.\nPalvelutarpeen arvioinnissa otetaan käyttöön uusia menetelmiä työkyvyn tuen tarpeen tunnistamiseen ja asiakkaalle nimetään omatyöntekijä, joka vastaa asiakasohjauksesta. Hankkeessa tuetaan ja vahvistetaan osatyökykyisen aktiivista osallistumista sekä omasta terveydestä ja hyvinvoinnista huolehtimista. Alueella vahvistetaan myös työnantaja- ja yritysyhteistyötä. Lisätietoja PALO-hankkeesta Innokylässä.\nKohderyhmät: työttömät ja työttömyysuhan alaiset henkilöt Oulussa\nRahoitus: kunta, sosiaali- ja terveysministeriö (STM) osana valtakunnallista Työkykyohjelmaa\nParemmalla ennakoinnilla kestävämpään mielen hyvinvointiin työssä – ENNAKKO (2/2020–7/2022)\nHankkeessa pyritään vastaamaan kysymyksiin siitä, mitkä tekijät ennustavat mielenterveysongelmia suomalaisessa työväestössä ja miten nämä tekijät vaikuttavat heidän työkykyynsä ja toipumiseensa. Hankkeessa selvitetään, miten tekoälyalgoritmeja voidaan parhaiten hyödyntää mielenterveyden tutkimuksessa ja miten niiden avulla tuotettavalla tiedolla voidaan edistää työterveyshuollon potilastyötä sekä varhaisen tuen toteutumista. Hankkeessa voidaan ainutlaatuisella tavalla tutkia, mitkä sosiaaliset, ammatilliset ja työympäristöön liittyvät tekijät vaikuttavat työntekijöiden päätymiseen työterveyshuollon piiriin, minkälaisia työkykyyn vaikuttavia oireita he kokevat ja miten nämä tekijät ja oireet vaikuttavat heidän saamaansa hoitoon ja toipumiseen. Työterveyslaitos toteuttaa hankkeen yhteistyössä Terveystalo Healthcare Oy:n ja Helsingin yliopiston kanssa. Lue lisää ENNAKKO-hankkeesta Työterveyslaitoksen sivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeen tavoitteena on kehittää uudenlaista datalähtöistä mielenterveyden tutkimusta sekä luoda työkaluja työterveyshuollon toiminnan tukemista varten.\nPirkanmaan Palkkaamo (1/2021–8/2023)\nPirkanmaan Palkkaamo -hankkeessa tuetaan laadullisen ja tuloksellisen työhönvalmennuksen toteutumista Pirkanmaalla. Päätavoitteena on edistää kehitysvamman tai muun syyn vuoksi tukea tarvitsevien ihmisten työllisyyttä Pirkanmaalla. Hankkeessa perustetaan työhönvalmennuksen koordinaatiokeskus sekä kootaan ja ylläpidetään yhteistyöverkostoja, jotka muodostuvat Pirkanmaalla toimivista tahoista; esimerkiksi työhönvalmentajista, työnantajista ja muista työllistymistä edistävien palveluiden työntekijöistä. Pirkanmaan palkkaamo tarjoaa koulutuskokonaisuuden työhönvalmentajille pohjautuen tuloksellisen työhönvalmennuksen laatukriteereihin. Lisäksi tehdään yhteistyötä pirkanmaalaisten yritysten ja työnantajien kanssa ja lisätään heidän tietoisuuttaan tukea tarvitsevien henkilöiden palkkaamisesta. Hanketta toteuttaa Kehitysvammaisten palvelusäätiö. Lue lisää Pirkanmaan Palkkaamo -hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Kehitysvamman tai muun syyn vuoksi tukea tarvitsevat ihmiset, työhönvalmentajat, työnantajat, kuntien sosiaalipalveluiden sekä muiden työllistymistä edistävien tahojen työntekijät\nPirkanmaan työkykyhanke (2020–2022)\nPirkanmaan työkykyhankkeessa parannetaan osatyökykyisten työttömien työkykyä ja vahvistetaan ammattilaisten työkyvyn tuen osaamista. Hankkeen tavoitteena on tunnistaa sosiaali- ja terveyskeskuksessa työttömien asiakkaiden työkyvyn tuen tarpeet ja rakentaa heidän tarpeitaan vastaava työkyvyn tuen palvelukokonaisuus.\nPirkanmaan työkykyhankkeessa ovat mukana 21 Pirkanmaan kuntien sosiaali-, terveys- ja työllisyyspalvelut ja Pirkanmaan sairaanhoitopiiri. Hanketta hallinnoi Tampereen kaupunki ja yhteistyökumppaneina toimivat mm. Kela ja TE-palvelut. Lisätietoja Pirkanmaan työkykyhankkeesta Tampereen kaupungin verkkosivuilta.\nKohderyhmät: osatyökykyiset Pirkanmaalla\nPohjois-Savo: IISAKKI – Iisalmen työkykytiimi -hanke (1/2021–12/2022)\nIisakki – Iisalmen työkykytiimi -hanke on sosiaali- ja terveysministeriön vastuulla olevan Työkykyohjelman alainen kokeiluhanke, jossa otetaan käyttöön vaikuttavia palveluita ja toimintamalleja iisalmelaisten osatyökykyisten työttömien työkyvyn tuen palvelukokonaisuudessa. Hankkeen toteuttavat Iisalmen kaupunki ja Ylä-Savon SOTE kuntayhtymä verkostoineen. Lue lisää hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Ensisijaisena kohderyhmänä iisalmelaiset heikossa työmarkkina-asemassa olevat (etenkin pitkäaikais- tai toistuvais)työttömät henkilöt, joilla on (mahdollisesti määrittelemättömiä) työkyvyn rajoitteita. Toissijaisena kohderyhmänä työllisyydenhoidon sekä sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa ensisijaisen kohderyhmän parissa työskentelevät ammattilaiset.\nPoweria!-hankkeessa tuetaan monikulttuuritaustaisia, lievän kehitysvamman tai muun syyn vuoksi tukea tarvitsevia ihmisiä löytämään oman opiskelu- ja työelämäpolkunsa. Hankkeen tavoitteita ovat: 1. Päätavoitteena on kehittää valmennusmalli ja työvälineitä, joiden avulla tuetaan monikulttuurisia tukea tarvitsevia henkilöitä löytämään oma opiskelu- ja työelämäpolku, 2. Poweria!-valmennukseen osallistuvat henkilöt saavuttavat oman opiskelu- ja työelämäpolun oikeanlaisen tuen ja verkostojen avulla., 3. Monikulttuuristen tukea tarvitsevien henkilöiden itsetuntemus ja sosiaalinen osallisuus vahvistuvat sekä 4. Tietoisuus ja osaaminen monikulttuuristen tukea tarvitsevien henkilöiden tuen tarpeista lisääntyvät. Hanketta toteuttaa Kehitysvammaisten palvelusäätiö. Lue lisää Poweria!-hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: 15–29-vuotiaat, monikulttuuritaustaiset, tukea tarvitsevat henkilöt. Tuen tarve voi liittyä lievään kehitysvammaan, oppimisvaikeuksiin, nepsykirjoon tai muutoin vahvaan tuen tarpeeseen.\nPuhtaasti parempaan duuniin (2/2020–8/2022)\nPuhtaasti parempaan duuniin -hankkeen tavoitteena on vastata puhtaus- ja kiinteistöpalvelualan sekä kone- ja tuotantotekniikan kohtaantohaasteeseen lisäämällä alojen vetovoimaisuutta Pohjois-Pohjanmaalla. Hankkeessa kartoitetaan työpaikoilta työtehtäviä, jotka voivat sopia esimerkiksi osatyökykyisille työntekijöille tai maahanmuuttajataustaisille henkilöille, joiden suomen kielen taito vaatii vielä kehittämistä. Hankkeessa kehitetään toimintamalleja, joiden avulla varmistetaan yksilöllisten ja joustavien opintopolkujen toteutuminen osatyökykyisille ja maahanmuuttajataustaisille. Hanketoteuttajana on Koulutusyhtymä OSAO. Lue lisää Puhtaasti parempaan duuniin -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeen kohderyhmänä ovat maahanmuuttajat, osatyökykyiset, peruskoulun 9. luokkalaiset, tieto, neuvonta ja ohjaustyötä tekevät, alan vaihtoa suunnittelevat työttömät työnhakijat, ammattiopiston opetushenkilöstö sekä puhtaus- ja kiinteistöpalvelualan ja kone- ja tuotantotekniikan yritysten työntekijät ja esimiehet.\nPuuttuva pala – tuetun keikkatyön malli (4/2019–9/2021)\nHankkeessa rakennetaan työllisyyspolkuja nykyisten tuettujen työllistämismuotojen ja avoimien työmarkkinoiden välille. Tuettu keikkatyö on uusi tapa päästä kokeilemaan kykyjä työmarkkinoilla ja sen on tarkoitus jäädä pysyväksi osaksi myös työnantajien yhteiskuntavastuullista toimintaa. Tuetun keikkatyön mallin kehittävät Metropolia Ammattikorkeakoulu ja Etelä- Suomen Klubitalot ESKOT ry. Lue lisää Puuttuva pala – tuetun keikkatyön malli -hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Tuetun keikkatyön malli on tarkoitettu kaikille, joilla on vaikeuksia päästä työelämään sekä vastuullisille työnantajille, joilla on tilapäisen työvoiman tarve. Mallin elementit yhteiskehitetään työtä tarvitsevien ja niitä tarjoavien sekä alan asiantuntijoiden kanssa. Tuetun keikkatyön malli sisältää työntekijöiden ja -tarjoajien rekrytoinnin, työtehtävien ja tarvittavan tuen arvioinnin ja muotoilun, keikkatyöntekijän työ- ja toimintakyvyn arvioinnin ja valmennuksen, perehdytyksen keikkatyöntarjoajille ja työyhteisöille, keikkatyön järjestämisen ja tukemisen, verkoston rakentamisen sekä mallin jatkuvan arvioinnin ja yhteiskehittämisen.\nSiun Soten työkykyohjelma (8/2020–12/2022)\nHankkeessa selkeytetään eri toimijoiden välistä työnjakoa ja samalla varmistetaan palvelupolkujen sujuvuus asiakkaan näkökulmasta vahvistamalla omatyöntekijä-työmallia. Hankkeessa selkeytetään ja mallinnetaan tuetun työllistämisen kuntoutuspolut. Hankkeessa selvitetään alihankintamallin toimintaedellytykset ja tehdään käyttöönottosuunnitelma sekä vahvistetaan asiakasosallisuuden toteutumista.\nHanketta hallinnoi Siun sote – Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä ja sen keskeisiä yhteistyökumppaneita ovat esimerkiksi TE-hallinto, Kela ja Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -hanke. Lisätietoja Siun Soten työkykyohjelmasta.\nKohderyhmät: pitkäaikaistyöttömät, osatyökykyiset ja vammaiset\nSosiaalinen osallisuus ja työ- ja toimintakyvyn muutos (SOLMU) -koordinaatiohanke (2014–2022)\nSolmu on ”Kestävää kasvua ja työtä 2014–2020” -Suomen rakennerahasto-ohjelman koordinaatiohanke. Sosiaalinen osallisuus ja köyhyyden torjunta -toimintalinjaa 5 toteuttavat kehittämisprojektit ovat yhteistyössä sosiaali- ja terveysministeriön rahoittamien koordinaatiohankkeiden kanssa. Lue lisää SOLMU-hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Solmu-koordinaatiohankkeen varsianaisena kohderyhmänä ovat Kykyviisarin potentiaaliset käyttäjät sotete-sektoreilla sekä ESR TL5 -hankkeet. Välillisinä kohderyhminä Solmu-koordinaatiohankkeessa ovat varsinaisten kohderyhmien asiakkaat sekä ESR TL5 -hankkeisiin osallistuvat henkilöt. Välillisiä kohderyhmiä ovat myös sotete-palveluissa toimivat päättäjät.\nTaite työelämään -hanke (4/2018–9/2021)\nHankkeessa keskitytään erityisesti kunnalla palkkatuella työskentelevien henkilöiden sekä toistuvais- ja pitkäaikaistyöttömien pidempiaikaiseen työllistymiseen luomalla erilaisia työllisyyspalveluja tukevia asiakaslähtöisiä kokeiluja avoimille työmarkkinoille sijoittumiseksi. Toteuttajana on Äänekosken kaupunki. Hankkeen yhteistyötahoja ovat Keski-Suomen oppilaitokset ja työllistymistä edistävät organisaatiot, työvoimatoimistot, yrityskoordinaattorit, kolmas sektori ja muut toistuvais-/pitkäaikaistyöttömien parissa työskentelevät. Lue lisää Taite työelämään -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Ensisijaisena kohderyhmänä ovat Laukaan ja Äänekosken kuntiin palkkatuella palkatut työntekijät, työkokeilussa olevat tai kohdealueen toistuvais- ja pitkäaikaistyöttömät, joilla on useita joko työvoimapoliittisia tai vastaavia toimenpiteitä työhistoriassa. Hankkeen toissijaisena kohderyhmänä ovat alueen työnantajat, jotka ovat valmiita palkkatuetun henkilön siirtoon käyttäjäyritykseen tai rekrytoimaan hänet suoraan.\nTakaisin opintoihin -hanke (2019–2021)\nHankkeessa kehitetään keinoja ja tukimuotoja edistämään korkeakouluopiskelijoiden paluuta takaisin opintoihin tilanteessa, jossa opinnot ovat keskeytyneet tai jumiutuneet mielenterveyden haasteiden takia. Hankkeen yhteistyökorkeakoulut ovat Humanistinen ammattikorkeakoulu (Humak) ja Helsingin yliopisto, joissa pilotoidaan mentoritoimintaa ja henkilökunnan koulutuksia. Hanke on Nyyti ry:n ja Etelä-Suomen Klubitalot ESKOT ry:n yhteishanke. Hanke käynnistyi keväällä 2019, ja sen on kolmevuotinen. Lue lisää Takaisin opintoihin -hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Korkeakouluopiskelijat ja hankkeen yhteistyökorkeakoulujen henkilöstö\nTavoitteena syrjimätön työelämä -tutkimushanke (4/2020–12/2021)\nTutkimushanke tuottaa ajankohtaista tietoa työelämässä tapahtuvasta syrjinnästä Suomessa. Hankkeen tavoitteena on rakentaa kattava kokonaiskuva työelämässä esiintyvästä syrjinnästä sekä löytää keinoja etenkin rekrytointisyrjinnän ehkäisyyn. Hankkeen toteuttavat Palkansaajien tutkimuslaitos (PT) ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL). Lue lisää Tavoitteena syrjimätön työelämä -hankkeesta valtioneuvoston kanslian verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Tutkimuksessa on kaksi keskeistä osaa, joiden tavoitteena on tuottaa päätöksentekijöille tietoa syrjinnästä työelämässä ja keinoista yhdenvertaisuuden edistämiseksi.\nRahoitus: Valtioneuvosto VN TEAS\nKansalliseen Työkykyohjelmaan kuuluvan TOIMEKSI-hankkeen hallinnoija on Seinäjoen kaupunki. Eskoon sosiaalipalvelujen kuntayhtymä toteuttaa TOIMEKSI-hankkeen osahanketta. Hankkeeseen osallistuvat Etelä-Pohjanmaan kunnat ja kuntayhtymät sekä Isonkyrön kunta.\nHankkeen tarkoituksena on yhdenmukaistaa ja vahvistaa kaikkein heikommassa työmarkkina-asemassa olevien osatyökykyisten ja vammaisten henkilöiden palveluita Etelä-Pohjanmaalla. Yhdenmukaistamisen tavoitteena on työ- ja toimintakyvyn vahvistaminen, työllistyminen, yksilöllinen suunnitelma ja siihen tarvittava tuki. Lisätietoja TOIMEKSI-hankkeesta Sote-uudistus Etelä-Pohjanmaan verkkosivuilta.\nKohderyhmät: osatyökykyiset Etelä-Pohjanmaalla\nToiveista todeksi -hanke (2020–2022)\nAvainsäätiön toteuttamassa hankkeessa vahvistetaan työttömien tai työ- ja opiskeluelämän ulkopuolella olevien, 30–64-vuotiaiden päijäthämäläisten sosiaalisia taitoja, psyykkisiä ja fyysisiä voimavaroja sekä etsitään omaa polkua. Kurssimuotoisen toiminnan lisäksi tarjotaan henkilökohtaista ohjausta sekä neuvontaa. Asiakkaille tarjotaan aamupala ja mahdollisuus vaikuttaa kurssin sisältöön ja tutustumiskäynteihin. Toiminta jakautuu eri osa-alueisiin, kuten sosiaaliset taidot, psyykkiset ja fyysiset voimavarat, osallisuus ja työllistymisen taidot. Lue lisää Toiveista todeksi -hankkeesta Avainsäätiön verkkosivuilta.\nKohderyhmät: 30–64-vuotiaat, työttömät tai työ- ja opiskeluelämän ulkopuolella olevat päijäthämäläiset\nTransit – Rikosseuraamusasiakkaat osaamisella työelämään (8/2019–12/2021)\nTransit-hankkeen tavoitteena on luoda toimintamalleja, joiden avulla tuetaan ja sujuvoitetaan rikosseuraamusasiakkaiden opiskelua rangaistuksen aikana sekä opintojen jatkumista ja työllistymistä siviiliin siirtymisen jälkeen. Hankkeen toteuttaja on Keski-Uudenmaan koulutuskuntayhtymä. Lue lisää Transit-hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä ovat vankiloiden, yhdyskuntaseuraamustoimistojen ja vankilaopetusta järjestävien ammatillisten oppilaitosten opetushenkilöstö. Välillisiä kohderyhmiä ovat vangit, yhdyskuntaseuraamustoimistojen asiakkaat ja KELA:n, TYP:n, TE-toimiston sekä työelämäkumppaneiden henkilöstöt.\nTuettu osuuskunta (4/2021—6/2023)\nHankkeen tarkoituksena on luoda uudenlainen Tuetun osuuskunnan malli julkisen sektorin työtoiminnan yhteyteen. Tuettu osuuskunta mahdollistaa kehitysvammaisten ja muiden oppimisessa ja ymmärtämisessä tukea tarvitsevien henkilöiden työllistymisen tuettuun yrittäjyyteen. Tavoitteena on, että kehitysvammaisten henkilöiden ansaintamahdollisuudet monipuolistuisivat tuetun osuuskuntamallin kehittyessä, ja että mahdollisimman moni kehitysvammainen henkilö saisi oman toimeentulostaan tuotteiden tai palveluiden myyntitulona. Lue lisää hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeen varsinaisena kohderyhmänä ovat kehitysvammaiset ja muut oppimisessa ja ymmärtämisessä tukea tarvitsevat henkilöt (esim. autistiset). Pääasiallisena kohderyhmänä ovat kehitysvammaiset, mutta kohderyhmää ei rajata tiukasti kehitysvammadiagnoosin mukaan. Lisäksi kohderyhmänä ovat kehitysvammaisten ja muuta tukea tarvitsevien palvelujen tarjoajat.\nRahoitus: Keski-Suomen ELY-keskus, Suomen rakennerahasto-ohjelma, Euroopan sosiaalirahasto, Kestävää kasvua ja työtä 2014–2020\nTuetusti työhön ja osallisuuteen Päijät-Hämeessä -hanke (1/2021–12/2022)\nHankkeen tavoitteena on vahvistaa sote-ammattilaisten osaamista työkyvyn arvioimisessa ja työkyvyn tuen palvelujen kehittämisessä sekä tukea osatyökykyisten työttömien työ- ja toimintakykyä ja edistää heidän työllistymistään ja työssä pysymistään. Hankkeen toimenpidekokonaisuudet ovat: 1) Työkyvyn tuki osaksi tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskusta ja 2) Tuetun työllistymisen toimintamallien kehittäminen. Hankkeen toteuttavat Sosiaalialan osaamiskeskus Verso (hallinnoija) sekä LAB-ammattikorkeakoulu ja Padasjoen kunta (osatoteuttajat). Lue lisää Tuetusti työhön ja osallisuuteen Päijät-Hämeessä -hankesuunnitelmasta (pdf).\nKohderyhmät: Sote-ammattilaiset ja osatyökykyiset työttömät Päijät-Hämeessä\nRahoitus: STM, Valtionavustus (Työkykyohjelma)\nTukemalla duuniin (6/2021–12/2022)\nHankkeen tavoitteena on vammaisuuden vuoksi työkyvyttömyyseläkkeellä olevien sekä pysyvästi osatyökykyisten työttömien työllistymisvalmiuksien parantaminen, heidän toiminta- ja työkyvyn, voimavarojen ja työelämävalmiuksien tukeminen sekä työkyvyttömyyseläkkeen ja ansiotyön yhteensovittamisen edistäminen, sekä lopulta palkkatyön saaminen. Tavoitteeseen päästään ottamalla työhönvalmennuksen ohelle sosiaalisen kuntoutuksen elementtejä ja lisää sosiaaliohjauksellista otetta.\nTukemalla duuniin -hanke on Duunista totta -hankkeen (2018–2020) jatkohanke, jossa vahvistetaan yhteistyötä ja laajennetaan toiminta-aluetta Pohjois-Suomeen. Lisätietoja Tukemalla duuniin -hankkeesta RR-tietopalvelusta.\nKohderyhmät: vammaisuuden vuoksi työkyvyttömyyseläkkeellä olevat henkilöt ja pysyvästi osatyökyvyttömät työttömät työnhakijat, joilla on haasteita työllistyä itsenäisesti avoimille työmarkkinoille\nTulevaisuuden työelämän starat (4/2019–2/2022)\nHankkeessa kehitetään uusia työelämälähtöisiä ja matalan kynnyksen yrittäjyyttä tukevia oppimisympäristöjä yhdessä työelämäverkostojen kanssa ja vahvistetaan erityistä tukea tarvitsevien opiskelijoiden työllistymisvalmiuksia. Hankkeen tavoitteena on: 1) ottaa käyttöön uusia työelämälähtöisiä oppimisympäristöjä ja menetelmiä, 2) edistää opiskelijoiden työelämävalmiuksia sekä parantaa heidän työllistymisedellytyksiään, 3) selkiyttää työllistymistä edistäviä ohjausprosesseja yhteistyössä työelämän ja eri verkostojen kanssa sekä 4) saada tietoa opiskelijoiden kokemuksista hankkeessa käytetyistä menetelmistä ja niiden vaikutuksista työllistymiseen. Hanketta koordinoi Invalidisäätiö. Osatoteuttajia ovat Kiipulasäätiö, Ammattiopisto Luovi, Ammattiopisto Spesia, Invalidiliitto ja Kouvolan seudun ammattiopisto. Lue lisää Tulevaisuuden työelämän starat -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Vaikeasti työllistyvät syrjäytymisvaarassa olevat erityistä ja vaativaa erityistä tukea tarvitsevat nuoret. Ammatillisten oppilaitosten opetus- ja ohjaushenkilöstö.\nTunnista, ennaltaehkäise, ohjaa ja tue moniammatillisesti osatyökykyisiä, TEOT\nHankkeessa kehitetään työkyvyn tuen palveluita ja työmenetelmiä sosiaali-, terveys- ja työllisyyspalveluissa. Tavoitteena on edistää osatyökykyisten työllistymisen edellytyksiä ja mahdollisuuksia sekä vahvistaa asiakkaiden omatoimisuutta tuomalla tietoa työkyvyn palveluista helpommin löydettäväksi ja saavutettavaksi.\nPalvelussa kartoitetaan asiakkaan työ- ja toimintakyvyn tilanne ja tuetaan työllistymiseen, koulutukseen, kuntoutukseen tai tarvittaessa eläkkeelle hakeutumisessa. Yhteistyötahot saavat konsultointia osatyökykyisyyteen liittyvissä asioissa. Asiakaspilotit käynnistyvät syksyn 2021 aikana. Lisätietoja TEOT-hankkeesta Vantaan kaupungin verkkosivuilta.\nKohderyhmät: työttömät työnhakijat ja osatyökykyiset\nTYKEs – työkuntoa Keski-Karjalaan (8/2019–12/2021)\nHankkeessa haetaan pysyviä ratkaisumalleja työhyvinvoinnin kehittämiseksi ja työssä eläkeikään saakka jaksamisen tukemiseksi. Kokeilevan kehittämishankkeen päämääränä on kehittää työterveyshuollon ja vapaa-aikasektorin kuntatasoista yhteistyötä, jossa pilottikokeiluilla haetaan näyttöä elintapaneuvonnan toimivuudesta ja vaikuttavuudesta. Hankkeen toteuttaa Pohjois-Karjalan kansanterveys ry. Lue lisää TYKEs-hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Kohderyhmiä ovat Keski-Karjalan alueen työpaikkojen työntekijät/työterveyshuollon asiakkaat (kunnat, siun sote, mikroyritykset kohdennettuna maaseutuyrittäjiin). Kehittämistoimet voidaan kohdistaa esim. ikääntyviin työntekijöihin (yli 54 v.), joilla tuetaan työhyvinvointia työ- ja toimintakyvyn osalta.\nTyöhyvinvoinnin ja työssä jaksamisen kehittäminen VOS-teattereissa – Esihanke nykytilanteen selvittämiseksi (2021)\nHankkeessa kartoitetaan teattereiden nykytilanne työhyvinvointitoiminnan ja työssä jaksamisen tukemisen osalta. Hankkeen tavoitteena on työhyvinvoinnin lisääminen ja työurien pidentäminen. Hankkeeseen osallistuvat omalla työpanoksellaan työnantajia edustava Suomen Teatterit ry sekä työntekijöitä edustava Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto ry (TEME). Tutkimus- ja kehittämisosuuden hankkeessa toteuttaa Kuntoutussäätiö.\nKohderyhmä: Valtionosuuteen oikeutetut ammattiteatterit (ns. VOS-teatterit) sekä Kansallisteatterin henkilöstö.\nRahoitus: Työ2030-toimialarahoitus, TTL/STM\nTyöhyvinvointia ja tuottavuutta tulevaisuudessa (TTT) (2020–2022)\nTekstiili ja muotiala kehittyy voimakkaasti johtuen uusista tuotteista sekä uudistuvista tuotantomenetelmistä. Samalla henkilöstön osaamisen kehittäminen korostuu. Hankkeen tavoitteena on lisätä työhyvinvointia ja tuottavuutta edistämällä vuoropuhelua, yhteistoimintaa ja paikallista sopimista alan työpaikoilla sekä vahvistaa luottamukseen perustuvaa työkulttuuria.\nKohderyhmät: Muoti- ja tekstiilialan henkilöstö, hankkeessa mukana Suomen Tekstiili ja Muoti ry, Ammattiliitto Pro ry ja Teollisuusliitto ry\nTyökykyinen – Työllistämishanke työelämään (1/2020–12/2021)\nHankkeen tavoitteena on erilaisin työllistämisen keinoin etsiä hankkeeseen ohjautuvien asiakkaiden kanssa yhdessä asiakkaan tarvetta ja tavoitetta vastaava polku Lahdessa ja ympäristökuntien (Hollola, Asikkala, Kärkölä, Orimattila) alueella. Hanke tarjoaa asiakkailleen työllistymiseen tarvittavan palveluohjauksen ja tuen. Yrityksiä kontaktoidaan ja niissä olevat työtehtävät tunnistetaan sekä pilkotaan yksittäisiksi toimeksiannoiksi. Hankkeen toteuttaja on Hyria säätiö. Lue lisää Työkykyinen – Työllistämishanke työelämään -hankkeesta Hyria säätiön verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeen kohderyhmää ovat ensisijaisesti osatyökykyiset TE-toimiston työnhakija-asiakkaat. Toissijaisesti hankkeeseen voivat ohjautua muut kokoaikaista työtä hakevat.\nRahoitus: Hämeen TE-toimisto/työllisyyspoliittinen hanke\nTyökyky käyttöön (11/2020–12/2022)\nTyökyky käyttöön -hankkeessa edistetään palveluverkoston kykyä tunnistaa osatyökykyisten työkyvyn tuen tarpeita ja niihin vastaamisen tapoja. Samalla vahvistetaan osatyökykyisten työ- ja toimintakykyä. Näkökulmana on osatyökykyisen omien voimavarojen vahvistaminen ja työllistymisen mahdollisuuksien parantaminen muuttuneessa työelämässä.\nHankkeeseen osallistuvat Rovaniemen ja Kemijärven kunnan työllisyys-, sosiaali- ja terveyspalvelut, TE-toimisto/kuntakokeilu, KELA, säätiöt, Nuorten Ystävät, järjestöt (erityisesti vammaisjärjestöt) ja TYP. Lisätietoja Työkyky käyttöön -hankkeesta Innokylässä.\nKohderyhmät: osatyökykyiset Lapissa\nTyökykytieto ja työllistymiskykytieto toiminnan tukena – TykyData (2020–2021)\nOsatyökykyisten hoito- ja palvelukokonaisuudessa oleellista on vastuunotto palvelun järjestämisestä, mihin sisältyy myös tiedonkulun varmistaminen ja yhteistyö eri ammattilaisten kesken. Hankkeen tarkoituksena on yhtenäistää osatyökykyisen työkyky- ja työllistymiskykytietoa koskeva tietokäytäntö. Tietoa kerätään kyselytutkimuksella ja asiantuntijatyöpajoilla.\nHankkeen tuloksena syntyy toimintamalli työkyky- ja työllistymiskykytiedon hyödyntämisestä osatyökykyisen palvelupolulla. Lue lisää TykyData-hankkeesta TTL:n verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Asiantuntijat, jotka tarjoavat palveluita osatyökykyisille\nHankkeen tarkoitus on auttaa asiakkaita saamaan töitä, kehittää työllistymispalveluja, lisätä työllisyysammattilaisten osaamista ja yhteistyötä terveydenhuollon kanssa.\nHankkeessa muodostetaan ”Työllistymisen kumppanuuspöytä”. Sote-keskukseen luodaan työllisyyden asiakasvastaavatoimintamalli ja moniammatillinen työkyvyn tuen tiimi (ml. työterveys). Koulutuksen avulla eri alojen ammattilaiset tunnistavat paremmin, kuka asiakkaista on osatyökykyinen ja kuka tarvitsee tukea työkyvyn säilyttämisessä. Asiakkaille tarjotaan omatyöntekijän ja moniammatillisen tiimin tuki sekä tarvittaessa elintapaohjaus/-valmennus. Hankkeessa pilotoidaan alihankintamallia.\nKohderyhmät: osatyökykyiset työttömät ja pitkäaikaistyöttömät Etelä-Savossa\nTyökykyä Satakuntaan (12/2020–12/2022)\nHankkeessa vahvistetaan työttömien ja osatyökykyisten työkyvyn tuen tarpeiden tunnistamista sekä mallinnetaan asiakkaiden tarpeista lähtevä työkyvyn tuen palvelukokonaisuus. Eri ammattilaisten välistä työnjakoa selkeytetään ja ammattilaisten osaamista työkyvyn tuen malleista ja kuntoutuksesta parannetaan.\nTavoitteena on luoda asiakkaalle palvelupolku, jonka monialaisuus, sujuvuus, oikea-aikaisuus ja vaikuttavuus paranevat. Osatyökykyisten merkitys potentiaalisena työvoimana alueella kasvaa. Tehostuneen palveluohjauksen ja kuntoutusohjauksen sekä varhaisten kuntoutustoimien ansiosta kohderyhmään kuuluvien työkyky ja laaja-alainen hyvinvointi paranevat, jolloin mahdollisuudet päästä takaisin työelämään tai pysyä työelämässä kasvavat. Lisätietoja Työkykyä Satakuntaan -hankkeesta Satasairaalan verkkosivuilta.\nKohderyhmät: työttömät, osatyökykyiset sekä vammaiset ihmiset Satakunnassa\nTyökykyä sosiaali- ja terveysalan yrittäjän arkeen – keinoja työn kuormitustekijöiden hallintaan (8/2019–12/2021)\nHankkeen tavoitteena on 1) vahvistaa sote-alan yrittäjien työhyvinvointia Pohjois-Pohjanmaalla, 2) lisätä työn fyysisten ja psykososiaalisten (ml. kognitiivisten ja eettisten) kuormitustekijöiden hallintaa, 3) edistää yrittäjien hyvää työkykyä ja työkyvyn lukutaitoa sekä 4) edistää hyvien ratkaisujen käyttöön ottoa etenkin alueen pienimmissä yrityksissä. Hankkeessa luodaan verkosto sote-yrittäjien tueksi Pohjois-Pohjanmaalla. Hanketta toteuttaa Työterveyslaitos. Lue lisää Työkykyä sosiaali- ja terveysalan yrittäjän arkeen -hankkeesta Työterveyslaitoksen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Sote-alan yrittäjät (hyvinvointi-, kuntoutus- ja hoiva-alan yrittäjät) sekä heidän henkilöstönsä Pohjois-Pohjanmaalla. Lisäksi järjestöjen (yrittäjä- ja kansanterveysjärjestöt) toimijat ja jäsenet, yritysneuvonnan toimijat, työterveyshuollot sekä sote-alan ammattiin valmistavan koulutuksen tarjoavat yksiköt.\nTyökykyä tukemassa Kymenlaakso (2021–2022)\nHankkeen tavoitteena on tukea osatyökykyisten työttömien työ- ja toimintakykyä ja edistää heidän työllistymistään ja työssä pysymistään, lisätä asiakasosallisuutta sekä tuoda työkyvyn arviointi ja työkyvyn tuen palvelut osaksi tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskusta yhdenvertaisesti kaikkien saataville. Hankkeessa yhdenmukaistetaan ja kehitetään työkykytiimin toimintamalli ja laatukriteereiden mukainen työhönvalmennus, mallinnetaan sosiaalihuollon palvelupolku sekä osatyökykyisen työttömän asiakaslähtöinen palvelupolku ja rakennetaan konsultaatiomalli ja asiakasvastaavamalli.\nHanketta hallinnoi Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä (Kymsote) ja sitä toteutetaan yhteistyössä Te-toimiston, Kelan ja Kymsoten kuntien kanssa. Myös asiakkaat ja työnantajien sekä järjestöjen edustajat ovat tiiviisti mukana kehittämistyössä. Lisätietoja Työkykyä tukemassa -hankkeesta Innokylässä.\nKohderyhmät: vaikeimmin työllistyvät asiakasryhmät Kymenlaaksossa\nTyökyvyn tuella pidempiä työuria ja tuottavuutta -toimintamallit monialaiseen yhteistyöhön -hanke (TYKYTUO) (3/2020–9/2022)\nOsahankkeessa tuotetaan tietoa vaikuttavasta työterveysyhteistyöstä sekä rakennetaan työterveysyhteistyön geneerinen malli. Malli pitää sisällään työterveysyhteistyön vaikuttavia toimintamalleja, työkykyjohtamisen mallin työpaikoille ja tiedonhallintamallin työkyvyn tukeen sekä oppaan työterveysyhteistyön kehittämiseen. Osahankkeen tavoitteet ovat: 1) Parannetaan vaikuttavaa ja tuottavaa työterveysyhteistyötä, 2) Tuotetaan tietoa vaikuttavasta työterveysyhteistyöstä ja työkykyjohtamisesta ja 3) Rakennetaan työterveysyhteistyön toimintamalli, joka linkittää yhteen työpaikan ja työterveyshuollon prosessit. Hankkeen päätoteuttajana on Tampereen yliopisto ja osatoteuttajina Pihlajanlinna ja Työterveyslaitos. Lue lisää TYKYTUO-hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: varsinaisia kohderyhmiä ovat lääkärit neljässä perusterveydenhuollon yksikössä (joissa 3600—9600 työikäistä asukasta kussakin) sekä PSHP:n fysiatrian yksikössä (n. 3500 käyntiä vuodessa). Sen lisäksi kohderyhmä on kaikki Pihlajalinnan työterveyshuollossa potilaita tapaavat lääkärit (ml. kaikki yleis- ja erikoislääkärit) sekä työterveyslääkärit. Lisäksi suoria kohderyhmiä ovat eri kokoiset yritykset (pienet, keskisuuret ja suuret) sekä työterveyshuollon palveluntuottajat eri puolilla Suomea, jotka osallistuvat työterveysyhteistyön kehittämiseen toisessa osiossa. Suora kohdeyhmä on myös asiantuntijat asiantuntijapaneelissa.\nRahoitus: Euroopan sosiaalirahasto, hanke kuuluu toimintalinjaan 3 “Työllisyys ja työvoiman liikkuvuus” ja sen erityistavoitteeseen 7.1 “Tuottavuuden ja työhyvinvoinnin parantaminen”.\nTyökyvyn tuen vaikuttavuus: systemaattinen kirjallisuuskatsaus ja kustannusvaikutusten analyysi (6/2020–12/2021)\nTyöterveyslaitoksen toteuttamassa hankkeessa kootaan yhteen tutkimus- ja asiantuntijatieto erilaisten työkyvyn tuen toimenpiteiden vaikutuksista yksilöön, organisaatioon (työpaikkaan) ja yhteiskuntaan. Työkyvyn tukitoimien vaikuttavuuden tarkastelu rajataan toimenpiteisiin, joita käytetään ennen pitkäaikaista työkyvyttömyyttä ja jotka kohdistuvat työssä olevaan työvoimaan. Tarkastelusta rajataan pois työhön paluuta pitkän poissaolon jälkeen tukevat toimenpiteet. Hankkeessa tarkastellaan sekä työpaikkatason että kansallisen tason sosiaalipoliittisia interventioita, joiden tarkoituksena on vahvistaa työikäisten työkykyä. Lue lisää hankkeesta valtioneuvoston kanslian verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeessa kootaan yhteen tutkimus- ja asiantuntijatieto työkyvyn tuen toimenpiteiden vaikutuksista yksilöön, organisaatioon (työpaikkaan) ja yhteiskuntaan\nTYÖTÄ – Etelä-Karjalan osatyökykyisten työkykyohjelma (2020–2022)\nHankkeen tavoitteena on tuoda työkyvyn tuki osaksi tulevaisuuden sote-keskusta sekä lisätä tuetun työllistymisen menetelmien käyttöä kaikkein vaikeimmin työllistyvien apuna. Toimenpiteitä ovat muun muassa työkyvyn arviointiprosessien yhteensovittaminen, moniammatillinen työkyvyn tuen tiimi ja asiakasvastaavamalli sekä palvelupolkujen yhteensovittaminen. Tuetun työllistämisen menetelmiä ovat alihankintamallin pilotointi ja laatukriteereihin perustuva työhönvalmennus.\nPäätavoitteena on luoda maakunnallinen palvelumalli, jossa yhdistyy työllistymisen tuen palveluprosessin eri vaiheet monialaiseksi palvelukokonaisuudeksi ”työllisyydentaloksi”. Siten lisätään osatyökykyisten työttömien työllistymisen edellytyksiä, työ- ja toimintakykyä sekä yhteiskunnallista osallisuutta. Lisätietoja TYÖTÄ-hankkeesta Innokylästä.\nKohderyhmät: osatyökykyiset, TE-toimiston asiakkaina olevat työttömät työnhakijat sekä ilman työtä olevat työikäiset, jotka eivät ole työnhakijoina TE-toimistossa, työtoiminnassa olevat, vammaiset, työtoiminnan ja työhönvalmennuksen asiakkaat sekä sosiaalihuollon mielenterveys- ja päihdetyön asiakkaat\nTyövoitto 2 – pätevänä työhön (3/2019–12/2021)\nHankkeessa kartoitetaan ja tunnistetaan kohderyhmään kuuluvan asiakkaan vahvuudet, hyödynnetään niitä ratkaisukeskeisesti ja tuodaan oikea-aikaisesti täsmäkoulutus työkokeilu- ja palkkatukivaiheisiin. Tähän vaiheeseen tarvitaan vahvemmin asiakaslähtöistä oppilaitosten, TE-toimiston, Kelan, sote-toimijoiden, kunnallisen työllisyyden hoidon sekä yritysten välistä yhteistyötä. Hankkeessa juurretaan ja levitetään Työvoitto – voit olla pätevä työhön -hankkeessa kehitettyä kuntouttavan työtoiminnan opinnollistamismallia; rakennetaan yhteisöllisen palvelumuotoilun keinoin uusia koulutuspalveluita työelämätarpeisiin ja hyödynnetään digitalisaation mahdollisuuksia kohderyhmän osaamisen kehittämisen, työllistymisen ja rekrytoinnin tukena. Hankkeen toteuttaa Raahen koulutuskuntayhtymä. Lue lisää Työvoitto 2 -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeen varsinaista kohderyhmää ovat työttömät, koulutuksesta valmistuneet, koulutuksen keskeyttäneet ja opintojen loppuvaiheessa olevat, työttömyysuhan alaiset nuoret, maahanmuuttajat, pitkäaikaistyöttömät ja osatyökykyiset henkilöt. Kohderyhmää ovat myös oppilaitosten opettajat sekä yritykset ja järjestöt, joilla on työvoimapula tai työtehtäviä, jotka soveltuva opinnollistamiseen ja joissa tutkintoihin liittyvää osaamista voi näyttää (esim. tutkinnon osa).\nTäsmävalmennuksella työhön – Adapteri (1/2019–12/2021)\nKyseessä on kolmivuotinen kehittämishanke, jota hallinnoi Nuorten Ystävät. Hanke vastaa alueelliseen kohtaanto-ongelmaan tukemalla työnantajia ja työnhakijoita yhteisesti räätälöidyn täsmävalmennuksen keinoin. Lisäksi työelämään paluun tukemiseksi muodostetaan vapaaehtoisten tutoreiden verkosto tukemaan työnhakijoita urapolun pitkäaikaisessa rakentamisessa. Lue lisää Täsmävalmennuksella työhön -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Hankkeen kohderyhmänä ovat työttömät työnhakijat, erityisesti pitkään työttömänä olleet. He ovat monimuotoinen kohderyhmä, joiden koulutustausta voi vaihdella peruskoulun/ammatillisen koulutuksen puutteesta ylempään korkeakoulututkintoon. Kokemusta työelämästä on usein, mutta se voi olla vanhentunutta tai työurassa voi olla taukoja. Myös terveydentilassa saattaa olla joitakin haasteita tai osaaminen puutteellista haetulle alalle.\nUrbaania Kasvua Vantaa (1/2019–4/2022)\nUrbaania kasvua Vantaa -hanke on kehityshanke, joka pyrkii löytämään ratkaisuja vantaalaisen työvoiman osaamisen kehittämiseen sekä tukemaan vantaalaisten yritysten kehitystä digitalisaation ja automatisaation aikakaudella. Tavoitteena on alueen työllisyyden parantaminen sekä työpaikkojen kehittäminen ja lisääminen.\nHankkeessa luodaan ja pilotoidaan pk-yrityksille uudenlaisia GSIP-malliin (Growth and Social Investment Pacts) perustuvia kasvudiilejä. Niiden avulla pyritään sovittamaan yhteen yrityskasvu ja sosiaalinen vastuullisuus. Hankkeessa on kolme eriteemaista kasvudiiliä: 1. Työvoiman rekrytointi, 2. Osaamisen kehittäminen ja Teknologinen murros. Hankkeen päätoteuttaja on Vantaan kaupunki. Partnereita ovat Vantaan ammattiopisto Varia, Laurea-ammattikorkeakoulu, Metropolia Ammattikorkeakoulu, Helsingin seudun kauppakamari, Palkansaajien tutkimuslaitos PT, Elinkeinoelämän tutkimuslaitos ETLA, Vantti, Finnair Cargo, Solteq, InfoCare ja ISS Palvelut. Lue lisää Urbaania kasvua Vantaa -hankkeen verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Vantaalaiset pk-yritykset. Hankkeen vaikuttavuusarviointiin liittyvän tutkimusasetelman johdosta kohdejoukkona on satunnaisotannalla valittu, n. 400 vantaalaisen pk-yrityksen joukko. Toinen puolisko pk-yrityksiä toimii vertailujoukkona tutkimuksessa. Yritysten lisäksi hankepalveluilla tuetaan vantaalaisen työvoiman osaamisen kehittymistä.\nRahoitus: Euroopan komission UIA (Urban Innovative Actions) -ohjelma, Jobs and Skills -alue\nVahvaksi–hankkeessa luodaan pudasjärveläinen osatyökykyisten työllistämisen malli. Malli sisältää uusia paikallisia, ennaltaehkäiseviä hyvinvointi- ja työllisyyspalveluketjuja. Hankkeen tavoitteena on nostaa esille osatyökykyisten olemassa olevaa osaamista ja panostaa työkyvyn tunnistamiseen ja vahvistamiseen niin, että työllistyminen on mahdollista, motivoivaa ja kannattavaa.Vahvaksi-hanke on työllisyyden ja osaamisen edistämiseen sekä sosiaaliseen osallisuuteen liittyvä kehittämishanke, toimintalinja 3. Hanketta hallinnoi Pudasjärven kaupunki ja se on osa kaupungin työllisyyspalveluja. Lue lisää Vahvaksi-hankkeesta Pudasjärven kaupungin sivuilta.\nKohderyhmä: osatyökykyiset ja heidän kanssaan toimivat verkostot sekä työnantajat\nValmiuksien kehittäminen toimeksiantotyyppisillä työmarkkinoilla, VALTO (10/2020–12/2022)\nHankkeen tavoitteena on lisätä työmarkkinoiden toimivuutta ja heikossa työmarkkina-asemassa olevien pääsyä työmarkkinoille. Mikkelin Toimintakeskus ry:n tarjoamaan työtoimintaan tulevat asiakkaat haastatellaan ja kartoitetaan. Asiakkaan valmius ja mahdollisuus työllistyä toimeksiantotyyppisten tehtävien suorittamiseen selvitetään. Kartoituksen tuloksena jokainen hankkeen asiakas saa osaamisprofiilin, jota hän voi hyödyntää omassa työnhaussaan.\nAlueella olevat vuokratyön tarjoajat kartoitetaan. Hankkeeseen sitoutuvilla yrityksillä on tarjottavana toistuvaa työsuoritetta toimeksiantona ja halukkuus hakea ratkaisuja hankkeen kohderyhmän henkilöasiakkaista.\nLisätietoja VALTO-hankkeesta Etelä-Savon ammattiopiston verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Henkilöt, joilla on työnantajien edellyttämää osaamista, joilla on ollut vaikea kiinnittyä pysyvästi työelämään ja joilla on kiinnostus uusista tavoista toimia työmarkkinoilla. Esimerkkeinä kevytyrittäjyys, osuuskunta ja työpanoksen siirto toiselle työnantajalle.\nRahoitus: Etelä-Savon ELY, Euroopan sosiaalirahasto\nVastuullinen työkyvyn tuki – TYÖOTE (2020–2023)\nTyöikäisen terveydenhuoltoa järjestää Suomessa moni toimija, eikä yhteistyö aina välttämättä toimi optimaalisesti työikäisen työkyvyn parhaaksi. Hankkeessa muodostettavassa TYÖOTE-toimintamallissa työterveyshuolto ottaa koordinointivastuun erikoissairaanhoidossa tai terveyskeskuksessa hoidetusta potilaasta ja huolehtii jatkotoimista, jotta työntekijä voi palata mahdollisimman pikaisesti työkykyisenä töihin.\nKohderyhmä: TYÖOTE-malli koskee työssä olevia, joilla on järjestetty työterveyshuolto. Heille suunnatun palvelu- ja kuntoutusjärjestelmän kehittäminen vapauttaa julkisia resursseja niille, joilta työterveyshuolto puuttuu.\nYhdessä parasta! -Etelä 2 (8/2020–4/2022)\nYhdessä parasta! -Etelä 2 on Opetushallituksen rahoittama Henkilökohtaistamisen kehittäminen ja koulutuksen laadun varmistamisen -hanke, jossa kehitetään asiakaslähtöistä ja yhdenmukaista henkilökohtaistamista ja varmistetaan ammatillisen koulutuksen laatua työpaikalla järjestettävässä koulutuksessa. Hankkeen tavoitteena on asiakaslähtöinen ja yhdenmukainen henkilökohtaistaminen ja ammatillisen koulutuksen laadun varmistaminen työpaikalla järjestettävässä koulutuksessa.\nKohderyhmät: Opetushenkilöstö, opiskelijat, yritykset ja niiden henkilöstö ja oppilaitoksen muut sidosryhmät.\n3T – Toive–Tavoite–Tulevaisuus (9/2018–12/2020)\nHankkeen avulla oli tarkoitus ehkäistä nuorten syrjäytymistä ja edistää heidän työllistymistään. Invalidisäätiön ja Aseman lapset ry:n sekä yhteistyökumppaneiden yhteistyöllä kehitetyillä toimenpiteillä tuettiin nuorten elämänhallintaa ja hyvinvointia sekä koulutus- ja työllistymispolkujen rakentumista. Kehittämisen painopisteiden kohteena olivat nuoret, syrjäytymisvaarassa olevat ja erityistä tukea tarvitsevat henkilöt.\nKohderyhmät: Ensisijaisena kohderyhmänä olivat syrjäytymisvaarassa olevat, koulutuksen ja työn ulkopuolella olevat nuoret sekä erityistä tukea tarvitsevat henkilöt, joita osallistamalla kehitettiin heille tarjottavia palveluita. Opetus-, ohjaus- ja tukihenkilöstö sekä muut nuorisotyötä tekevät, joita koulutettiin Friends-ohjelman ohjaajiksi. Neet-nuorten parissa toimivat yhteistyökumppanit.\nAmmattitaitoa yhdessä -hanke (3/2018–7/2020)\nHankkeessa kehitettiin ratkaisuja nuorten työpaikkaohjaamiseen. Tavoitteena oli lisätä työpaikkojen valmiuksia nuorten ohjaamiseen ja kehittää työpaikkojen ja oppilaitosten välistä yhteistyötä, mikä sujuvoittaa nuorten siirtymiä koulutuksesta työhön. Hankkeen päätoteuttaja oli Työväen Sivistysliitto TSL ry. Osatoteuttajia olivat Työterveyslaitos, Kiipulasäätiö/Kiipulan ammattiopisto, Palvelualojen ammattiliitto PAM, Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry ja Teollisuusliitto. Hankkeeseen osallistui myös useita julkisen ja yksityisen sektorin työpaikkoja.\nKohderyhmät: Luottamusmiehet, työsuojeluvaltuutetut, työpaikkaohjaajat, työnantajien edustajat sekä oppilaitosten henkilöstö ja opiskelijat.\nRahoitus: Euroopan sosiaalirahasto/Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, Työterveyslaitos ja muut osatoteuttajat\nKohderyhmänä olivat pitkäaikaistyöttömät, osittain työkykyiset ja vaikeammin työllistyvät työnhakijat sekä nuoret, alle 25-vuotiaat työnhakijat, jotka tarvitsevat tukea työuran suunnittelussa ja toteuttamisessa. Hankkeeseen sisältyi työpajatoimintaa. Hallinnoijana oli Mäntyharjun kunta.\nKohderyhmät: Pitkäaikaistyöttömät, osittain työkykyiset ja vaikeammin työllistyvät työnhakijat sekä nuoret, alle 25-vuotiaat työnhakijat.\nATY – ammattiin ja työhön -hanke (1/2018–12/2020)\nHankkeen tavoitteena on työikäisten nuorten ja heikossa työmarkkina-asemassa olevien työelämään ohjaus-, valmennus- sekä muiden työllistymistä edistävien palvelujen kehittäminen ja toteuttaminen. Osallistujien työllistymismahdollisuuksia edistetään parantamalla heidän ammattiosaamistaan, tarjoamalla yksilöllisiä ohjaus- ja koulutuspalveluja sekä kehittämällä ohjauksen ja motivoinnin toimintamalleja. Hanketta toteuttaa Vamia.\nKohderyhmät: Työikäiset nuoret ja heikossa työmarkkina-asemassa olevat henkilöt Pohjanmaalla.\nDigillä duuniin! – Digitaaliset sovellukset nuorten työllisyyspalveluissa (6/2017–5/2020)\nHankkeen tavoitteena oli koulutuksen ja työn ulkopuolella olevien alle 30-vuotiaiden (pääasiassa 15–29-vuotiaiden) nuorten kouluttautumisen ja työllistymisen parantaminen. Hanke kehitti nuorten pääsyä työllisyyttä tukeviin palveluihin, jotka edistävät työelämävalmiuksien kehittymistä sekä siirtymistä työelämään. Hankkeessa vahvistettiin nuorten polkua välityömarkkinoilta koulutukseen ja työelämään. Hankkeen päätoteuttaja oli Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu ja osatoteuttaja Otavan opisto.\nKohderyhmät: Hankkeen varsinainen kohderyhmä olivat Etelä-Savossa koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevat alle 30-vuotiaat nuoret sekä syrjäseuduilla asuvat, palvelujen ulkopuolella olevat alle 30-vuotiaat nuoret. Hankkeen toinen varsinainen kohderyhmä olivat nuorten kanssa työskentelevät ammattilaiset.\nHankkeessa tavoiteltiin kaikille riittävää digiosaamista. DiKATAssa järjestettiin maksuttomia verkkokoulutuksia sekä määriteltiin digitaitotasot, joiden avulla voi arvioida omaa digiosaamistaan ja tunnistaa osaamisvajeensa. Tavoitteena oli luoda pysyvä ja kestävä malli, jolla jokainen suomalainen saavuttaa digiosaamisessa riittävät taidot. Hanketta koordinoi SnellmanEDU. Valtakunnalliseen hankkeeseen osallistui 18 kesäyliopistoa. TIEKE Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskus ry loi hankkeen pohjaksi digitaitotasot, joiden avulla ihmiset voivat arvioida omaa digiosaamistaan ja tunnistaa osaamisvajeensa. Erilaisten oppijoiden liitto ry järjesti hankkeeseen koulutuksia, jotka mahdollistivat tasavertaista oppimista yhteiskunnassa.\nKohderyhmät: Koulutukset olivat kaikille avoimia aikaisemmasta taitotasosta riippumatta. Koulutuksiin rohkaisiin osallistumaan etenkin niitä työikäisiä aikuisia, joiden digitaaliset perustaidot eivät ole riittäviä tämän päivän yhteiskunnassa. Koulutukset toteutetiin Tieken luomaa digitaitotasokriteeristöä hyödyntäen, jolloin ihmiset voivat saavuttaa oman taitotasonsa mukaista opetusta ja ohjausta.\nDuunimentori – Asenteesta rekrytointiin -hanke pyrki parantamaan erityisesti pitkäaikaissairaiden ja vammaisten työllistymistä. Lihastautiliiton hankkeessa koulutettiin työnhakijoita, välitettiin tietoa työpaikoista sekä tuettiin yhdistyksiä ja järjestöjä toimimaan työnantajina.\nKohderyhmät: Vammaiset ja pitkäaikaissairaat nuoret. Yhdistykset ja järjestöt.\nRahoitus: Raha-automaattiyhdistys (RAY)\nDuunista totta (3/2018–12/2020)\nHankkeen tavoitteena oli työllistää vammaisia henkilöitä ja vaikuttaa vammaisiin kohdistuviin asenteisiin ja ennakkoluuloihin. Hankkeen pitkän aikavälin tavoitteena oli vammaisten ihmisten tasa-arvon edistäminen sekä syrjäytymisen ja syrjäytymiskehityksen ennaltaehkäisy. Tarkoituksena oli pysyvästi muuttaa vammaisten ihmisten työllistymismahdollisuuksia ja tämän myötä pyrkiä tasa-arvoisempaan yhteiskuntaan, jossa vammaisen henkilön työllistäminen on tavanomaista. Hankkeen toteutti Caritas-Säätiö.\nKohderyhmät: Varsinaisena kohderyhmänä olivat oululaiset, kempeleläiset (1.1.2019 alkaen) ja rovaniemeläiset vammaiset henkilöt, joilla on vaikeuksia työllistyä avoimille työmarkkinoille. Toimenpiteet kohdistuivat vaikeimmin työllistyviin osatyökykyisiin henkilöihin. Näillä henkilöillä on synnynnäinen tai myöhemmin aiheutunut kehitysvamma tai muu vamma, jonka myötä heillä on toimintakyvyn rajoitteita ja mahdollisesti kognitiivisia vaikeuksia. Kohderyhmään kuuluvilla henkilöillä on jonkin alan tutkintotodistus tai mukautettu tutkinto. Kohderyhmään kuuluivat erityisesti nuoret vastavalmistuneet vammaiset henkilöt sekä työikäiset henkilöt, joilla voi olla aikaisempaa työkokemusta ja työvuosia vielä jäljellä, sekä eläkkeellä olevat henkilöt, jotka ovat aikuissosiaalityön asiakkaita.\nHankkeen tavoitteena oli yhdistää uudenlaisella tavalla kuntatoimijan sekä koulutuspalvelujen tuottajan osaaminen ja toimintaprosessit yhdeksi työllisyyden edistämistä, niin työnhakijoita kuin työnantajiakin palvelevaksi kokonaisuudeksi. Tarkoituksena oli vähentää alueen työttömyyttä ja kohtaanto-ongelmaa, parantaa tiedonkulkua toteutettavan koordinoinnin ansiosta ja valmistautua myös maakuntauudistuksen tuomiin uudistuksiin. Hankkeessa perustettiin työnhakijoita, työnantajia ja osaamisen kehittäjiä palveleva koordinaatiopiste, joka kokosi paikalliset palvelut ja toimijat verkostoksi ja siten paransi tiedon- ja palvelujen tuntemusta ja niiden käyttöastetta. Hankkeen toteutti Äänekosken Ammatillisen koulutuksen kuntayhtymä.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat alueen työttömät ja työttömyysuhan alaiset henkilöt. Erityisesti huomioitiin kaikki alle 30-vuotiaat nuoret kohderyhmään kuuluvat, myös vastavalmistuneet henkilöt, jotka eivät ole saaneet valmistumisen jälkeen töitä. Kohderyhmät pyrittiin tavoittamaan heti työttömyyden alkaessa.; Alueen työnantajat/yritykset, erityisesti rekrytoivat tai sitä suunnittelevat; Alueen työllisyyden hoidon toimijat ja ohjausverkosto. Hanke palveli myös sellaisia Saarijärven alueen työttömiä tai työttömyysuhan alaisia henkilöitä, jotka ovat mahdollisesti hakeutumassa muualle, esim. lähiseudulle töihin. Myös yritys, joka on potentiaalinen alueen työttömän henkilön työllistäjä, kuului hankkeen palvelun piiriin.\nElämää varten -hanke (6/2018–6/2020)\nKainuun Opisto Oy:n toteuttama hanke edisti Kainuussa asuvien romanien työllistymistä, ammatilliseen koulutukseen hakeutumista ja tutkintojen loppuun saattamista sekä kasvatti romaniväestön omaa osallisuutta. Hanke pyrki tavoittamaan 25 nuorta ja aikuista romania sekä 200 kainuulaista viranomaista ja työnantajaa. Tarkoituksena oli vähentää ja puuttua ennakkoluuloihin, joita työnantajilla ja työyhteisöillä mahdollisesti on romaneita kohtaan. Lisäksi tuettiin myönteistä kuvaa romaneista kaikilla mahdollisilla osa-alueilla. Avoimen dialogin ja tiedon lisäämisen avulla ehkäistiin syrjintää sekä kasvatettiin luottamusta romanien ja Kainuun alueen viranomaisten kesken.\nKohderyhmät: Varsinainen kohderyhmä olivat Kainuussa asuvat 15–65-vuotiaat romanit ja toimenpiteet kohdennettiin pääasiassa heille. Kohdennettuja toimenpiteitä oli kohderyhmän sisällä huomioitu toiminnassa (esim. naiset, rikostaustaiset miehet jne.). Hankkeen aikana järjestettiin ”Työllisyystreffit”, jonka kohderyhmänä romaneiden lisäksi olivat maahanmuuttajataustaiset työnhakijat. Kohderyhmiä olivat myös Kainuun alueen oppilaitosten, TE-palveluiden sekä sosiaali- ja terveysalan henkilöstö ja Kainuun työvoimapulasta kärsivät yritykset.\nEtäsope: Verkkokursseja yhteistyössä (2018–2020)\nEtäsope-hankkeessa kehitettiin kymmenen järjestön yhteistyössä hyvinvointia tukevia kursseja, sopeutumisvalmennusta verkkoon. Teemat liittyivät erilaisiin elämäntilanteisiin, kuten työssä jaksamiseen, työhön paluuseen, oman elämän pohdintaan tai heille, joiden lapsi tai vanhempi sairastaa. Kursseja toteutettiin yhteensä 20. Hanketta hallinnoi Invalidiliitto. Yhteensä kymmenen järjestöä kehitti yhdessä sopeutumisvalmennusta.\nKohderyhmät: Tavoitteena oli tuottaa hyvinvointia verkkokursseille osallistuville asiakkaille. Kurssit oli suunniteltu eri tavoin sairastaville ja vammautuneille.\nFrom a rookie to an expert (9/2019–8/2021)\nAmmatillisen koulutuksen strateginen kumppanuushanke – REX VET pyrkii vastaamaan Erasmus + -ohjelman tavoitteisiin edistämällä ammatillisen koulutuksen laadun parantamista, innovaatioita ja kansainvälistymistä. Nykypäivän monikulttuurinen työelämä sekä kansainväliset työmarkkinat edellyttävät kansainvälisiä taitoja ja osaamista. Ammatillisen koulutuksen opetus- ja ohjaushenkilöstön on kyettävä kouluttamaan uuden aikakauden osaajia, joilla on kyky ja into toimia kansainvälisessä vuorovaikutuksessa maailmaanlaajuisesti. Lue lisää From a rookie to an expert -hankkeesta Ammattiopisto Liven verkkosivuilta.\nKohderyhmät: Opettajat ja muu henkilöstö sekä toissijaisena kohderyhmänä organisaation johtohenkilöstö\nGo 4 Work! -rekrypalvelut (2015–2017)\nNovago Yrityskehitys Oy:n Go 4 Work -hanke tarjosi tukea rekrytointiin sekä apua työllistymiseen. Tavoitteena oli saattaa yhteen Länsi-Uudenmaan alueen työvoimaa tarvitsevat yritykset sekä työttömät työnhakijat. Polku työllistymiseen voi koostua erilaisista toimenpiteistä, kuten työkokeilusta ja tukityöllistymisestä.\nKohderyhmät: Alle 30-vuotiaat sekä muut heikossa työmarkkina-asemassa olevat työttömät. Yli 54-vuotiaat olivat erityinen kohderyhmä heikossa työmarkkina-asemassa olevien joukossa.\nHankinnoista duunia (Handu) (5/2015–10/2017)\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksen toteuttaman Hankinnoista duunia -yhteishankkeen tavoitteena oli kehittää toimintamalli heikossa työmarkkina-asemassa olevien nuorten, pitkäaikaistyöttömien ja ikääntyneiden työntekijöiden työllistämiseen julkisten hankintojen avulla.\nKohderyhmät: Heikossa työmarkkina-asemassa olevat alle 30-vuotiaat nuoret, yli 54-vuotiaat työttömät ja pitkäaikaistyöttömät, yritykset, jotka osallistuivat hankintasopimusten kilpailutuksiin, kuntien hankintayksiköiden, hankintayhtiöiden ja kuntien työllisyyspalveluiden henkilöstö.\nHankkeessa luotiin koulutuskokonaisuus, jonka tarkoituksena oli kasvattaa henkilöstön edustajien osaamista ja edellytyksiä toimia monimuotoisuuden edistäjinä omissa työyhteisöissään. Tavoitteena oli lisätä yrityksissä toimivien henkilöstön edustajien osaamista niissä tilanteissa, joissa työntekijät tarvitsevat tukea ja apua työssä jatkamiseen jonkin vamman tai sairauden tmv. syyn takia. Koulutusaineisto julkaistiin Työn tukena -nimellä Vates-säätiön, hankkeen päätoteuttajan sivuilla. Kumppaneita olivat SAK ja Hyvinvointiala HALI.\nKohderyhmät: Työnantajat ja työpaikkojen henkilöstön edustajat, erityisesti luottamusmiehet ja -valtuutetut sekä työsuojeluvaltuutetut sekä HR-henkilöstö.\nHyvä, parempi, tuottava! Työhyvinvoinnin ja kehittyvän työyhteisön voimin parempaan tuottavuuteen (10/2018–12/2020)\nTurun ammattikorkeakoulu Oy:n toteuttamassa hankkeessa kehitettiin ja kokeiltiin uusia toimintatapoja, joilla edistettiin ikääntyvien +55-vuotiaiden työntekijöiden työssäjaksamista ja työurien pidentämistä. Samalla vahvistettiin yrittäjien ja työntekijöiden sopeutumis- ja kilpailukykyä, osaamista, innovaatiokykyä sekä muutostilanteiden parempaa hallintaa. Työn muotoilun ja työn organisoinnin keinoin, mm. työjoustojen avulla, etsittiin yritykseen toimintaa sopivia menetelmiä, jolla työntekijöiden on helpompi sovittaa työ- ja vapaa-aika yhteen. Työurien pidentämisen lisäksi tavoitteena oli kehittää työkaluja omistajanvaihdosprosessin tueksi.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat ikääntyvät yli 55-vuotiaat mikro- ja pk-yritysten työntekijät ja yrittäjät. Tämän lisäksi hanketoimintoja voitiin kohdentaa nuorempaan ikäryhmään, jos yrityksen henkilöstössä on perustellusta syystä tähän tarvetta.\nHävikistä tutkintoon (3/2018–8/2019)\nInvalidisäätiön ja From Waste to Taste -kiertotaloushankkeen koordinoima työllistymishanke toi ammatilliset opinnot osaksi työelämää. Hankkeen puitteissa voi suorittaa ravintola- ja catering-alan perustutkintoon kuuluvia tutkinnon osia keittiö- tai salitehtävissä. Tuettuna työ- ja oppimisympäristönä toimi hävikkiruokaravintola Loop, joka työllisti erityisesti pitkäaikaistyöttömiä, syrjäytymisvaarassa olevia nuoria ja maahanmuuttajia.\nKohderyhmät: Työ- ja opiskeluelämän ulkopuolelle eri syistä jääneet henkilöt.\nInPromptu – tukea digiosaamiseen (3/2018–9/2020)\nHankeaikana tunnistettiin, mallinnettiin, dokumentoitiin sekä levitettiin toimivia käytänteitä digiosaamisen edistämiseksi. Paikallisia yhdistyksiä tuettiin siten, että ne pystyvät järjestämään ja tarjoamaan digitaitojen valmennusta matalan osallistumiskynnyksen malleilla. Yhdistyksissä toimintaa toteutettiin työtä vaille oleville, mutta ovet olivat avoimena myös muille heikot digiperustaidot omaaville. Koordinaattorina oli TIEKE Tietoyhteiskunnan Kehittämiskeskus ry ja osatoteuttajana Helsingin Työkanava HeTy ry.\nKohderyhmät: Hankkeen ensisijaisia kohderyhmiä olivat heikot digiperusvalmiudet omaavat, mm. työttömät; työttömyysuhan alaiset; työttömien yhdistykset ja niiden työntekijät; yhdistyksissä toimivat aktiivihenkilöt; yhdistysten vapaaehtoistyöntekijät; maahanmuuttajat.\nKansainväliset tulijat Etelä-Savon työelämä- ja yrittäjyyspolulle -matalan kynnyksen palvelumalli (1/2019–9/2021)\nMikkelin kaupungin toteuttaman hankkeen tavoitteena on luoda innovatiivinen, sulautuva matalan kynnyksen palvelumalli, joka toimii Etelä-Savon maakunnan yrittäjien, kansainvälisten työntekijöiden ja viranomaisten välillä entistä paremmin, myös digitaalisia mahdollisuuksia hyödyntäen. Palvelumallin avulla luodaan uutta ja yhdistetään jo olemassa olevia palveluja lisäarvon tuottamiseksi kansainvälisten henkilöiden työllistymiseen sekä yritysten kasvun tukemiseen. Lue lisää Kansainväliset tulijat Etelä-Savon työelämä- ja yrittäjyyspolulle -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Kohderyhmänä ovat Etelä-Savon maakunnassa asuvat maahanmuuttajat maakunnassa. Naisten asemaan kiinnitetään erityistä huomiota. Hanke koskee kaikkia Etelä-Savoon ulkomailta muuttaneita henkilöitä (ensimmäinen sukupolvi) perheineen ja ns. toista sukupolvea mm. kouluttamattomat, koulutetut, valmistumassa olevat tai työkokemusta omaavat maahanmuuttajat, maassa jo useamman vuoden asuneet turvapaikanhakijat sekä ulkomaalaiset opiskelijat. Toinen pääkohderyhmä ovat eteläsavolaiset yritykset ja yritykset, jotka haluavat investoida Etelä-Savoon, tarvitsevat työvoimaa tai ovat tähän asti joutuneet rekrytoimaan sitä ulkomailta (esim. kausityöntekijöiksi).\nKehitysvammaiset ihmiset töihin – Syrjäytymisestä osallisuuteen (KIT) -projekti (2013–2016)\nKehitysvammaliiton vetämän projektin päätavoitteena oli ottaa käyttöön ja soveltaa näyttöön perustuva työhönvalmennuksen toimintamalli kehitysvammaisille henkilöille. Siten useammalla työtoiminnassa olevalla kehitysvammaisella ihmisellä oli paremmat mahdollisuudet työllistyä työsopimussuhteiseen työhön avoimille työmarkkinoille.\nKohderyhmät: Kehitysvammaiset henkilöt.\nKeKo – kehittämisen koordinaatiohanke (2017–2019)\nKeKo oli kolmivuotinen Vates-säätiön hanke, joka kokosi alueittain työllistämistä hoitavat kolmannen sektorin toimijat yhteen sekä auttoi ja tuki näiden yhteistä kehittämis- ja projektityötä. Tavoitteena oli rakentaa Vatesin valtakunnallisen toiminnan rinnalle eri alueille työllistämistoiminnan kehittämistä tukeva malli. Kokonaisuus kattoi palvelujen tuotteistamisen sekä hanke- ja verkostotyön. Hanke kokosi mm. toiminta-alueittain kehittämisrinkejä, jonka avulla verkostoiduttiin ja kehitettiin pitkäjänteistä työllisyystoimintaa.\nKohderyhmät: Järjestöt, säätiöt, kunnat ja TE-palvelut.\nKELPO – kehitysvammaisen polku työelämään -hanke (3/2016–6/2019)\nKELPO-hankkeen tavoitteena oli edistää työkykyisten kehitysvammaisten pääsyä työsopimussuhteisesti työelämään. Hankkeessa kehitettiin työllistymistä edistäviä palveluprosesseja kuntayhtymien, TE-toimiston, järjestötoimijoiden ja yritysten kanssa. KELPO-hanketta toteutti Raudaskylän Kristillinen Opisto.\nKohderyhmät: Pääasiallinen kohderyhmä olivat työikäiset ja työkykyiset kehitysvammaiset ja heidän perheensä. Erityinen painopiste oli vasta ammatillisen tutkinnon suorittaneissa sekä alle 30-vuotiaissa.\nRahoitus: Euroopan sosiaalirahasto ja Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA)\nKemin osaava verkosto (1/2019–12/2020)\nHanke toteutettiin Kemin kaupungin (työllisyyspalvelut ja elinkeinopalvelut) ja Kemi-Tornionlaakson koulutuskuntayhtymä Lappian yhteistyönä. Hankkeen tuloksena muodostui toimintamalli Kemin kaupungin ja Kemi-Tornionlaakson koulutuskuntayhtymä Lappian välille, jolla pystyttiin tukemaan pitkään työttömänä työllistämismahdollisuuksia, parantamaan osaamista ja suuntamaan työllisyydenhoidon toimenpiteet kohti osaamisen lisäämistä. Keskeiset toimenpiteet (työpaketit) olivat: Työpaketti 1 Osaamista lisäävät palvelut; Työpaketti 2 Työelämän vaatimukset ja osaamisen kehittäminen; Työpaketti 3 Toimintamallin kehittäminen ja Työpaketti 4 Hankkeen koordinointi ja tulosten levittäminen.\nKohderyhmät: Hankkeen kohderyhmiä olivat pitkään työttömänä olleet kemiläiset työnhakijat, erityisesti alle 30-vuotiaat ja yli 54-vuotiaat; muut hankkeen toiminnan kannalta merkittävät sidosryhmät, esim. työnantajat, ELY-keskus, TE-palvelut, yrittäjäjärjestöt.\nKOHTAAMO – Ohjaamojen ja verkko-ohjauspalvelun kehittämisen tuki (8/2014–12/2020)\nHanke oli osa työ- ja elinkeinoministeriön vastuulla olevaa kehittämistyötä, mutta kehittämistyötä tehtiin yhteistyössä opetus- ja kulttuuriministeriön sekä sosiaali- ja terveysministeriön kanssa. Tavoitteena oli kehittää nuorten matalan kynnyksen Ohjaamo-toimintamallia, koordinoida eri vaiheissa olevien Ohjaamojen kehittymistä sekä tukea Ohjaamojen vakiinnuttamista. Ohjaamoa on kehitetty moniammatillisena ja hallinnonaloja yhdistävänä palveluna kaikille alle 30-vuotiaille nuorille. Toiminnan keskeisenä tavoitteena oli työllistymisen edistäminen ohjaamalla nuorta opinto- ja työuralle sekä vahvistamalla nuoren urasuunnittelua ja elämänhallintaa.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat Ohjaamojen henkilöstö ja muut elinikäistä ohjaustyötä kehittävät ja tuottavat henkilöt eri paikkakunnilla Suomessa. Kohderyhmään kuuluivat myös monikanavaisia ohjauspalveluja hyödyntävät ylläpitäjät ja kehittäjät.\nKohtaanto 2018–2019 (1/2018–6/2020)\nHanke jatkoi Työtä ja osaamista Pielisen Karjalaan -hankkeen aloittamaa osaavan työvoiman saatavuuden parantamista. Tavoitteena oli edistää yritysten osaavan työvoiman saatavuutta pitkäkestoisiin työsuhteisiin ja myös lyhytkestoisiin, määräaikaisiin ja joskus nopeaa reagointia vaativiin työtilaisuuksiin. Lisäksi pyrittiin helpottamaan yritysten omistajanvaihdoksia ja rekrytointiprosessia sekä koulutusten avulla nostamaan työnhakijoiden ja rekrytoitavien työntekijöiden osaamistasoa. Hanketoteuttaja oli Pielisen Karjalan Kehittämiskeskus Oy.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat Nurmeksen ja Valtimon alueella olevat ja alueelle sijoittuvat yritykset; Nurmeksen ja Valtimon alueen palkansaajat ja työnhakijat; Nurmeksen ja Valtimon alueelta lähtöisin olevat vastavalmistuneet tai vielä opiskelemassa olevat nuoret.\nKohti osatyökykyisten työllistymisen palvelumalleja: kehittämiskumppanuuksien rakentaminen (8/2015–7/2016)\nPirkanmaan ELY-keskuksen koordinoimassa valtakunnallisessa ESR-hankkeessa rakennettiin vaihtoehtoisia osatyökykyisten palvelumalleja pilotoitavaksi osana TE-palveluja.\nKohderyhmät: Kumppanuusverkosto: TE-toimistot, KELA, kuntien terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut, kuntoutuslaitokset, työnantajat, osatyökykyisten palveluja tuottavat toimijaverkostot, yhdistykset ja säätiöt.\nKoordinaatio – Työvoimapoliittiset toimet Pohjois-Pohjanmaalla (4/2015–12/2020)\nHankkeen tavoitteena oli tukea yhteistyötä ja synergiaa Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Lapin ELY-keskuksen yhteisellä suuralueella ja hahmottaa työvoimapalveluiden kokonaisuutta yhteistyössä suuralueen ELY-keskusten ja TE- toimistojen kanssa. Hanke tuki myös verkostojen muodostumista ja yhteistyötä suuralueen eri toimijoiden kesken työllisyyden hoitamisessa. Hankkeen toteuttaja oli ELY-keskusten sekä TE-toimistojen KEHA-keskus.\nKohderyhmät: Työttömät ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevat nuoret ja heikossa työmarkkina-asemassa olevat (mm. ikääntyvät, pitkäaikais- ja toistuvaistyöttömät, maahanmuuttajat, osatyökykyiset, vammaiset ja etniset vähemmistöt)\nKotona Suomessa 2 (1/2018–12/2020)\nTavoitteena oli edistää kotoutujien ja muiden maahanmuuttajien työllisyyttä ja pitkällä aikavälillä ehkäistä pitkäaikaistyöttömyyttä sekä syrjäytymistä työmarkkinoilta. Hanke pohjautui vuosina 2015–2018 toteutettuun hankkeeseen ja jatkaa sen kehittämistyötä. Hankkeen toteuttaja oli ELY-keskusten sekä TE-toimistojen KEHA-keskus.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat ammattilaiset, jotka työssään kohtaavat kotoutumisvaiheessa olevia maahanmuuttajia; kansalaisjärjestötoimijat, jotka osallistuvat tai haluavat tulevaisuudessa osallistua kotoutumista tukevaan toimintaan; alueilla toteutettavat pilottihankkeet; alueilla toimivat kotoutumista tukevat hankkeet; kunta- ja maakuntatason päättäjät; yritykset, työmarkkinaosapuolet\nKuntien vaikuttavat työllisyyspalvelut -hanke (2019–2020)\nVates-säätiön tutkimushankkeessa tarkasteltiin, miten kunnissa pystytään tuottamaan laadukkaita työllistymistä tukevia palveluja erityistä tukea tarvitseville henkilöille. Tutkimuksen kohteena olivat työllistämisyksiköiden tarjoamat palvelut ja ensisijaisesti niiden toimintamallin ja ohjauksen laadullisella parantamisella saavutettava vaikuttavuus.\nKohderyhmät: Työllistämisyksiköt. Lopullisena kohderyhmänä olivat yksiköiden asiakkaat, työllistymiseensä tukea tarvitsevat henkilöt.\nRahoitus: Kunnallisalan kehittämissäätiö\nKuntouttavan työn uudistaja -hanke (KUTU) (2017–2018)\nKuntoutussäätiön kokeileva kehittämishanke tutki pitkäaikaistyöttömien työllistymisen esteitä ja mahdollisuuksia pääkaupunkiseudulla. Mukaan etsittiin motivoituneita työttömiä, jotka halusivat tutkia tulevaisuuden suuntaa yhdessä hankehenkilöstön kanssa. Tavoitteena oli selvittää pitkäaikaistyöttömien ja työnantajien uusia yhteistyömuotoja työelämässä.\nKohderyhmät: Yli 25-vuotiaat pitkäaikaistyöttömät, pääkaupunkiseutu\nKuulolla työssä -kampanja (10/2017–6/2018)\nKampanja levitti tietoa ja käytännön ratkaisumalleja sekä huonokuuloisen työkyvyn tueksi että meluisuuden vähentämiseksi työpaikoilla. Työsuojelurahaston tukeman kampanjan keskeinen osa oli Kuulolla työssä -sivusto, joka paneutui seuraaviin kysymyksiin: miten tunnistan kuulonaleneman, mistä saan siihen apua, millaiset kommunikaatiotavat helpottavat osallistumista, miten työyhteisö huomioi huonokuuloisen, mitä työolosuhteiden mukautuksia voi tehdä sekä miten vähentää meluisuutta.\nKohderyhmät: Huonokuuloiset työntekijät, työterveyshuollot ja työnantajat sekä työyhteisöt. Sivustoa voivat hyödyntää myös oppilaitokset ja eri kuntoutustahot. Kampanja oli suunnattu erityisesti kasvatus- ja opetusalalle, mutta siitä hyötyivät yleisemminkin kaikki.\nRahoitus: Työsuojelurahasto ja osa yhteistyökumppaneista\nLuontoa elämään -hanke (2015–2017)\nLapin ammattikorkeakoulun vetämässä hankkeessa luotiin uusia yksilö- ja ryhmämuotoisia osallisuuden vahvistamisen ja kuntoutuksen malleja. Toiminnassa hyödynnettiin luontoympäristöä, puutarhaa sekä maatilan ja eläinten hoitoa.\nKohderyhmät: Alle 29-vuotiaat nuoret, jotka tarvitsivat valmennusta arkipäivän toiminnoista suoriutumiseen tai nuoret, jotka halusivat hyödyntää luonto-osaamistaan.\nRahoitus: Euroopan sosiaalirahasto, Kemijärven kaupunki, Sallan kunta, Eduro-säätiö ja Lapin ammattikorkeakoulu\nMaahanmuuttajien koulutus- ja työllistymispolut (MAKO) -hanke (1–9/2020)\nHankkeessa tarkasteltiin maahan muuttaneiden opinto- ja työllistymispolkuja. Tutkimuksessa selvitettiin tyypillisimmät palvelupolut sekä tuotettiin tietoa, jonka pohjalta niitä voidaan kehittää. Tavoitteena oli edistää muualta Suomeen muuttaneiden osaamisen tunnistamista ja heille suunnattuja palveluita, jotta työllistyminen omia taitoja vastaavaan työhön olisi sujuvampaa. Tutkimuksen toteuttamiseen osallistuivat Kuntoutussäätiön lisäksi Demos Helsinki, Helsingin yliopisto, Oxford Research ja Siirtolaisuusinstituutti.\nKohderyhmät: Hankkeen tieto oli suunnattu käytettäväksi ensisijaisesti vuonna 2020 laadittavan toimenpideohjelman rakentamisessa. Tämän lisäksi hankkeen tuottamasta tiedosta hyötyivät erityisesti maahanmuuttajille koulutus- ja työllistymispalveluja tarjoavat tahot: eri hallinnonalojen (erit. TEM, OKM, STM) viranomaiset, kunnat, koulutuksen järjestäjät, yksityiset yritykset, hankkeet sekä järjestöt.\nHankkeen tavoitteena oli vaikeassa työmarkkina-asemassa olevien henkilöiden osallisuuden ja työelämävalmiuksien parantaminen matalan kynnyksen ohjauksella ja kohtaamispaikkatoiminnalla yli sukupolvi- ja kulttuurirajojen. Toteuttajana oli Helsingin Työttömät HeTy ry.\nKohderyhmät: Vaikeassa työmarkkina-asemassa olevat henkilöt ilman ikärajaa.\nMAHKU – maahanmuuttajien valmennus työllistymisen edistämiseksi (1/2019–12/2020)\nSavonlinnan kaupungin toteuttaman hankkeen tavoitteena oli parantaa maahanmuuttajataustaisten pitkäaikaistyöttömien työllistymisvalmiuksia ja vahvistaa heidän osaamistaan työllistymistä tukevia palveluja kehittämällä. Hankkeessa tuotteistettiin matalan kynnyksen palveluprosessi, jonka avulla tehtiin palvelutarpeen arviointi sekä tunnistettiin maahanmuuttaja-asiakkaiden osaaminen ja osaamisen vajeet\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat pitkään työttömänä olleet maahanmuuttajataustaiset henkilöt, jotka tarvitsevat ohjausta työllistymisessä. Lisäksi heihin lukeutuivat toistuvasti työttöminä olevat (esim. palkkatukityöjakso 3 vuoden välein) maahanmuuttajat.\nMatkalla työelämään (10/2017–3/2020)\nHankkeessa luoiin uusi ja kustannustehokas työhön, koulutukseen tai yrittäjyyteen ohjaava mentorointimalli kotivanhemmuuden tai terveydellisten syiden vuoksi pitkään poissa työmarkkinoilta olleille maahanmuuttajille. Vapaaehtoisten mentorien toimintana toteutettava mentorointimalli edisti kohderyhmän työllistymistä, pääsyä koulutukseen tai yrittäjäksi ryhtymistä. Monisektoriseen yhteistyöhön pohjautuva mentorointimalli kehitettiin yhdessä järjestötoimijoiden, työvoimaviranomaisten, kuntien sekä oppilaitosten kanssa. Hankkeen toteutti Väestöliitto ry.\nKohderyhmät: Varsinaisena kohderyhmänä olivat kotoutumiskoulutuksen keskeyttäneet tai kotoutumiskoulutuksen jälkeen työmarkkinoiden ulkopuolella perhesyistä (hoitovapaa, ketjuttuneet vanhempainvapaat ja hoitovapaat) tai terveydellisistä syistä olleet maahanmuuttajat. Suurin osa kohderyhmästä oli naisia.\nMinä osaan – Osaamisen vahvistamisen ja kohtaannon kehittämishanke (8/2017–7/2020)\nKehittämishankkeen pitkän aikavälin tavoitteena oli osaltaan edistää suomalaisten sosiaalista osallisuutta ja työllisyyttä sekä vastata yhteiskunnalliseen työvoimapoliittiseen muutokseen kehittämällä uudenlaisia toimintamalleja. Tavoitteena oli löytää, kehittää ja testata uudenlaisia ja vaikuttavuudeltaan osuvampia lähestymistapoja työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden edistämiseen etenkin osaamisen vahvistamisen näkökulmasta sekä tuottaa erilaisia toimenpiteitä ja toimenpidekokonaisuuksia integroivia ja synergiaetua hakevia malleja. Hankkeen toteutti Koulutusavain Oy.\nKohderyhmät: Hankkeen varsinaisia (välittömiä) kohderyhmiä olivat alle 30-vuotiaat nuoret ja yli 54-vuotiaat työttömät tai työelämän ulkopuolella olevat henkilöt ja muut heikossa työmarkkina-asemassa olevat (mm. maahanmuuttajat, pitkäaikais- ja toistuvaistyöttömät), joilla oli mahdollisuus päästä avoimille työmarkkinoille aktiivisen työvoimapolitiikan keinoin; yksityishenkilöt (työlliset, työttömät, opiskelijat ja eläkeläiset), jotka olivat kiinnostuneita osallistumaan vapaaehtoiseen koulutukseen ja työskentelyyn työttömien työnhakijoiden rinnalla kulkijoina; alueella toimivat yritykset (etenkin pk-yritykset) ja muut työorganisaatiot sekä työllistämisen edistämisen parissa työskentelevät organisaatiot.\nMinä, syöpä ja työ -hanke (2017–2020)\nHankkeessa tuettiin syöpään sairastuneita työssä jaksamisessa ja työnhaussa. Keskeistä toimintaa olivat kasvokkain kokoontuvat vertaistuelliset ryhmät ja tilaisuudet otsikon ”Minä, syöpä ja työ” alla. Ryhmät kokoontuvat pääasiallisesti Uudellamaalla ja Pirkanmaalla, mutta etäosallistumismahdollisuuksia tarjottiin. Lisäksi hankkeella oli suljettu Facebook-ryhmä ”Paluu töihin” ja joka toinen keskiviikko järjestettävä anonyymi ryhmä-chat. Hanke tuotti myös tietoa eri toimijoiden tarpeisiin syöpään sairastuneiden työhön paluuseen liittyen. Hanketta hallinnoi Suomen Syöpäpotilaat ry ja se toteutetaan yhteistyössä Etelä-Suomen, Pirkanmaan ja Pohjois-Karjalan Syöpäyhdistysten kanssa.\nKohderyhmät: Syöpään sairastuneet työnhakijat ja työhön palanneet.\nNeuroliitto, Aivoliitto ja Parkinsonliitto kehittivät yhdessä työhönvalmennusmallia, jonka avulla tuettiin erityisesti kognitiivisten haasteiden kanssa kamppailevien työssä pysymistä, työhön palaamista tai työn löytämistä. Hanke tarjosi myös neuvontaa ja ohjausta työelämään liittyvissä kysymyksissä Aivoliiton ja Parkinsonliiton kohderyhmille sekä kohderyhmän kanssa toimiville ammattilaisille ja työnantajille.\nKohderyhmät: Ms-tautia ja muita harvinaisia neurologisia sairauksia sairastavat, AVH:n sairastaneet, kielellisistä erityisvaikeuksista kärsivät sekä Parkinsonin tautia ja dystoniaa sairastavat.\nNuorten VertaisVerstas (2014–2017)\nNuorten VertaisVerstas -hankkeessa kehitettiin tuellinen toimintamalli nuorille työpajan nivelvaiheisiin. Toiminta jatkuu edelleen hankkeen päättymisen jälkeen. Toiminnassa tarjotaan yksilö- ja ryhmävalmennusta sekä vertaistoimintaa.\nKohderyhmät: Nuoret Pohjois-Suomen ja Lapin aluehallintoviraston toimialueilla.\nRahoitus: Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA)/Raha-automaattiyhdistys (RAY)\nOhjaamo Helsinki (2015–2018)\nOhjaamo on matalan kynnyksen paikka 15–29-vuotiaille nuorille. Se tarjoaa erityisesti ilman työ- ja opiskelupaikkaa oleville nuorille yksilöllistä tukea sekä kattavat ja helposti saavutettavat koulutuksen, työllistymisen ja kuntoutuksen palvelut. Ohjaamo Helsingin toiminta alkoi Euroopan sosiaalirahaston tukemana hankkeena, jonka ensimmäinen hankekausi kesti 28.2.2018 asti. Tällä hetkellä Ohjaamo Helsinki jatkaa toimintaansa Helsingin kaupungin ja Uudenmaan TE-toimiston palveluna, joka vakiintunut osaksi helsinkiläisten nuorten elämää.\nKohderyhmät: 15–29-vuotiaat nuoret.\nOPTY – Opitaan työhön yhdessä (3/2018–2/2020)\nHankkeessa kehitettiin eri toimijoiden välistä yhteistyömallia siten, että palveluita yhdistettiin ja muotoiltiin joustavimmiksi ja asiakaslähtöisemmiksi. Tavoitteena oli myös kehittää työhönvalmennusmalli yhteistyössä opetus- ja ohjaushenkilöstön, työvalmentajien ja työpaikkaohjaajien kanssa. Toteuttajia olivat Invalidisäätiö (hankkeen koordinaattori) sekä Vates-säätiö, Haaga-Helia ammattikorkeakoulu ja Kehitysvammaliitto.\nKohderyhmät: Opetus- ja ohjaushenkilöstö, työvalmentajat ja työelämän edustajat, kuntoutuksen, työllistämisen ja koulutuksen parissa työskentelevät organisaatiot ja niiden henkilöstö sekä viranomaiset sekä työyhteisöt ja organisaatiot, joilla oli valmius tarjota työssäoppimis- tai työpaikkoja osatyökykyisille.\nOsaajia alueelle – monimuotoisia työmarkkinoita kehittämässä (3/2019–6/2021)\nRovaniemen Koulutuskuntayhtymän toteuttaman hankkeen tavoitteena on aktivoida alueen työttömiä töihin tarjoamalla työllistymisen edellyttämää osaamisen hankkimista omasta kotikunnasta. Työllistymisen edistämiseksi kehitetään nopeita työllistymispolkuja, jotta kasvualojen kasvu ei tyrehdy henkilöstöpulaan. Työllistymisen ja osaamisen hankkimisen käytäntöinä hyödynnetään uuden ammatillisen lainsäädännön mukaista koulutuksen tarjontaa, tarjotaan työllistymismahdollisuuksia uusilla tavoilla, tehdään tunnetuksi TE-hallinnon ja ELY-keskuksen työllistämisen edistämiseksi tarjoamia palveluita kuten palkkatukea, rekry- ja täsmäkoulutusta. Lue lisää Osaajia alueelle -hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä ovat kasvualojen niiden lähialojen mikro- ja pienyrittäjät ja muut työnantajat; työpajat ja työpajojen valmentautujat, työttömät; työssä olevat/alan vaihtajat, työttömyysuhan alla olevat henkilöt, työttömät; opiskelijat, opintojen loppuvaiheessa olevat työmarkkinoille siirtymässä olevat henkilöt; opinto-ohjaajat, uraneuvojat ja muut ohjauspalveluiden asiantuntijat erilaisissa koulutusorganisaatioissa ja työpaikoilla, jotka tarjoavat palveluita työllistymisen edistämiseksi; henkilöt, joilla ei ole mitään perusasteen koulutusta tai koulutus on vanhentunut.\nOsaaminen virtaa Jokilaaksoissa – oppimista ja osaamista työelämässä (3/2017–8/2020)\nHankkeen tavoitteena oli kehittää ammatillisen koulutuksen menetelmiä sekä toimintamalleja työpaikoilla tapahtuvassa oppimisessa ja opetuksessa. Tarvittiin uudenlaisia yhteistyösopimuksia, joissa on otettu huomioon koulutussopimukset ja työllistymispolut. Uudenlaisilla ratkaisuilla kehitettiin toimijoiden vastavuoroista yhteistyötä. Hankkeessa kehitettiin työpaikkaohjaajille sekä oppilaitosten henkilöstölle uutta pedagogista toimintamallia. Hankkeen toteutti Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymä.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat opetus- ja ohjaushenkilöstö (opinto-ohjaajat, uraneuvojat, ohjauspalvelujen asiantuntijat) sekä työpaikkaohjaajat ja muut elinkeinoelämän edustajat (työssä olevat/yrittäjät). Elinkeinoelämän edustajia hankkeen kohderyhmässä olivat julkisten organisaatioiden toimijat ja yritysten edustajat. Hanke toteutettiin matkailu- ja ravitsemis- ja talousaloilla, tekniikan aloilla, luonnonvara-, yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinto-, luonnontieteiden ja kulttuurialoilla sekä sosiaali- ja terveysalalla.\nOsaamiset esiin -hanke (2/2019–12/2020)\nHanke kehitti ja juurrutti yksilöllistettyjä ja mukautettuja ammatillisia opintoja suorittaneiden nuorten palveluketjua koulutuksen ja työelämän välillä. Kehittäminen tapahtui osittain käytännön asiakastyön avulla, nuorten ohjauksessa menetelminä hyödynnettiin tiedonvaihtoa, saattaen vaihtoa, osaamisen ja luontaisten kykyjen kartoittamista oppilaitoksissa ja työpajalla sekä tuettua työhönvalmennusta työelämään siirryttäessä. Hanketoimijana ja hallinnoijana oli IntoPajat ry., ja keskeisimpinä yhteistyökumppaneita olivat Ammattiopisto Luovi ja Etelä-Karjalan työvoiman palvelukeskus.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat 17–29-vuotiaat Etelä-Karjalan alueella työttömänä olevat erityisammattikoulun tai mukautetun ammatillisen koulutuksen suorittaneet nuoret sekä eteläkarjalaiset nuoret, jotka olivat ammattiopisto Luovin yksiköissä opiskelemassa. Lisäksi näihin kuuluivat hanketoimijoiden omat organisaatiot ja yhteistyöverkostot.\nOsallisuutta osuuskunnista (5/2015–4/2018)\nOsallisuutta osuuskunnista -hanketta hallinnoi Kiipulasäätiö, osatoteuttajia olivat Aspa-säätiö, Mielenterveyden keskusliitto sekä Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiö. ESR-hankkeen tavoitteena oli kehittää osuuskuntatoimintaa etenkin kuntien työllistämispalveluiden ja sosiaalitoimen osatyökykyisille asiakkaille. Hankkeen kautta haluttiin kehittää matalan kynnyksen ohjaus- ja valmennuspalvelua sekä mahdollisuuden työtehtävien kautta työllistymispolulla etenemiseen.\nKohderyhmät: Erityisesti kuntien työllistämispalveluiden ja sosiaalitoimen osatyökykyiset asiakkaat.\nPalkkaa mut -hanke (2017–2018)\nKaksivuotisessa hankkeessa edistettiin kehitysvammaisten ihmisten työllistymistä palkkatyöhön. Palkkaa mut -hankkeessa levitettiin Kehitysvammaiset ihmiset töihin (KIT) -projektissa toimivaksi todettuja työhönvalmennuksen ja vertaisryhmätoiminnan toimintatapoja valtakunnallisesti.\nKohderyhmät: Kehitysvammaiset ihmiset.\nPallo Hallussa (8/2017–7/2020)\nTavoitteena oli jalkapallon ja liikunnan kautta saada nuoret paikalle opinto-, työllisyys- ja rekryinfotilaisuuksiin. Osallistujaryhmään kuului kerrallaan 20–25 työelämän ulkopuolella tai työttömänä olevaa nuorta, joille etsittiin hankkeen kautta työ- tai opiskelupaikkaa. Hankkeen toteuttaja oli Tervarit Juniorit ry yhteistyökumppaneinaan TE-palvelut, Oulun kaupunki, Oulun seudun ammattiopisto, paikallinen yrityselämä, Suomen Palloliitto ja Maahanmuuttovirasto. Lisäksi tehtiin yhteistyötä korkeakoulujen, Oulun Erotuomarikerhon ja paikallisten urheilu- ja liikuntajärjestöjen sekä -seu-rojen kanssa. Koulutuksissa kerrottiin oppilaitoksista, työ-, kokeilu- tai harjoittelupaikoista yrityksissä ja yhteisöissä, työnhausta ja muusta itsensä kehittämisestä. Lisäksi tarjottiin mm. työllistymistä edistäviä kursseja, valmentaja- ja erotuomarikoulutuksia ja osa-aikaisia työtehtäviä Tervarit Juniorit ry:ssä.\nKohderyhmät: Pääkohderyhmä olivat oululaiset, 17–30-vuotiaat nuoret, jotka olivat hankkeen alkaessa työ- ja opiskeluelämän ulkopuolella. Myös hieman vanhemmat voivat osallistua, jos heillä oli intoa ja motivaatiota tulla hankkeeseen mukaan. Yhtenä ryhmänä mukaan tulivat maahanmuuttajat.\nTavoitteena oli mahdollistaa polkuja kuntouttavasta työtoiminnasta opintoihin ja työhön. Hankkeen toimijoita olivat Työn Vuoksi, IntoPajat ja Saimia. Hanketta rahoitti Euroopan sosiaalirahasto.\nKohderyhmät: 17–64-vuotiaat Imatran seutukunnalla asuvat työttömät työnhakijat.\nPARTY Parempaa työ- ja toimintakykyä -projekti (4/2015–3/2018)\nUsean toimijan (mm. Rauman, Salon ja Turun kaupungit, Vates-säätiö) PARTY-hankekokonaisuudessa (ESR) oli tavoitteena vakiinnuttaa ja jatkokehittää valtakunnallisesti työllistämistä edistävän monialaisen yhteispalvelun toimintaa. Hankkeessa kehitettiin kuntoutuskoordinaatiota, ohjausosaamista sekä sosiaalista, lääkinnällistä ja ammatillista kuntoutusta. Aikuisten työ- ja valmennuspajoja ja ryhmätoimintaa uudistamalla luotiin uusia toimintamalleja ja työkaluja TYP-toiminnan tueksi.\nKohderyhmät: Pitkäaikaistyöttömät, ikääntyneet, osatyökykyiset ja muut syrjäytymisvaarassa olevat työnhakijat. Lisäksi esim. kuntoutustuen saajat, eläkkeen lepäämään jättävät tai eläkkeellä olevat sosiaaliseen työtoimintaan osallistuvat henkilöt.\nHankkeessa kehitettiin valtakunnallisesti levitettävät PEILI-toimintamalli sekä tekoälyä hyödyntävä digitaalinen PEILI-sovellus vähentämään työn ja koulutuksen ulkopuolelle jääneiden 16–25-vuotiaiden nuorten miesten sukupuolien välistä eriytymistä. Tavoitteena oli tukea yksilöiden kehittymistä täysivaltaisiksi yhteiskunnan jäseniksi löytämällä heille mahdollisuuksia työn, koulutuksen ja ihmissuhteiden parista. Hankkeen toteutti Metropolia Ammattikorkeakoulu Oy.\nKohderyhmät: Ensisijaisena kohderyhmänä olivat nuoret (16–25-vuotiaat), syrjäytymisuhan alla olevat, koulutusta ja/tai työpaikkaa vailla olevat miehet, myös maahanmuuttajat. Hankkeessa kehitettävät toimintamallit ja työkalut oli tarkoitettu nuorten itsensä käyttöön, myös ilman ohjaajan tukea.\nPelkosenniemen työmarkkinat ja muutoksen tuulet (9/2018–9/2020)\nHankkeen tavoitteena oli löytää uusi malli, jolla saadaan aikaan seuraavaa kehittämistyötä: 1. Työllisyyttä edistävien palvelukokonaisuuksien ja verkoston kehittäminen, 2. Alueen elinkeinoelämän työntekijä- ja osaamistarpeiden tunnistaminen, 3. Uusien työmahdollisuuksien ja pätkätöiden tehostettu välittäminen ja niistä tiedottaminen, 4. Henkilöasiakkaiden osaamistarpeiden tunnistaminen sekä osaamisen vahvistaminen yritysten tarpeita vastaavaksi ja 5. Hankkeen kohderyhmälle rakennettava valmennusohjelma, joka tuki henkilökohtaista työllistymissuunnitelmaa. Hankkeen asiakkaat olivat koko ajan kuitenkin työmarkkinoiden käytettävissä. Hankkeen toteutti Pelkosenniemen kunta.\nKohderyhmät: Varsinaisina asiakkaina olivat nuoret työttömät sekä yli vuoden työttömänä olleet, joille tarvittiin vaikka lyhytaikaista työkokemusta. Osaltaan myös pitkäaikaistyöttömät, joilla oli tarvittavaa osaamista tai sitä voitiin koulutuksen kautta saada.\nPitkäaikaistyöttömästä työlliseksi (9/2018–12/2020)\nHankkeen tavoitteena oli pitkäaikaistyöttömien ammatillisten taitojen päivittäminen siten, että osaaminen ja tiedot edistävät hankkeeseen osallistujien työllistymistä jatkossa. Tarkoituksena oli etenkin imatralaisten pitkäaikaistyöttömien miesten ammatillisen osaamisen päivittäminen vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita. Tavoitteena oli, että hankkeen aikana n. 20 hankkeeseen osallistuvaa henkilöä suorittaa osatutkinnon joltakin alalta. Hankkeen toteutti Imatran kaupunki.\nKohderyhmät: Hankkeen toimenpiteet kohdistuivat ensisijaisesti imatralaisiin ammattikoulutettuihin pitkäaikaistyöttömiin niissä ikäryhmissä, joissa työttömyys on suurin (ikäryhmät alle 30 vuotta, yli 54 vuotta).\nPolkuja työelämään (TEMPO) – osatyökykyisen työnhakijan tuki (2015–2018)\nKuntoutussäätiön TEMPO-hankkeen tavoitteena oli tukea työkykyä sekä työhön palaamista ja pääsemistä, kun työkyvyssä oli terveydellisiä tai sosiaalisia rajoitteita. Hankkeessa pilotoitiin myös työkykykoordinaattorin työtä ja tutkittiin sen sijoittumista osaksi osatyökykyisten palveluohjautumisen verkostoa.\nKohderyhmät: Viimeisen vuoden aikana työttömäksi joutuneet työnhakijat, joilla oli pitkäaikaissairauksia tai työrajoitteita sekä nuoret työttömät, joilla oli puutteelliset työelämävalmiudet.\nPolku X (10/2015–11/2017)\nPolku X -hankkeessa etsittiin tamperelaisille ja naapurikunnissa asuville nuorille reittejä kohti koulutusta tai työtä. ESR-rahoitteinen hanke tarjosi nuorille valmennusta, jossa pohdittiin yhdessä suuntaa työelämässä tai alanvalintaa. Käytännön keinona hyödynnettiin muun muassa työkokeilua, jossa nuori pääsi kokeilemaan mietinnässä olevaa alaa. Hankkeen toteuttivat Martinus-säätiö ja Tampereen evankelis-luterilainen seurakuntayhtymä. Yhteistyöverkostoon kuului paikallisia yrityksiä, yhdistyksiä, oppilaitoksia ja Diakonia-ammattikorkeakoulu.\nKohderyhmät: Hankkeeseen voivat osallistua 17─29-vuotiaat nuoret, jotka olivat työttömiä tai muuten työmarkkinoiden ulkopuolella.\nHanke pyrki kehittämistoimenpiteillään kohottamaan pitkäaikaistyöttömien osaamistasoa. Tavoitteena oli kehittää nykytilannetta, jossa ohjauksen ja asiakkaan tarpeen välille muodostui kohtaanto-ongelma. Kehittämisyhteistyö toimijaverkostossa tähtäsi monialaisen palvelukentän hahmottamiseen ja näkyväksi tekemiseen sekä yhteisen käsityksen muodostamiseen tarjolla olevista palveluista ja palveluketjun puuttuvista osista. Hanketoteuttaja oli Edukai Oy.\nKohderyhmät: Varsinaiseen kohderyhmään lukeutuivat työttömät työnhakijat, jotka olivat erityisen tuen ja ohjauksen tarpeessa. Heillä ei ollut henkilökohtaisia valmiuksia eikä aktiivista otetta hakeutua omatoimisesti koulutukseen tai työhön. Varsinaisena kohderyhmänä oli myös pitkäaikaistyöttömien parissa työskentelevä toimijaverkosto, joka koostuu työnantajista ja järjestöistä.\nRekrystä toimeen (1/2018–6/2020)\nLuomalla 17–29-vuotiaille nuorille edellytyksiä vahvistaa työelämän- ja työnhakutaitojaan voitiin vaikuttaa heidän työllistymiseensä tulevaisuudessa. Samalla ehkäistiin pitkäaikaistyöttömyyden syntymistä. Kohtauttamalla nuoria ja työnantajia lisättiin keskustelua ja ymmärrystä nuorten ja työnantajien kesken. Tällöin voitiin edistää myös nuorten yrittäjyyttä ja eläköityvien yrittäjien jatkajan löytämistä esimerkiksi oppisopimuskoulutuksella. Hankeaikana luotiin erityisesti pk-yrityksille ja pienyrittäjille tarkoitettu rekrytoinnin manuaali ja nuorelle työntekijälle tarkoitettu perehdytysopas. Hankkeen toteutti Kouvola Innovation Oy.\nKohderyhmät: Kaikki Kouvolan seudun pienet ja pk-yritykset. Nuoret (17–29-vuotiaat) työnhakijat ja toisen asteen oppilaitoksista valmistuvat opiskelijat, joilta puuttui työelämätaitoja ja jotka eivät kyenneet markkinoimaan omaa osaamistaan. Osa Kouvola Innovation Oy:n henkilökuntaa. Heidät koulutettiin jalkauttamaan ja markkinoimaan hankkeessa valmistuvia Rekrytoinnin manuaalia ja perehdytysopasta.\nRekrytoimalla hyvinvointia (9/2017–12/2019)\nNovago Yrityskehitys Oy:n hankkeessa etsittiin työpaikkoja ja työntekijöitä. Hanke oli jatkoa Go 4 Work! -työllisyyshankkeelle. Yritykset saivat räätälöityä neuvontaa työntekijöiden hakuun, valintaan sekä työsopimuksiin liittyen. Työnhakijat saivat neuvoja työnhaussa ja lyhytkoulutuksissa. Työsuhteita järjestettiin siten, että molemmat osapuolet ovat tyytyväisiä.\nKohderyhmät: Kohderyhmänä olivat alle 30-vuotiaat, ikääntyneet, pitkäaikaistyöttömät, sekä ne työttömät, joiden työttömyys johtui rakenteellisista syistä, mutta jotka olivat valmiit siirtymään työllistäville aloille. Lisäksi kohderyhmänä olivat pienyrittäjät, joilla oli rekrytointitarpeita, mutta ei rekrytointiosaamista.\nSosiaalinen osallisuus ja työ- ja toimintakyvyn muutos (Solmu) -koordinaatiohanke (10/2014–9/2020)\nSolmu-jatkohankkeessa jatkettiin ensimmäisessä hankkeessa tehtyä työtä. Kykyviisari-itsearviointimenetelmän kehittämistä jatkettiin, ja se levitettiin yhdeksi työ- ja toimintakyvyn itsearvioinnin menetelmäksi niiden tahojen käyttöön, jotka tekevät työtä osatyökykyisten ja haastavassa työmarkkina-asemassa olevien henkilöiden kanssa. Lisäksi jatkettiin muutosindikaattorityötä, jonka tavoitteena oli tarjota viranomaisille, rahoittajille ja hanketoimijoille indikaattori, jolla mitata ja arvioida Kykyviisaria käyttävien tahojen toiminnan tuloksellisuutta. Hankkeen toteuttajana oli Työterveyslaitos.\nKohderyhmät: Varsinainen kohderyhmä olivat ESR TL 5 -hankkeet. Kohderyhmä laajeni TL 5 -hankkeiden lisäksi muutamiin (pilotti)toimijoihin, joiden perustoimintaan kuuluu haastavassa työmarkkina-asemassa olevien ja osatyökykyisten kanssa tehtävä asiakastyö ja siihen liittyen asiakkaan työ- ja toimintakyvyn arviointi.\nSosiaalisen kuntoutuksen valtakunnallinen kehittämishanke (SOSKU) (4/2015–12/2018)\nSOSKU-hankkeen tavoitteena oli työelämän ulkopuolella ja heikoimmassa työmarkkina-asemassa olevien työ- ja toimintakyvyn parantaminen sekä asiakkaiden sosiaalisen osallisuuden tukeminen. Hankkeessa kehitettiin valtakunnallisia toimintamalleja, joita tuettiin tutkimuksella ja koulutuksella. Hankkeeseen sisältyi yhteensä 12 osahanketta. Koordinoivana tahona oli Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.\nKohderyhmät: Välittömiä, varsinaisia kohderyhmiä olivat aikuissosiaalityön asiakkaat; pitkäaikaistyöttömät ja ikääntyneet työttömät; päihde- ja mielenterveyskuntoutujat; vapautuvat vangit; kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat ja osatyökykyiset henkilöt; sosiaali- ja terveyspalveluiden ulkopuolelle jäävät ryhmät/väliinputoajat, joita ei ole pystytty tavoittamaan tai jotka eivät kiinnity palveluihin sekä nuoret työttömät ja sosiaalityön asiakkaat.\nSosiaalisen osallisuuden edistämisen koordinaatiohanke (Sokra) (10/2014–9/2020)\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitoksen toteuttama Sokra-hanke kokosi, tiivisti ja välitti sosiaaliseen osallisuuteen liittyvää tietoa sekä tuki osallisuutta edistäviä ESR-hankkeita.\nKohderyhmät: Koordinaatiohanke, ei suoria kohderyhmiä.\nSuomussalmen Talentti (6/2018–12/2020)\nTavoitteena oli opinnollistamisen sekä tuetun ja räätälöidyn opiskelun avulla edistää kohderyhmän ammatillista osaamista sekä motivoida ja ohjata heitä jatkokoulutukseen ja työhön. Tarkoituksena oli luoda uudenlainen opiskelua mahdollistava ja tukeva malli, jossa asiakas voi suorittaa ammatillisen tutkinnon osia tai kokonaisia tutkintoja yhteistyössä pajojen, työelämän ja oppilaitosten kanssa. Asiakkaalle tarjottiin tukea ja ohjausta opiskeluun myös silloin, kun opintoja suoritettiin omaehtoisena opiskeluna työttömyyspäivärahalla tai työn ohessa vapaa-ajalla. Toimintaa rakennettiin kunnan työpajojen ympärille yhteistyössä kansalaisopiston kanssa. Hankkeessa huomioitiin myös työpajoilla ja muissa työelämän oppimispaikoissa työskentelevien ohjaajien koulutus ja osaamisen tukeminen. Hankkeen toteutti Suomussalmen kunta.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat: Peruskoulun päättäneet työttömät tai työelämän ulkopuolella olevat nuoret, jotka ovat aloittaneet lukio- tai ammatilliset opinnot, mutta keskeyttäneet ne, eivätkä ole sen jälkeen kiinnittyneet työelämään tai opintoihin; Työttömät tai työttömyysuhan alaiset aikuiset, joiden ammatillinen osaaminen ei vastaa tätä päivää tai joille alan vaihto olisi edellytys työllistymiselle, sekä työvoiman ulkopuolella olevat ja ne, joiden työllistymiseksi tarvitaan pääasiassa osaamista ja työmarkkinavalmiuksia vahvistavia toimenpiteitä; Työpajoilla ja muissa työelämän oppimispaikoissa työskentelevät ohjaajat ja muu henkilökunta, joita koulutettiin hankkeen kautta asiakkaiden tukemiseen työssäoppimisessa sekä opinnollistamisen seurantaan ja toteuttamiseen.\nHanke on syntynyt tarpeesta kehittää uusia keinoja nuorten työllistymiseksi. Tavoitteena on, että työnhakijoiden valmiudet työllistymiseen sekä pienten yritysten, liikuntaseurojen ja järjestöjen osaaminen työllistämisessä vahvistuvat ja tuottavat uusia työsuhteita. Järjestöjen rooli työllistäjinä vahvistuu ja yhteistyö yritysten ja julkisen sektorin kanssa lisääntyy. Hankkeen toteuttaa Lab-ammattikorkeakoulu Oy. Lue lisää SYKÄYS-hankkeesta RR-tietopalvelun sivuilta.\nKohderyhmät: Varsinaisena kohderyhmänä ovat nuoret, alle 29-vuotiaat työttömät henkilöt. Varsinaiseen kohderyhmään valitaan Etelä-Karjalasta 10 liikuntaseuraa ja 10 yritystä, jotka ovat hyvinvointi- ja palvelualalla toimivia sekä kuntosali-, liikuntamatkailu-, liikuntapalvelu- ja liikuntapaikkayrityksiä. Kymenlaaksosta varsinaiseen kohderyhmään valitaan 10 liikuntaseuraa ja 3 yritystä. Kaksi niistä tuottaa liikuntapalveluja ja yksi on sähköyhtiö, joka kehittää työhyvinvointipalvelujaan. Muita järjestöjä kutsutaan mukaan toimintoihin. Kohderyhmään kuuluvat myös alueen työpajat, mutta niissä ei toteuteta kaikkia toimintoja.\nTaidoista teoksi – maahanmuuttajien potentiaalin tunnistaminen (9/2018–12/2020)\nIntegrify ry:n toteuttaman hankkeen tavoitteena oli edistää ensisijaisesti Suomessa tai ulkomailla opiskelleiden korkeasti koulutettujen 18–40-vuotiaiden maahanmuuttajien mahdollisuuksia työllistyä Suomessa erityisesti IT-alalla. Ulkomailta Suomeen tulleilla on valtava osaaminen, joka valuu hukkaan työllistymisen ollessa todella hankalaa ja aikaa vievää.\nKohderyhmät: Pääasiallisen kohderyhmän muodostivat Suomessa jo asuvat maahanmuuttajat, jotka ovat (1) opiskelleet ulkomaisessa korkeakoulussa tai yliopistossa ja etsivät nyt Suomesta töitä, (2) Suomessa korkeakoulusta valmistuneet työttömät maahanmuuttajat ja (3) maahanmuuttajia potentiaalisesti työllistävät yritykset. Koulutettujen maahanmuuttajien avainkohderyhmä oli ikäluokaltaan 18–40-vuotiaita.\nTaidoista työpoluiksi -hanke (2013–2017)\nRinnekoti-Säätiön toteuttamassa Taidoista työpoluiksi -hankkeessa edistettiin kehitysvammaisten työllistymistä ja nostettiin esiin kehitysvammaisten työllistymistä estäviä ja edistäviä tekijöitä. Hankkeessa luotiin myös toimintamalleja näiden esteiden voittamiseksi.\nKohderyhmät: Kehitysvammaiset. Vuosina 2016–20117 erityisenä kohderyhmänä olivat nuoret pakolaiset.\nPuustellin Tuki ry:n toteuttaman TALLI-hankkeen päämääränä oli työllistää lievästi kehitysvammaisia henkilöitä työsuhteeseen oppisopimuskoulutuksen kautta sekä luoda monistettava toimintamalli vastaavan työllistämismenetelmän käyttöön myös muualla Suomessa.\nKohderyhmät: Lievästi kehitysvammaiset nuoret.\nTarinoista voimaa -verkkopalveluhanke (8/2016–2/2019)\nHanke pyrki parantamaan vammaisten korkeakouluopiskelijoiden mahdollisuuksia siirtyä työelämään siten, että lähtökohtana olivat yksilöiden omat intressit ja osaaminen. Hankkeessa pyrittiin vaikuttamaan vammaisten ihmisten työssäkäyntiin ja työllistymiseen liittyviin stereotyyppisiin ennakkoasenteisiin tuomalla esiin erilaisia työhön sijoittumisen vaihtoehtoja. Toteuttajia olivat Helsingin yliopiston koulutus- ja kehittämispalvelut HY+, Kynnys ry, Invalidiliitto ja Hämeen ammattikorkeakoulu, mukana oli useita kumppaneita. Hankkeessa luotiin nettisivusto Esteettä töihin.\nKohderyhmät: Vammaiset ja erityistä tukea tarvitsevat koulutus- ja uravalintoja pohtineet opiskelijat perus- ja toisen asteen koulutuksessa sekä korkeakoulussa, perus- ja toisen asteen sekä korkeakoulujen opinto-ohjaajat, vammaisten ja erityistä tukea tarvitsevien nuorten vanhemmat sekä alan vaihtoa suunnittelevat vammaiset ihmiset.\nRahoitus: Euroopan sosiaalirahasto ja Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö\nTarmo – monialaisen työllisyystoiminnan kehittäminen yhdessä (1/2019–12/2020)\nHankkeessa kehitettiin yhdessä monialaista työllisyystoimintaa Pohjois-Karjalassa. Tavoitteena oli työttömien henkilöiden työllistymisen varmistaminen kokeilemalla uudenlaisia työllistymistä tukevia ratkaisuja ja toteuttamalla työllistymistä tukevia palveluja yksilöllisesti. Hanke-aikana laajennettiin, syvennettiin ja monipuolistettiin yritysyhteistyötä sekä tuotettiin tietoa maakunnalle vaikuttavista palveluista. Hankkeen toisena tavoitteena oli, että hankkeen jälkeen yhdistyksillä on selkeä ja tunnistettu rooli työttömien tukemisessa tulevilla kasvupalvelumarkkinoilla; osa yhdistyksistä toimii markkinalähtöisesti palveluntuottajina ja osa tarjoaa työllistymistä tukevia toimintoja yleishyödyllisinä toimijoina. Hanke toimi 11 kunnan alueella. Hanketta hallinnoi ja toteutti Pohjois-Karjalan Sosiaaliturvayhdistys ry, osatoteuttaja oli Riveria.\nKohderyhmät: Hankkeen kohderyhmiä olivat työttömät työnhakijat, jotka tarvitsevat tukea työllistymiseensä, maakunnan kasvupalvelumarkkinoilla toimimisesta kiinnostuneet yhdistykset ja muut työllisyystoimijat, yhdistykset, joilla on työllistymistä tukevaa toimintaa sekä maakunnan työnantajat.\nTartu hetkeen (2017–2019)\nKehittämishanke liittyi työllisyyden ja osaamisen edistämiseen sekä sosiaaliseen osallisuuteen. Tavoitteena oli yhdistää mielenterveys- ja päihdetyötä sekä kytkeä erilaiset työtoiminnot osaksi asiakkaan arkea. Hankkeesta vastasivat Porin Sininauha ja Rauman seudun katulähetys.\nKohderyhmät: Mm. pitkäaikaistyöttömät, mielenterveys- ja päihdekuntoutujat ja henkilöt, joiden toimintakyvyssä on rajoitteita.\nThe Nice Work Project (9/2017–8/2020)\nHanke edisti työttömien ja työelämän ulkopuolella olevien maahanmuuttajanaisten työllisyyttä välittömästi ja välillisesti. Hankkeessa luotiin yritysyhteistyötä sekä työtoimintaa, joka tähtäsi kohderyhmän työllistymiseen erityisesti avoimille työmarkkinoille. Hankkeessa kehitettiin hakijaorganisaation ja yhteistyötyritysten kanssa uusia työllistämispolkuja ja hyödynnettiin työkokeilu-, oppisopimus- ja palkkatukitoimenpiteitä. Toteuttajana oli Helsingin Diakonissalaitoksen säätiö.\nKohderyhmät: Hankkeen välittömänä kohderyhmänä olivat kotoutumisvaiheen ylittäneet, pitkään työmarkkinoilta poissa olleet maahanmuuttajanaiset.\nTiedolla vaikuttaminen (2015–2017)\nVates-säätiön toteuttama hanke toimitti ja levitti osatyökykyisten henkilöiden työllistymistä edistäviä tietosisältöjä. Hankkeessa järjestettiin koulutusta, seminaareja ja verkostotapaamisia sekä kirjoitettiin artikkeleita, koordinoitiin esitteitä ja toimitettiin mm. työelämän esteettömyyden tietopakettia. Hanke keräsi ja välitti aihealueesta juttuvinkkejä ja tarinoita.\nKohderyhmät: Työnantajat, työhönvalmentajat, kuntapäättäjät ja työmarkkinoilla olevat tai sinne pyrkivät vammaiset, pitkäaikaissairaat ja osatyökykyiset henkilöt.\nToimintaa, työtä ja ohjausta (2016–2018)\nRauman Seudun Työnhakijat ry:n toteuttama hanke tuki työllistymistä mm. ryhmävalmennuksella, työnhakuneuvonnalla, JobRingillä ja tarjoamalla työtä yhdistyksessä.\nKohderyhmät: Pitkäaikaistyöttömät, heikossa työmarkkina-asemassa olevat raumalaiset sekä maahanmuuttajat paikkakunnalla.\nRahoitus: Satakunnan TE-toimisto/työllisyyspoliittinen hanke\nTouri Miehille – Miesten työ- ja toimintakyvyn parantaminen Meri-Lapissa (8/2018–9/2020)\nTavoitteena oli vahvistaa eri ikäisten, syrjäytymisvaarassa olevien miesten työ- ja toimintakykyä sekä edistää heidän osallisuuttaan ja hyvinvointiosaamistaan. Tavoitteeseen päästiin tekemällä yhteistyötä julkisen sektorin, kolmannen sektorin, yhdistysten asiantuntijoiden ja asiakkaiden kanssa. Tarkoituksena oli lisätä miesten kanssa toimivien eri tahojen miestyöosaamista sekä osallistuvien miesten kouluttautumisvalmiuksia koulutus- ja työuralla etenemiseen ja heidän hyvinvointiosaamistaan. Hanketoteuttaja oli Lapin ammattikorkeakoulu Oy.\nKohderyhmät: Kohderyhmänä olivat eri ikäiset Meri-Lapin alueeseen kuuluvat miehet, jotka ohjautuivat Kelan kautta työllisyys- ja kuntouttavaan työtoimintaan. Kohderyhmän miehet olivat matalasti koulutettuja syrjäytymisvaarassa olevia miehiä ja maahanmuuttajia. Toisena kohderyhmänä olivat alueen sosiaali- ja terveydenhuollon, työllisyys- ja kuntoutuspalveluiden, sivistystoimen sekä liikunta-ja vapaa-ajantoimen toimijat, joiden miestyön osaamista hanke vahvisti ja edisti.\nTsempataan yhdessä – kumppanuudella työelämään! (1/2018–3/2020)\nHankkeessa pilotoitiin yhteistyössä maahanmuuttajajärjestöjen, Vantaan kaupungin, Uudenmaan TE-toimiston ja Kiipulan ammattiopiston kanssa kumppanuusmallia, jolla tähdättiin pitkään maassa olleiden maahanmuuttajien työllistymiseen ja kotoutumisen edistämiseen. Varsinaisten hanketoteuttajien lisäksi hankkeessa oli mukana laaja yhteistyöverkosto.\nKohderyhmät: Ensisijainen kohderyhmä olivat kotoutumiskoulutuksen käyneet, pitkään maassa olleet työttömät maahanmuuttajat, joista suurin osa oli TE-toimiston asiakkaita. Toisena kohderyhmänä olivat muut järjestöjen asiakkaat, jotka olivat olleet pitkään Suomessa. Kohderyhmänä olivat etenkin venäjänkieliset, somalinkieliset ja arabiankieliset asiakkaat mukana olevien järjestöjen perusteella. Jokainen järjestö oli kuitenkin avoin myös muunkielisille asiakkaille, joten kielirajausta ei periaatteessa tehty. Kohderyhmänä olivat aikuiset, yli 25-vuotiaat maahanmuuttajat, mutta tarvittaessa palvelua tarjottiin myös nuorille ja ohjattiin heitä eteenpäin nuorille kohdennettuihin palveluihin.\nKoillis-Helsingin Työ ja Toiminta KO-TY ry:n hankkeen asiakkaat työllistyivät työkokeiluna vähävaraisille vanhuksille suunnattuun maksuttomaan kotityöpalvelutoimintaan. Toiminta sisälsi mm. seurustelua, kauppa-apua ja pientä siivoustyötä. Työntekijöitä autettiin työ- ja opiskelupaikkojen haussa ja työnhakudokumenttien teossa. Toimintaa oli Helsingin Malmilla ja lähialueilla.\nKohderyhmät: Pitkäaikaistyöttömät, maahanmuuttajat ja nuoret työnhakijat.\nRahoitus: Uudenmaan TE-toimisto ja Helsingin kaupunki\nTule töihin (1/2019–12/2020)\nHankkeessa rakennettiin työllisyyspalvelujen sekä henkilöstöpalvelualan toimijan yhteinen toimintamalli. Malli sisälsi paljon tukea tarvitseviin työnhakijoihin erikoistuneen työhönvalmentajatiimin, joka kehitti työnhakijoiden työllistämisprosessia, asiakasohjausta, asiakkaiden osaamisen ja työkyvyn tunnistamisen käytäntöjä. Yhteistyökumppanina toiminut henkilöstöpalvelualan yritys Eezy Ura kehitti työnhakijoille sopivaa yksilöllistä valmennusta ja kokosi työnantajaverkoston. Hanketta koordinoi Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.\nKohderyhmät: Hanke kohdentui Uudenmaan maakunnan alueelle. Kohdekuntia olivat Helsinki sekä Lohja. Hankkeen kohderyhmä oli erityistavoitteen 6.1 Nuorten ja muiden heikossa työmarkkina-asemassa olevien työllistymisen edistäminen mukainen. Erityistavoite kohdistui heikossa työmarkkina-asemassa olevien työllistymisvalmiuksien ja työllistymisen parantamiseen. Varsinaisena kohderyhmänä olivat 30–54-vuotiaat työttömät työnhakijat. Kohderyhmää ei rajattu toimialaosaamisen ja koulutustaustan mukaan.\nTuunataan työtä (9/2018–12/2020)\nIin kunnan toteuttamassa hankkeessa luotiin työllistämisen toimintamalli, jossa hyödynnettiin kestävän kehityksen, resurssiviisauden ja kiertotalouden mahdollisuuksia työn tunnistamisessa ja ”tuunaamisessa”. Kehittämistyön välineenä käytettiin esim. palvelumuotoilua, osallistavia toimintatapoja ja digitalisia alustoja. Tehtävänä oli ulkoilu- ja virkistyskohteiden kunnostaminen, sekä mm. tuotteistaa kunnan ja yritysten käytöstä poistettua ja poistuvia materiaaleja, prosessien sivuvirtoja sekä materiaalien jatko- ja uusiokäytön mahdollisuuksia työllistämisen näkökulmasta.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä olivat: Yli 50-vuotiaat työttömät tai työttömyysuhan alaiset; erityistä tukea tarvitsevat työttömät ja osatyökykyiset, rakenne- tai toistuvaistyöttömät, yli 300 päivää työmarkkinatukea saaneet; työttömät, mutta itsensä työllistävät ns. silpputyötä tekevät, kevytyrittäjät, 0-tuntisopimuksella satunnaistöitä tekevät; yli 3 kuukautta työttömänä olleet alle 29-vuotiaat nuoret; mikro- ja pk-yritykset.\nTYKE – työkyky keskiössä -hanke (7/2017–12/2020)\nParik-säätiön hallinnoiman hankkeen päätavoitteena oli työikäisten toimintakyvyn vahvistaminen, jotta työssä jatkaminen tai siihen paluu mahdollistuu työntekijän ja työyhteisön aktiivisuutta kohottamalla sekä työn muotoilun ja mukauttamisen menetelmiä hyödyntämällä.\nKohderyhmät: Työelämässä mukana olevat työntekijät, joiden toimintakyvyssä on tapahtunut laskua tai, joiden toimintakyky on vaarassa heikentyä uuden sairauden tai vamman takia. Lisäksi kohderyhmänä olivat myös näiden työntekijöiden työyhteisöt.\nTyöelämän tuoreet tuulet -hanke (2016–2018)\nHankkeen tavoitteena oli edistää kehitysvammaisten ihmisten työllistymistä palkkatyöhön kehittämällä tukimalli, joka helpottaa rekrytointiprosessia. Aula-työkotien Kannatusyhdistyksen hankkeessa levitettiin työnantajille tietoa kehitysvammaisten henkilöiden palkkaamisesta.\nKohderyhmät: Kehitysvammaiset työnhakijat, työnantajat.\nNuorten Ystävät ry:n toteuttaman kolmivuotisen kehittämishankkeen tavoitteena oli lisätä vammaisten ja osatyökykyisten ihmisten kokonaisvaltaista työelämäosallisuutta Oulun seudulla. Hankkeen päämääränä oli tukea jokaista asiakasta yksilöllisesti ja pienin askelin edeten omalla polullaan kohti mielekästä jatkopolkua.\nKohderyhmät: 18–65-vuotiaat TE-toimiston asiakkaat, joilla sairaus tai vamma vaikeuttaa työllistymistä.\nTyöhön kuntouttava Green Care Etelä-Suomessa (1/2013–12/2014)\nHankkeen tavoitteena oli kehittää työ- ja toimintakykyä parantavia toimintamalleja Green Care -menetelmiä hyödyntämällä. Hankkeessa olivat mukana Forssan kaupunki, Mäntsälän kunta, Sipoon kunta ja Sininauhaliitto ry. Hanketta hallinnoi, koordinoi ja arvioi Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.\nKohderyhmät: Työllistämis- ja kuntoutuspalvelujen tuottajat ja palveluihin ohjaavat tahot. Asiakaskohderyhmänä heikossa työmarkkina-asemassa olevat henkilöt ja osatyökykyiset, joilla on fyysisiä tai psyykkisiä rajoitteita työllistyä.\nTyö- ja toimintakyvyn vahvistaminen työpajatoiminnan avulla Lieksassa -hanke (1/2015–12/2016)\nHankkeen tavoitteena oli perustaa aikuisille suunnattu työpaja Lieksaan aktivoimaan ja tehostamaan moniammatillisen tuen tarpeessa olevien henkilöiden etenemistä työllistymispolulla kohti avoimia työmarkkinoita. Lieksan kaupungin hankkeen kohderyhmänä oli työ- ja toimintakyvyn vahvistamista tarvitsevat, tukea tarvitsevat ja pitkään työttömänä olleet henkilöt.\nKohderyhmät: Työ- ja toimintakyvyn vahvistamista tarvitsevat kaiken ikäiset, erityisesti pitkään työttömänä olleet henkilöt. Lisäksi nuoret, jotka tarvitsivat työpajatoimintaa tukena kohti työllisyyttä.\nTyökaari kantaa – tuottavaa työhyvinvointia (8/2018–12/2020)\nHankkeessa etsittiin nopeita ratkaisuja strategisen kehittämisen tueksi. Kohderyhmänä olivat pk- ja mikroyritykset, jotka eivät ole kokeneita kehittämistyössä. Näille yrityksille hanke tarjosi uudenlaisen ja innostavan tavan viedä asioita eteenpäin. Yritysten kehittymistä tuki myös se, että ne oppivat analysoimaan omaa tilannettaan niin työhyvinvoinnin kuin tuottavuudenkin osalta. Myös suuret yritykset voivat osallistua hankkeeseen tukien verkostoyritystensä kehittymistä ja kehittyä itse samalla. Hankkeen toteutti Teknologiateollisuus ry.\nKohderyhmät: Varsinainen kohderyhmä olivat teknologiateollisuuden pk-yritykset, joilla on tuottavuus- tai työhyvinvointihaasteita. Kohderyhmään lukeutuivat sekä tuotannolliset että asiantuntijayritykset (esim. suunnittelu- ja konsultointialan sekä IT-alan yritykset). Yrityksissä kohderyhmiä olivat johto, esimiehet ja muu henkilöstö, sillä koko henkilöstö osallistettiin toiminnan suunnitteluun ja uuteen tapaan toimia. Lisäksi työterveyshuollon toimijat pyrittiin osallistamaan kehittämistyöhön.\nTYÖKE – Verkostoilla tehoa SOTEen, työkyvyn tukeen ja työikäisten terveyteen (4/2017–3/2020)\nHankkeen tavoitteena oli varmistaa työterveyshuollon toiminnallinen integraatio muuhun sosiaali- ja terveydenhuoltoon ja varmistaa, että SOTE-muutoksessa rakentuu toimiva työikäisten terveydenhuolto, joka vastaa myös tulevaisuuden haasteisiin. Edellytyksenä oli työterveyshuollon, muun sosiaali- ja terveydenhuollon sekä kuntoutuksen toimiva ja sujuva yhteistyö työikäisten parhaaksi ja työpaikkojen tukena. Hanketta toteutti Työterveyslaitos.\nKohderyhmät: Varsinainen kohderyhmä olivat SOTE-toimijat, työterveyshuollon toimijat ja kuntoutustoimijat. Lisäksi kohderyhmään kuuluivat SOTE-valmisteluun ja päätöksentekoon osallistuvat tahot ja työterveysyksiköiden asiakasorganisaatiot.\nTyön raivaajat -kampanja (8/2017–12/2018)\nAmmattiopisto Luovin haastekampanjan tavoitteena oli lisätä työnantajien ja yritysten tietoisuutta tukea tarvitsevista tekijöistä – erilaisista osaajista – ja edistää heidän työllistymistään. Kampanjalla tehtiin erilaisia osaajia näkyviksi ja etsittiin työpaikalla oppimisen paikkoja ja uusia mahdollisuuksia työllistymiseen.\nKohderyhmät: Työnantajat ja kuka tahansa, joka halusi kannustaa työnantajia työn raivaajiksi.\nRahoitus: Ammattiopisto Luovi\nTyöurien jatkamisen tuki (JAMIT) -hanke (2/2012–12/2014)\nHankkeen päätavoitteena oli saada työpaikat työkyvyn tukijoiksi ja osatyökykyiset jatkamaan työuraansa kehittämällä kunnallisten työterveyshuoltojen ja muiden toimijoiden yhteistyötä työkyvyn tukemisessa. JAMIT-hankkeessa kehitettiin yhteistyössä Osatyökykyiset työssä – hankkeen kanssa työkykykoordinaattorikoulutuksen malli. Hanketta toteuttivat Kuntoutussäätiö, Avire Oy, Tampereen yliopiston Tutkimus- ja koulutuskeskus Synergos ja Härmän Kuntokeskus. Yhteistyössä olivat mukana kunnalliset työterveyshuollot, kuntoutuspalveluiden tuottajat ja yrittäjät.\nKohderyhmät: Yhteistyötä tekevien kunnallisten työterveyshuoltojen asiakkaat (pienten ja keskisuurten yritysten henkilöstö (metalli- ja hoiva-alat); kuntasektorin henkilöstö (hoiva-ala); osatyökykyiset; nuoret työntekijät)\nRahoitus: Euroopan sosiaalirahasto ja sosiaali- ja terveysministeriö\nTyövoiman liikkuvuus Euroopassa (10/2014–10/2020)\nHankkeen tavoitteena oli ensinnäkin turvata yritysten ja työnantajien osaavan työvoiman saatavuutta lisäämällä kansainvälistä liikkuvuutta ja toiseksi edistää työnhakijoiden työnhakumahdollisuuksia EURES-palveluita kehittämällä Suomesta Eurooppaan ja Euroopasta Suomeen. Omalta osaltaan hanke edisti suomalaisten yritysten kasvua sekä kansainvälistymistä vahvistamalla työyhteisöjen osaamista ja osaamisen hyödyntämistä. Hankkeen toteuttajana oli ELY-keskusten sekä TE-toimistojen KEHA-keskus.\nKohderyhmät: Kohderyhmään kuuluivat Suomessa toimivat yritykset ja työnantajat, joilla on kiinnostusta ja tarpeita osaavan työvoiman rekrytointiin sekä ja henkilöstönsä osaamisen kehittämiseen. Myös yritykset ja työnantajat, joilla ei sillä hetkellä ole tarpeita, mutta joilla on kasvu- tai kansainvälistymissuunnitelmia, hyötyvät hankkeesta. EU-/ETA-maiden työnhakijat, jotka eivät löydä kotimaastaan työtä ja joiden osaamiselle on tarvetta Suomessa. Suomalaiset työnhakijat, jotka ovat kiinnostuneita työskentelystä Euroopassa. Erityisenä kohderyhmänä nuoret työnhakijat sekä työttömät tai työttömyysuhan alaiset työnhakijat, joiden osaamiselle on kysyntää Euroopassa.\nHankkeen päätavoitteena oli luoda Vahti-palvelu, joka vahvistaa yhdenvertaisuutta työnhaussa ja työllisyyspalveluissa. Vahti edisti vammaisten, osatyökykyisten ja neuropsykiatrisen oireyhtymän nuorten työllistymistä sekä tukee työnantajia, työllistämisen asiantuntijoita ja (nuorille suunnattujen) Ohjaamojen toimintaa. Hankkeessa toimi Vamlas kumppaneineen.\nKohderyhmät: Vammaiset, osatyökykyiset ja neuropsykiatrisen oireyhtymän nuoret.\nValmiuksilla vauhtia työllistymiseen (9/2017–4/2020)\nHankkeen tavoitteena oli kehittää koulutusneuvonnan, uraohjauksen, koulutuksen sekä suomen kielen tukitoimien yhdistelmä, jossa moniammatillisen verkostoyhteistyön kautta edistettiin pitkään työttömänä olleiden maahanmuuttajien pääsyä joko suoraan työelämään, koulutukseen tai yrittäjyyteen. Hankkeessa tarjottiin koulutusneuvontaa, uraohjausta ja toiminnallisia pilottiryhmiä eri aiheista (esim. kieliryhmät, oppimisvalmiusryhmät) ja yhdistettiin näihin kielituettua koulutuskokeilua tai työkokeilua pitkään työttömänä olleiden maahanmuuttajien saamiseksi koulutukseen ja työelämään. Hankkeen toteuttaja oli Koulutuskuntayhtymä OSAO.\nKohderyhmät: Maahanmuuttajat, joiden perustyöllistymisvalmiudet olivat puutteelliset, koska he olivat olleet pitkään poissa työmarkkinoilta, kotoutumiskoulutus oli jäänyt kesken tai kotoutumiskoulutusta ei ollut suoritettu lainkaan esim. perhevapaiden vuoksi. Hankkeen toimenpiteisiin otettiin mukaan asiakkaita, joilla oli edellytykset työllistyä tai hakeutua koulutukseen hankkeen toimenpiteiden seurauksena.\nHanke tarjosi heikossa työmarkkina-asemassa oleville henkilöille mahdollisuuden suorittaa ammatillisen tutkinnon osia näyttötutkinnoin hyödyntäen valo-valmennusmallia. Toimintamalli edisti erilaisten työllistymistä tukevien toimenpiteiden vaikuttavuutta, ja sen avulla tehostettiin henkilöiden eteenpäin ohjausta ammatilliseen koulutukseen ja kohti avoimia työmarkkinoita. Vahva yhteistyö etsivän nuorisotyön ja alueen oppilaitosten opinto-ohjaajien kanssa mahdollisti koulupudokkaille opintojen loppuun saattamisen valo-valmennusmallia käyttäen. Hankkeen toteutti Valo-Valmennusyhdistys ry.\nKohderyhmät: Varsinaisena kohderyhmänä olivat heikossa työmarkkina-asemassa olevat henkilöt, joilla on puutteellinen koulutus tai jotka ovat pitkäaikais- tai toistuvaistyöttömiä tai osatyökykyisiä. Kohderyhmään lukeutuivat myös ammatillisen koulutuksen keskeyttäneet nuoret.\nVamos – Matalankynnyksen ohjaus- ja neuvontapalvelu (9/2017–3/2020)\nHanke edisti koulutuksen ja työn ulkopuolella olevien 16–29-vuotiaiden nuorten työllisyyttä välittömästi ja välillisesti. Hankkeessa kehitettiin matalan kynnyksen ohjaus- ja neuvontapalvelu, johon pääsi oma-aloitteisesti tai yhteistyökumppanien ohjaamana. Hanketta toteutti Helsingin Diakonissalaitoksen säätiö.\nKohderyhmät: Välittömänä kohderyhmänä olivat nuoret, jotka eivät ole kiinnittyneet opiskeluun tai työelämään, mutta joilla oli realistiset mahdollisuudet siirtyä avoimille työmarkkinoille tai aloittaa opiskelu suhteellisen nopeasti hankkeen antaman tuen turvin.\nVankeusaika mahdollisuutena (10/2016–12/2019)\nPitkän aikavälin tavoitteena hankkeessa oli edistää vankeuteen tuomittujen mahdollisuuksia rikoksettomaan elämään, sosiaaliseen osallisuuteen ja työllistymiseen. Koordinaattorina toimi Rikosseuraamuslaitos, ja muuiksi toimijoiksi valikoituivat ViaDia ry., Helsingin Diakonissalaitos, Vamos-palvelut, THL/Vankiterveydenhuolto ja Kuntoutussäätiö.\nKohderyhmät: Rikostaustaiset henkilöt.\nVammaisten henkilöiden yrittäjyys ja sen tuki -hanke (2016)\nHankkeen tuloksena syntyi yhteenveto vammaisten henkilöiden yrittäjyyttä estävistä ja mahdollistavista tekijöistä, suositeltava ja vaihtoehtoinen toimintamalli vammaisten henkilöiden yrittäjyyden edistämiseen Suomessa sekä toimenpidesuunnitelmat toimintamallien käyttöönottoon. Hankkeen toteuttivat NHG Group Oy, Vates-säätiö ja Turun yliopiston kauppakorkeakoulu.\nKohderyhmät: Henkilöt, joilla on liikunta-, näkö- tai kuulovamma tai kommunikaatiohäiriö.\nHanke tuki taiteilijoiden työelämätaitoja, etsi ja kehittti työllistymis- ja ansaintamahdollisuuksia ja teki yhteiskunnallista vaikuttamistyötä. Tavoitteena oli tuoda erityistä tukea tarvitsevat taiteilijat ja heidän taiteensa paremmin tunnetuksi perinteisen taidemaailman, taide- ja kulttuurijärjestöjen ja hallinnon rakenteiden piirissä. Hankkeesta vastasi Aula-työkotien Kannatusyhdistys kumppaneineen.\nKohderyhmät: Erityistä tukea tarvitsevat taiteilijat.\nVET – Vetävää, Erityistä ja Tunnettua ammatillista erityisopetusta (11/2019–12/2020)\nVET – Vetävää, Erityistä ja Tunnettua ammatillista erityisopetusta -hankeen tavoitteena on lisätä tietoa ja myönteisiä mielikuvia työelämälähtöisestä vaativana erityisenä tukena järjestettävästä ammatillisesta koulutuksesta ja lisätä koulutuksen arvostusta.\nHankkeen aikana tuotetaan ja julkaistaan aitoja videomuotoisia opiskelijatarinoita, joilla kerrotaan ammatillisen erityisopetuksen tarjoamista monenlaisista väylistä työelämään. Keskiössä ovat opiskelijoiden ja työelämän edustajien kokemukset.\nHanke toteutetaan kumppanuushankkeena Ammattiopisto Luovin, Ammattiopisto Spesian, Kiipulan ammattiopiston, Aitoon koulutuskeskuksen ja Optiman kanssa.\nLisätietoja VET-hankkeesta Live Palvelujen verkkosivuilta.\nKohderyhmä: Koulutukseen ohjaavien tahot, vaativaa erityistä tukea tarvitsevat hakijat, heidän verkostonsa sekä työnantajat ja päättäjät\nPäätavoitteena oli kehittää monialaisen yhteistyön kautta matalan kynnyksen ohjausmalli aikuisten ja erityisesti ikääntyvien työttömien työnhakijoiden poluttamiseksi avoimille työmarkkinoille, jotta palveluiden käyttö olisi optimaalista ja oikea-aikaista. Tarkoituksena oli luoda malli, joka on yhteistyössä asiakkaiden ja yhteistyökumppaneiden kanssa suunniteltu ja toteutettu ja joka tavoittaa hankkeen kohderyhmän eli henkilöasiakkaat ja työnantajat. Hankkeen päätoteuttaja oli Salon kaupunki ja osatoteuttajina Salon seudun koulutuskuntayhtymä ja Turun ammattikorkeakoulu, Salon toimipiste.\nKohderyhmät: Hankkeen kohderyhmään kuuluivat salolaiset työhön tai koulutukseen suuntautuvat: 300 päivää työmarkkinatukea saaneet työttömät työnhakijat; 200 päivää työmarkkinatukea saaneet työttömät työnhakijat; ikääntyneet työnhakijat; heikot työnhakutaidot omaavat työnhakijat (esim. nuorisotakuun piirissä olevat). Lisäksi hankkeen kohderyhmään kuului yhteistyökumppaneiden henkilöstö, joka toimii kohderyhmään kuuluvien asiakkaiden parissa, kuten TE-toimiston henkilöstö, työnantajat ja kolmannen sektorin edustajat.\nKeski-Suomen Yhteisöjen Tuki ry:n toteuttaman Välitin-hankekokonaisuuden päätavoite oli työllisyyden ja työvoiman liikkuvuuden edistäminen, erityistavoitteena nuorten ja muiden heikossa työmarkkina-asemassa olevien työllistymisen edistäminen. Hallinnoivan Välitin-hankkeen ja kuuden osahankkeen yhteisen teeman tavoite oli kestävä kehitys työllistämisessä ja yritysyhteistyössä. Teema kulki mukana niin Välitin-hankkeen kuin osahankkeidenkin toiminnoissa.\nKohderyhmät: Varsinaista kohderyhmää olivat Välitin-kokonaisuus (osahankkeiden toteuttajat ja osahankehenkilöstö (työllistämistoiminnan/kehittämistyön kohteena) ja osahankkeiden kohderyhmä/osallistuvat asiakkaat (osahankkeiden tekemän kehittämistyön kohteina). Osahankkeiden varsinaista kohderyhmää olivat mukana olevat asiakkaat, työttömät työnhakijat ja työttömyysuhan alaiset.\nWomen To Work: maahan muuttaneiden naisten potentiaali työelämän käyttöön (3/2019–2/2021)\nHankkeen tavoitteena on kehittää toimivia ja vaikuttavia malleja välittömän kohderyhmän (yli 30-vuotiaat TYP:n asiakkaat, maahan muuttaneet naiset, kieliryhmärajaus somali, arabia, venäjä, vähän tai ei ollenkaan koulutusta ja työhistoriaa) työelämäosallisuuden edistämiseksi. Keskeisin tavoite on ohjata välittömään kohderyhmään kuuluvia kohti työtä ja koulutusta. Tässä prosessissa keskeisellä sijalla on tiedon lisääminen suomalaisesta työelämästä, työelämän pelisäännöistä ja työnhakukäytännöistä. Hankkeen toteuttaa Helsingin kaupungin TYP-palvelut.\nKohderyhmät: Varsinaisia kohderyhmiä ovat Helsingin kaupungin työllisyydenhoidon palveluissa asiakkaina olevat maahanmuuttajataustaiset naiset, joilla on vain vähän tai ollenkaan koulutus- tai työhistoriaa. Kieliryhmänä somalin-, venäjän- ja arabiankieliset. Kohderyhmiä ovat myös rekrytoivat työnantajat, työllisyydenhoidon ohjaustyötä tekevät sekä muut maahanmuuttajataustaiset työnhakijanaiset, jotka osallistuvat hankkeen tilaisuuksiin.\nYes We Can -hanke (2016–2017)\nPäätavoitteena oli vahvistaa kehitysvammaisten ihmisten yhtäläisiä oikeuksia aktiivisina kansalaisina. Tätä tavoiteltiin uudistamalla päivä- ja työtoimintaa valmennuksellisempaan suuntaan ja vahvistamalla kehitysvammaisten työhönvalmennusta Etelä-Karjalan alueella. Hankkeessa luotiin mm. kehitysvammaisten työhönvalmennusmalli Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirille, selvitettiin osatyökykyisten osuuskunnan perustamismahdollisuuksia ja lisättiin työllistyvien kehitysvammaisten osaamista vastaamaan työelämän tarpeita.\nYhdessä taitaen (12/2019–2/2021)\nHankkeen tavoitteena on lisätä elinikäisiä oppimisen taitoja yli 15-vuotiaille. Diakonissalaitoksen Vamos on hankkeen päätoteuttajana ja muita osatoteuttajia ovat Turun Kristillinen opisto, Diakonissalaitokseen yhdistynyt Rinnekoti sekä Ammattiopisto Live.\nKohderyhmät: henkilöt, joilla on haasteita luku- ja kirjoitustaidon, matemaattisten taitojen tai tvt-taitojen kanssa, sekä heidän kanssaan työtä tekevä ohjaus- ja opetushenkilöstö.\nYhdessä työhyvinvointia – kokeiluilla uusia toimintamalleja (Kuopio ja Siilinjärvi) (5/2018–10/2020)\nHankkeen tavoitteena oli tuottaa kuntien käyttöön uusia työhyvinvointia parantavia toimintamalleja ja levittää kokeilluista malleista saatuja tietoja kuntien välillä, kokeiluun osallistuvien sektoreiden välillä, kokeilun ulkopuolelle jäävien sektoreiden hyödyksi sekä kunnista ulospäin. Tavoitteena oli myös tuottaa ratkaisumalli, kuinka työhyvinvoinnin uusia toimintamalleja ylläpidetään hankkeen jälkeisenä aikana ja kuinka työhyvinvoinnin hyvien käytänteiden levittämisestä huolehditaan yli palvelualuerajojen ja organisaatiorajojen. Hankkeen toteutti Kuopion kaupunki.\nKohderyhmät: Varsinaiset kohderyhmät olivat Kuopion ja Siilinjärven kuntien henkilöstö ja johdon edustajat erityisesti kokeiluihin valittavilla pilottisektoreilla.\nInvalidiliiton hallinnoimassa hankkeessa edistettiin vammaisten ja osatyökykyisten henkilöiden yrittäjyyttä ja yrittäjinä toimivien vammaisten henkilöiden hyvinvointia mm. verkostoitumisen kautta sekä annettiin ohjeistusta uusien yritysten perustamisessa.\nKohderyhmät: Eri tavoin vammaiset tai osatyökykyiset henkilöt.