Download "Rahoitustilinpito 2012"\n1 Kansantalous 213 Rahoitustilinpito 212 Kotitalouksien nettorahoitusvarat hupenivat vuonna 212 Kotitalouksien rahoitusvarat olivat 22,2 miljardia euroa vuoden 212 lopussa. Rahoitusvarat kasvoivat vuoden aikana vain 2,5 miljardia euroa. Kun velat kasvoivat vastaavasti 6,4 miljardilla 132,6 miljardiin, hupenivat kotitalouksien nettorahoitusvarat 87,6 miljardiin euroon. Tiedot ilmenevät Tilastokeskuksen rahoitustilinpitotilastosta. Kotitalouksien rahoitusvarat , mrd. euroa Määräaikaistalletuksista käteistalletuksiin Vuoden 212 lopussa kotitalouksien rahoitusvaroista yli 8 miljardia eli 36 prosenttia oli talletuksia. Vaikka talletuksien kokonaismäärä pysyi vuoden aikana käytännössä ennallaan, tapahtui niissä selkeä siirtymä määräaikaistalletuksista käteistalletuksiin. Vuoden 212 lopussa kotitalouksien rahoitusvaroista 46 miljardia oli vakuutussaamisia, 39 miljardia noteeraamattomia osakkeita ja osuuksia, 24 miljardia pörssiosakkeita ja 14 miljardia rahasto-osuuksia. Kotitalouksien nettomääräiset sijoitukset sekä pörssiosakkeisiin, että sijoitusrahastoihin lisääntyivät hieman edellisestä vuodesta. Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.\n2 Velkaantumisaste kohosi Kotitalouksien lainavelat olivat 123,4 miljardia euroa vuoden 212 lopussa. Lainavelat kasvoivat vuoden 212 aikana yhteensä 6,1 miljardilla eurolla, minkä seurauksena kotitalouksien velkaantumisaste nousi 2,5 prosenttiyksiköllä 118,2 prosenttiin. Kotitalouksien velkaantumisaste lasketaan suhteuttamalla kotitalouksien lainavelat vuoden lopussa koko vuoden yhteenlaskettuun käytettävissä olevaan tuloon. 2\n3 Sisällys 1. Kotitalouksien rahoitusvarat kasvoivat hieman mutta velkaantuminen jatkui vuonna Julkisen sektorin varallisuusasema parani Pörssiosakkeiden liikkeeseenlasku piristyi Kotimaiset sijoitusrahastot kasvoivat Sijoittaminen ulkomailta Suomeen kasvussa Yksityisen sektorin velka kasvoi...6 Taulukot Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Kotitalouksien rahoitusvarat, milj. euroa...8 Liitetaulukko 2. Kotitalouksien velat, milj. euroa...8 Liitetaulukko 3. Kotitalouksien rahoitusvarojen nettohankinta, milj. euroa...8 Liitetaulukko 4. Kotitalouksien velkojen nettohankinta, milj. euroa...9 Liitetaulukko 5. Yritysten rahoitusvarat, milj. euroa...9 Liitetaulukko 6. Yritysten velat, milj. euroa...1 Liitetaulukko 7. Nettorahoitusvarat sektoreittain, milj. euroa...1 Liitetaulukko 8. Rahoitustaloustoimet sektoreittain, milj. euroa...11 Liitetaulukko 9. Tilastollinen ero sektoreittain, milj. euroa...12 Kuviot Kuvio 1. Kotitalouksien rahoitusvarojen muutos, mrd. euroa...4 Kuvio 2. Yritysten liikkeelle laskemien noteerattujen osakkeiden muutokset, mrd. euroa...5 Kuvio 3. Yksityisen sektorin velka suhteessa bruttokansantuotteeseen...6 Liitekuviot Liitekuvio 1. Kotitalouksien rahoitusvarat, mrd. euroa...13 Liitekuvio 2. Kotitalouksien rahoitusvarojen muutos, mrd. euroa...13 Liitekuvio 3. Kotitalouksien sijoitukset talletuksiin, pörssiosakkeisiin ja rahastoihin, mrd. euroa...14 Liitekuvio 4. Yritysten liikkeelle laskemien noteerattujen osakkeiden muutokset, mrd. euroa...14 Liitekuvio 5. Kotitalouksien velkaantumisaste...15 Liitekuvio 6. Yksityisen sektorin velka suhteessa bruttokansantuotteeseen...15 Laatuseloste: Rahoitustilinpito\n4 1. Kotitalouksien rahoitusvarat kasvoivat hieman mutta velkaantuminen jatkui vuonna 212 Vuonna 211 hallussapitotappioiden myötä notkahtaneet kotitalouksien rahoitusvarat kasvoivat 2,5 miljardia euroa vuonna 212. Osakekurssien nousun myötä kotitalouksille kertyi kaikkiaan 1,2 miljardia euroa hallussapitovoittoja. Nettomääräisesti kotitaloudet hankkivat kuitenkin vain,6 miljardilla eurolla rahoitusvaroja. Koska rahoitusvarojen kasvu jäi velanottoa pienemmäksi, kotitalouksien nettorahoitusvarat supistuivat. Kuvio 1. Kotitalouksien rahoitusvarojen muutos, mrd. euroa Talletukset ovat tyypillisesti olleet kotitalouksien tärkein sijoituskohde. Vuonna 212 kotitalouksien suosiossa olivat erityisesti käteistalletukset. Vastaavasti varoja vedettiin voimakkaasti pois määräaikaistalletuksista. Edellisenä vuotena voimakkaasti supistuneet sijoitukset rahasto-osuuksiin palautuivat nyt selkeästi positiivisiksi. Myös kotitalouksien nettomääräiset sijoitukset pörssiosakkeisiin kasvoivat edellisestä vuodesta. Kaikkiaan kotitalouksilla oli rahoitusvaroja 22 miljardia euroa vuoden 212 lopussa. Näistä 8 miljardia oli talletuksia, 46 miljardia vakuutussaamisia, 39 miljardia noteeraamattomia osakkeita ja osuuksia 24 miljardia pörssiosakkeita ja 14 miljardia rahasto-osuuksia. Muita rahoitusvaroja kotitalouksilla oli 17 miljardin euron arvosta. Kotitalouksien asunto-osakkeita ei tilastoida rahoitustilinpidossa kotitalouksien rahoitusvaroiksi. Kotitalouksien velkojen kasvu jatkui. Kotitalouksien lainavelat lisääntyivät vuoden aikana reilulla 6 miljardilla eurolla saavuttaen vuoden lopussa 123 miljardia. Velkaantumisaste eli lainavelkojen suhde käytettävissä olevaan tuloon nousi 118,2 prosenttiin edellisvuoden 115,7 prosentista. Koska kotitalouksien velat lisääntyivät rahoitusvaroja enemmän, kotitalouksien nettorahoitusvarat supistuivat vajaalla 4 miljardilla 88 miljardiin euroon. 1.1 Julkisen sektorin varallisuusasema parani Julkisen sektorin varallisuusasema parani vuonna 212. Vuoden lopussa julkisyhteisöjen nettorahoitusvarat olivat 17 miljardia euroa, mikä on 4 miljardia enemmän kuin vuotta aiemmin. Varallisuusaseman parantuminen selittyy pääosin sosiaaliturvarahastoihin kuuluvien työeläkelaitosten rahoitusvarojen kasvulla. Samalla kun valtionhallinnon nettorahoitusvarat hupenivat 8 miljardia ja paikallishallinnon yli 2 miljardia, sosiaaliturvarahastojen asema parani vajaalla 15 miljardilla. 4\n5 Vaikka valtionhallinnon rahoitusvarat kasvoivat, pääosin pitkäaikaisten lainasaamisten lisäännyttyä, vuonna 28 alkanut varallisuusaseman heikkeneminen jatkui. Valtionhallinnon nettorahoitusvarat laskivat vuoden 212 aikana -34 miljardista -42 miljardiin euroon. Lasku johtui pääosin joukkovelkakirjalainojen kannan kasvusta. Vuoden aikana valtionhallinnon rahoitustilinpidon mukainen markkinahintainen bruttovelka kasvoi 11 miljardia euroa. Työeläkelaitosten nettorahoitusvarat nousivat vuoden 212 aikana 133 miljardista 147 miljardiin euroon. Työeläkelaitosten nettorahoitusvarojen kasvu selittyy pääosin osakekurssien elpymisestä seuranneella pörssiosakkeiden ja rahasto-osuuksien markkina-arvon nousulla. Vuoden 212 aikana työeläkelaitokset keräsivät hallussapitovoittoja kaikkiaan 9 miljardia euroa. Vastaavasti nettomääräiset sijoitukset olivat vajaat 4 miljardia euroa. Vuonna 212 työeläkelaitokset sijoittivat varojaan eniten rahasto-osuuksiin ja noteeraamattomiin osakkeisiin. 1.2 Pörssiosakkeiden liikkeeseenlasku piristyi Oman pääoman ehtoisen rahoituksen hankkiminen osakemarkkinoilta kiinnosti yrityksiä vuonna 212. Pörssinoteeratut yritykset laskivat liikkeelle 2 miljardin edestä uusia osakkeita, kun edellisvuonna liikkeeseenlaskut olivat vajaan miljardin. Edellisen kerran liikkeeseenlaskut ovat olleet tällä tasolla vuonna 27. Omien osakkeiden takaisinostot jäivät vähäisiksi edellisvuoden tapaan. Vuodesta 23 vuoteen 28 saakka yritykset kuolettivat osakevelkaansa ostamalla takaisin omia osakkeitaan liikkeeseenlaskuja enemmän. Kuvio 2. Yritysten liikkeelle laskemien noteerattujen osakkeiden muutokset, mrd. euroa Yritysten velkarahoitus kasvoi vuoden 212 aikana. Samalla uuden velan otossa painopiste siirtyi lainaveloista velkapapereihin. Velkarahoituksella tarkoitetaan lainavelkoja ja velkapaperimuotoista rahoitusta yhteensä. Yritysten lainavelat kasvoivat maltillisesti 169 miljardista 172 miljardiin euroon. Sen sijaan velkapapereita yritykset laskivat liikkeelle nettomääräisesti 9 miljardin euron verran. 1.3 Kotimaiset sijoitusrahastot kasvoivat Edellisenä vuotena supistuneet kotimaiset sijoitusrahastot kasvoivat kaikkiaan 21 miljardilla eurolla vuonna 212. Kasvusta vajaat 14 miljardia oli sijoitussalkkujen hallussapitovoittoja ja 7 miljardia nettomääräisiä sijoituksia. Sijoitusrahastoihin virtasi varoja erityisesti ulkomailta, sekä vakuutuslaitoksista ja kotitalouksista. Myös rahamarkkinarahastoissa uusia merkintöjä oli lunastuksia enemmän. 5\n6 1.4 Sijoittaminen ulkomailta Suomeen kasvussa Ulkomaiset joukkovelkakirjalainat ja rahasto-osuudet kiinnostivat suomalaisia hieman enemmän kuin edellisenä vuonna. Ulkomaisiin noteerattuihin osakkeisiin suomalaiset sijoittivat enemmän kuin edellisvuonna, mutta kiinnostus oli vähäisempää kuin vuosina Suomalaisten nettomääräiset sijoitukset ulkomaisiin joukkovelkakirjalainoihin, osakkeisiin ja rahastoihin olivat vuonna 212 yhteensä 16 miljardia euroa kun ne edellisvuonna olivat reilut 8 miljardia euroa. Vaikka suunta on kasvava, sijoitusten kokonaismäärä oli kuitenkin alle puolet vuoden 21 tasosta. Kotimaisten yksiköiden rahaa virtasi ulkomaisiin talletuksiin ja lainoihin huomattavasti vähemmän kuin vuonna 211. Virta putosi edellisvuoden 49 miljardista vajaaseen 9 miljardiin euroon. Suurin osa laskusta selittyy keskuspankin ulkomaisten talletusten kasvun hidastumisella ja talletuspankkien ulkomaisten talletusten vähenemisellä. Lainoja ulkomaille myönsivät edellisvuosien tapaan lähinnä talletuspankit. Ulkomaiset sijoittajat lisäsivät omistuksiaan suomalaisissa pörssiosakkeissa vuosien tauon jälkeen. Kaikkiaan pörssiosakkeita myytiin viime vuonna ulkomaisille sijoittajille nettomääräisesti vajaan miljardin euron edestä. Ulkomaisen pörssiomistuksen arvo oli vuoden lopussa 51 miljardia euroa. Ulkomaisen omistuksen osuus kotimaisten pörssiosakkeiden arvosta oli kuitenkin 43 prosenttia, kuten vuotta aiemminkin. Ulkomaisten sijoittajien suomalaisiin joukkovelkakirjalainoihin ja rahasto-osuuksiin kohdistuva kiinnostus on ollut viime vuodet kasvussa ja trendi jatkui myös vuonna 212. Vuoteen 28 verrattuna ulkomainen omistus sekä suomalaisissa joukkovelkakirjalainoissa että rahasto-osuuksissa on arvoltaan kaksinkertaistunut Yksityisen sektorin velka kasvoi Yksityisen sektorin velka kasvoi viime vuoden aikana 18 miljardilla eurolla, mikä on 6 miljardia enemmän kuin vuonna 211. Velan suhde bruttokansantuotteeseen kasvoi 5,6 prosenttiyksiköllä 185,1 prosenttiin. Indikaattori ylittää Euroopan komission määrittelemän raja-arvon, joka on 16 prosenttia. Raja-arvon alle päästiin viimeksi vuonna 27. Kuvio 3. Yksityisen sektorin velka suhteessa bruttokansantuotteeseen Euroopan komissio on käynnistänyt makrotaloudellisten epätasapainojen seurannan (Macroeconomic Imbalance Procedure), joka perustuu yhteentoista indikaattoriin. Yksi seurattavista indikaattoreista on yksityisen sektorin velan suhde bruttokansantuotteeseen. Yksityisen sektorin velkaan luetaan yritysten, 6\n7 kotitalouksien ja kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöiden lainavelat ja velkapaperimuotoiset velat. 7\n8 Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Kotitalouksien rahoitusvarat, milj. euroa Vaade Vuosi AF Vaateet yhteensä AF21 Käteisraha AF22 Käteistalletukset AF29 Muut talletukset AF33 Rahamarkkinainstrumentit ja joukkovelkakirjalainat AF34 Johdannaissopimukset AF4 Lainat AF511 Noteeratut osakkeet AF512 Noteeraamattomat osakkeet AF513 Muut osuudet AF52 Rahasto-osuudet AF6 Vakuutustekninen vastuuvelka AF7 Muut saamiset ja velat Liitetaulukko 2. Kotitalouksien velat, milj. euroa Vaade Vuosi Velat yhteensä Lainavelat Muut velat Liitetaulukko 3. Kotitalouksien rahoitusvarojen nettohankinta, milj. euroa Vaade Vuosi AF Vaateet yhteensä AF21 Käteisraha AF22 Käteistalletukset AF29 Muut talletukset AF331 Rahamarkkinainstrumentit AF332 Joukkovelkakirjalainat AF4 Lainat AF511 Noteeratut osakkeet AF512 Noteeraamattomat osakkeet AF513 Muut osuudet AF52 Rahasto-osuudet AF6 Vakuutustekninen vastuuvelka\n9 Vaade Vuosi AF7 Muut saamiset ja velat Liitetaulukko 4. Kotitalouksien velkojen nettohankinta, milj. euroa Vaade Vuosi Velat yhteensä Lainavelat Muut velat Liitetaulukko 5. Yritysten rahoitusvarat, milj. euroa Vaade Vuosi AF Vaateet yhteensä AF2 Käteisraha ja talletukset AF331 Rahamarkkinainstrumentit AF332 Joukkovelkakirjalainat AF34 Johdannaissopimukset AF4 Lainat AF511 Noteeratut osakkeet AF512 Noteeraamattomat osakkeet AF513 Muut osuudet AF52 Rahasto-osuudet AF6 Vakuutustekninen vastuuvelka AF7 Muut saamiset ja velat\n10 Liitetaulukko 6. Yritysten velat, milj. euroa Vaade Vuosi AF Vaateet yhteensä AF331 Rahamarkkinainstrumentit AF332 Joukkovelkakirjalainat AF34 Johdannaissopimukset AF4 Lainat AF511 Noteeratut osakkeet AF512 Noteeraamattomat osakkeet AF513 Muut osuudet AF7 Muut saamiset ja velat Nettorahoitusvarat Liitetaulukko 7. Nettorahoitusvarat sektoreittain, milj. euroa Sektori Vuosi S111 Yritykset S112 Asuntoyhteisöt S121 Keskuspankki S1221 Talletuspankit S1222 Rahamarkkinarahastot S1223 Muut rahoitusta välittävät rahalaitokset S123 Muut rahoituslaitokset S124 Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset S125 Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot S1311 Valtionhallinto S1313 Paikallishallinto S13141 Työeläkelaitokset S13149 Muut sosiaaliturvarahastot S14 Kotitaloudet S15 Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt S2 Ulkomaat\n11 Liitetaulukko 8. Rahoitustaloustoimet sektoreittain, milj. euroa Sektori/Vuosi Velkojen nettohankinta Rahoitusvarojen nettohankinta Rahoitustaloustoimet netto S11 Yritykset ja asuntoyhteisöt S121 Keskuspankki S122 Muut rahalaitokset S123 Muut rahoituslaitokset S124 Rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset S125 Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot S13 Julkisyhteisöt S14 Kotitaloudet S2 Ulkomaat\n12 Liitetaulukko 9. Tilastollinen ero sektoreittain, milj. euroa Sektori/Instrumentti Vuosi S11 Yritykset ja asuntoyhteisöt Rahoitustaloustoimet netto Nettoluotonanto Tilastollinen ero S12 Rahoitus- ja vakuutuslaitokset Rahoitustaloustoimet netto Nettoluotonanto Tilastollinen ero S13 Julkisyhteisöt Rahoitustaloustoimet netto Nettoluotonanto Tilastollinen ero S14 Kotitaloudet Rahoitustaloustoimet netto Nettoluotonanto Tilastollinen ero S15 Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt Rahoitustaloustoimet netto Nettoluotonanto Tilastollinen ero S2 Ulkomaat Rahoitustaloustoimet netto Nettoluotonanto Tilastollinen ero\n13 Liitekuviot Liitekuvio 1. Kotitalouksien rahoitusvarat, mrd. euroa Liitekuvio 2. Kotitalouksien rahoitusvarojen muutos, mrd. euroa 13\n14 Liitekuvio 3. Kotitalouksien sijoitukset talletuksiin, pörssiosakkeisiin ja rahastoihin, mrd. euroa Liitekuvio 4. Yritysten liikkeelle laskemien noteerattujen osakkeiden muutokset, mrd. euroa 14\n15 Liitekuvio 5. Kotitalouksien velkaantumisaste Liitekuvio 6. Yksityisen sektorin velka suhteessa bruttokansantuotteeseen 15\n16 Laatuseloste: Rahoitustilinpito 1. Tilastotietojen relevanssi Rahoitustilinpito on osa kansantalouden tilinpidon järjestelmää. Se kuvaa kansantalouden kaikkien sektoreiden rahoitustaseita sekä virtoja, joihin kuuluvat rahoitustaloustoimet ja muut muutokset. Rahoitustaseet ovat tilastointijakson lopun rahoitussaamisten ja velkojen kantoja. Rahoitustaloustoimet puolestaan ovat tilastointijakson aikana tehtyjä taloustoimia, jotka vaikuttavat rahoitustaseisiin. Rahoitustilinpito on keskeinen tilasto rahapolitiikan ja rahoitusmarkkinoiden vakauden seurannan kannalta. Tilastokeskuksessa laaditaan rahoitustilinpidon lisäksi erillistä julkisyhteisöjen rahoitustilinpitoa. Tilasto laaditaan Euroopan tilinpitojärjestelmän (EKT 1995) edellyttämällä ja siten kansainvälisesti vertailukelpoisella tavalla. Euroopan tilinpitojärjestelmä on kuvattu käsikirjassa EKT 1995, Euroopan Yhteisöjen tilastotoimisto Eurostat, Käsikirjan luvuissa 5-7 käsitellään rahoitustilinpitoa. Rahoitustilinpidossa noudatetaan talousyksiköiden luokittelussa institutionaalista sektoriluokitusta (Sektoriluokitus 2) ja rahoitusinstrumentteja luokiteltaessa rahoitusvaadeluokitusta (Rahoitusvaadeluokitus 1996). Käytetyt sektori- ja vaadeluokitukset on kuvattu tämän sivuston kohdassa Luokitukset. Rahoitustilinpidon neljännesvuositietojen tuotanto perustuu Euroopan keskuspankin suuntaviivoihin (ECB/22/7 ja ECB/25/13). Vuositietojen tuotanto perustuu Euroopan unionin neuvoston asetukseen Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä (EC No 2223/96) sekä tähän asetukseen liittyvään tietojen lähettämisohjelmaan (EC No 1392/27). 2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus Rahoitustilinpito on pääasiassa muista tilastoista johdettu tilasto. Tilaston laadinnassa käytetään lähteinä paitsi rahoitustilastoja, myös muita sektori- tai vaadekohtaisia tase- ja virtatietoja sisältäviä tilastoja ja aineistoja. Suurin osa tietolähteistä on saatavissa neljännesvuosittain, mutta joitakin lähteitä on käytettävissä vain vuositasoisina. Lähdetiedot sovitetaan yhteen tasapainotetuksi kokonaisuudeksi. Tärkeimmät tietolähteet Rahalaitosaineisto Suomen Pankin rahalaitosaineistosta saadaan rahalaitosten tase- ja virtatiedot neljänneksittäin. Sijoitusrahastoaineisto Suomen Pankin sijoitusrahastoaineistosta saadaan sijoitusrahastojen arvopaperisalkun rakenne ja sijoitusrahastojen rahasto-osuuksien omistajasektorijakauma neljänneksen lopussa. Lisäksi saadaan tiedot sijoitusrahastojen arvopaperisalkkuun liittyvistä virroista neljänneksen aikana. Maksutase Suomen Pankki laatii Suomen maksutasetilaston, joka on rahoitustilinpidon tärkein ulkomaatsektorin tietolähde. Maksutasetilastossa kuvataan kansantalouden ulkoista tasapainoa eli kotimaan ja muun maailman välisiä taloussuhteita. Maksutasetilaston kirjaukset ovat pääosin yhtenevät kansantalouden tilinpidon periaatteiden kanssa. Arvo-osuusrekisteri Noteerattujen osakkeiden laskentaan käytetään Euroclear Finland Oy:n ylläpitämän arvo-osuusrekisterin tietoja. Rekisteristä saadaan neljännesvuosittain kunkin arvo-osuusjärjestelmään kuuluvan osakesarjan sektorikohtaiset omistukset kappaleittain sekä osakkeiden kurssit neljänneksen lopussa. Vakuutusyhtiöiden sijoitusseuranta- ja tilinpäätöstiedot Finanssivalvonta (Fiva) kerää tietoja vakuutuslaitosten sijoituksista neljännesvuosittain ja tilinpäätöstiedoista vuosittain. Aineisto on rahoitustilinpidon kannalta merkittävin tietolähde vakuutuslaitosten tilastoinnissa. 16\n17 Valtion liikekirjanpito Valtion liikekirjanpito pitää sisällään valtion virastojen ja rahastojen kirjanpidon. Liikekirjanpidon tasetilejä käytetään päätietolähteenä valtion rahoitustilien laadinnassa. Neljännesvuositasoista aineistoa ylläpitää Valtiokonttori. Valtiokonttorin velkaraportit Valtion velan laskenta perustuu suurelta osin Valtiokonttorin kuukausittain julkaisemaan valtion velkaraporttiin. Neljännesvuosittain saatava raportti sisältää tietoa nimellis- ja markkinahintaisesta velasta vaateittain ja valtion johdannaisista. Kuntien ja kuntayhtymien talous neljännesvuosittain Kuntien ja kuntayhtymien talous neljännesvuosittain -tilasto kuvaa Suomen kuntien ja kuntayhtymien talouden kehitystä Manner-Suomessa vuosineljänneksittäin. Tilaston tietoja käytetään sekä rahoitustilinpidon että julkisyhteisöjen rahoitustilinpidon lähdeaineistona Kuntien taloustilasto Paikallishallinnon tärkein tietolähde on Tilastokeskuksen tuottama Kuntien ja kuntayhtymien taloustilasto, joka sisältää vuositietoja kuntien ja kuntayhtymien menoista ja tuloista, varoista ja veloista sekä toiminnasta. Kuntien ja kuntayhtymien sekä niiden liikelaitosten tasetietoja ja rahoituslaskelmatietoja käytetään rahoitustilinpidon laadinnassa. Yritysten rakennetilasto Yrityssektorin rahoitustaseen päätietolähde on Tilastokeskuksen yritysten rakennetilaston tietokanta, joka sisältää yritysten tilinpäätöstietoja. Rakennetilaston tasetietojen kautta saadaan koko sektorille määrättyä kirjanpitoarvoiset rahoitusvarojen ja -velkojen kokonaissuureet sekä jonkin verran vaadekohtaista tietoa. Yritysten rakennetilaston tiedot ovat vuositasoisia eivätkä siten ole käytettävissä rahoitustilinpidon uusimpien neljännesten laskentaan. Edellä mainittujen tärkeimpien tietolähteiden lisäksi täydentävinä tietoina ja vertailussa käytetään Tilastokeskuksen luottokantatilastoa, Tilastokeskuksen virati-aineistoa, Suomen Pankin arvopaperiaineistoa ja Työeläkevakuuttajien (TELA) sijoitusseurantakyselyä. Yhteenvetoprosessi Rahoitustilinpito on tasapainotettu tilastojärjestelmä, joten sektorikohtaiset lähdetiedot täytyy sovittaa yhteen. Yhteensovitus tehdään vastinsektoreittain vaade vaateelta niin, että kullekin sektorin saamis- ja velkaerälle löytyy vastinkirjaus toisen sektorin saamisissa/veloissa. Poikkeavat tiedot arvioidaan ja sovitetaan yhteen. Lähdeaineisto analysoidaan samalla tarkasti ja mahdolliset yhteensopimattomuudet tulevat esiin. Lopullisen tiedon valinnassa painotetaan luotettavuutta ja systemaattista tietolähteiden käyttöä sekä sektorin rahoitustaseen kokonaisuutta (rahoitusvarojen tai velkojen yhteissummia). Yhteenvedossa osa tiedoista, joille ei ole suoraa tietolähdettä, lasketaan vastinsektoritietojen perusteella. Esimerkiksi suuri osa kotitaloussektorin tiedoista perustuu vastinsektoritietoihin. 3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus Rahoitustilinpito on pääasiassa muista tilastoista johdettu tilasto. Täten lähdetilastojen laadulla on ratkaiseva merkitys tilaston luotettavuuden kannalta. Koska lähdetilastoja on erityyppisiä, epävarmuustekijöitäkin on monenlaisia. Oman haasteensa rahoitustilinpidon laadintaan tuovat lähdetilastojen poikkeamat kansantalouden tilinpidon määritelmistä. Poikkeamat koskevat etenkin rahoitusvarojen arvostusperiaatetta sekä vaateiden ja tilastoyksikköjen luokituksia. Rahoitustaloustoimista (virroista) on lisäksi joissain aineistoissa vain niukasti tietoa, jolloin tietoja on estimoitava esimerkiksi taseiden muutoksen avulla. Yhteenvetoprosessissa sektorikohtaiset tiedot sovitetaan yhteen tasapainotetuksi kokonaisuudeksi. Prosessissa arvioidaan vaihtoehtoisten tietolähteiden luotettavuutta. Näin voidaan hallita epävarmuustekijöitä ja paljastaa virhelähteitä. Yhteenveto onkin keskeisessä roolissa tilaston luotettavuuden kannalta. 17\n18 Yksi keino arvioida rahoitustilinpidon tarkkuutta on tarkastella rahoitustilejä suhteessa kansantalouden reaalitilinpidon kirjauksiin. Nettoluotonanto on (reaali-)sektoritilien tasapainoerä, jonka tulee täsmätä rahoitustilien sisältämään nettorahoitustaloustoimet-erään. Poikkeamaa kutsutaan tilastolliseksi eroksi, jota voidaan tarkastella sektorikohtaisesti. Monissa muissa maissa tilastollista eroa ei näytetä lainkaan, vaan tilit tasapainotetaan. 4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus Rahoitustilinpidon neljännesvuositiedot julkaistaan noin kolmen kuukauden viiveellä. Rahoitustilinpidon vuositiedot julkaistaan noin 6 kuukauden viiveellä heinäkuussa. Kesällä vuositietojen laadinnan aikaan on edellisvuoden osalta käytettävissä kattavammat lähteet kuin neljännesvuositietoja aiemmin laadittaessa. Menetelmämuutoksista yms. johtuvia aikasarjakorjauksia tehdään tarvittaessa pitkällekin taaksepäin ja niistä johtuen luvut voivat muuttua merkittävästi. Tilastokeskuksen seuraavien julkistusten tarkat julkistamispäivät löytyvät tämän sivuston kohdasta Tulevat julkistukset. 5. Tietojen saatavuus Rahoitustilinpito julkaistaan viisi kertaa vuodessa Tilastokeskuksen verkkosivuilla. Neljännesvuosittaiset aikasarjat ovat saatavilla verkkosivuilla vuoden 1997 viimeisestä neljänneksestä alkaen. EKT95 mukaiset vuosisarjat ovat saatavilla vuodesta 1995 alkaen. Vuosilta on saatavissa vuositasoisia tasesarjoja, jotka eivät ole EKT 1995 mukaisia. Euroopan keskuspankki julkaisee neljänneksittäin kansallisiin rahoitustilinpitoihin pohjautuvan euroalueen rahoitustilinpidon sekä kansallisia rahoitustilinpidon tietoja omilla verkkosivuillaan. 6. Tilastojen vertailukelpoisuus Rahoitustilinpidon aikasarjojen tiedot ovat pääosin vertailukelpoisia vuodesta toiseen. Neljännesvuosisarjojen vertailukelpoisuus Rahoitustilinpidon neljännesvuositietojen tuotannosta vastasi aiemmin Suomen Pankki. Työnjaon muutoksesta johtuen Tilastokeskuksen verkkosivuillaan julkistamat tilaston neljännesvuosittaiset aikasarjat perustuvat tilastovuoden 29 viimeiseen neljännekseen asti pääosin Suomen Pankin laskelmiin. Tilastokeskus on tehnyt lainojen ja talletusten luokittelun joiltain osin eri tavoin kuin Suomen Pankki, mistä johtuen näiden vaateiden tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia ennen tilastovuotta 21 ja siitä eteenpäin. Tietolähteiden muutokset ovat myös voineet vaikuttaa tietojen vertailtavuuteen. Neljännesvuosittaiset aikasarjat ovat saatavilla kantojen osalta vuoden 1997 viimeisestä neljänneksestä alkaen ja rahoitustaloustoimien osalta vuoden 1998 ensimmäisestä neljänneksestä alkaen. Vuosisarjojen vertailukelpoisuus Rahoitustilinpidon vuodesta 1995 alkavien vuositasoisten EKT95-aikasarjojen tiedot ovat pääosin vertailukelpoisia vuodesta toiseen. Vapaaehtoiset eläkerahastot siirrettiin työeläkelaitoksista vakuutuslaitoksiin vuodesta 2 alkaen, mikä tuo katkoksen aikasarjoihin. Tietolähteiden muutokset voivat myös vaikuttaa tietojen vertailtavuuteen. Esimerkiksi yrityssektorin laskentaan käytetyt tietolähteet ovat tulleet kattavammiksi matkan varrella. Vuosien tase-aikasarjat poikkeavat EKT95:n mukaisista aikasarjoista merkittävästi kattavuuden, yksiköiden luokittelun, varojen arvostuksen sekä laadintamenetelmien osalta. Tärkeimmät poikkeamat ovat: 18\n19 Henki- ja eläkevakuutussäästöjä ja muita vakuutussaamisia ei ole tilastoitu rahoitusvaroina Johdannaisia ei ole tilastoitu rahoitusvaroina Osakkeet ja muut arvopaperit on arvostettu pääsääntöisesti nimellisarvoon tai muuhun kirjanpitoarvoon. Osakkeiden ja osuuksien osalta kattavuus on puutteellinen Muihin saamisiin ja velkoihin (AF.7) on luettu eriä, joita ei ole voitu kohdentaa muihin vaateisiin Työeläkelaitokset on luokiteltu vakuutuslaitoksiin (S.125) Kotitalouksia palvelevat voittoa tavoittelemattomat yhteisöt sisältyvät yrityssektoriin (S.11) Muut rahoituslaitokset (S.123) sisältävät myös muut luottolaitokset kuin pankit sekä rahoitusta avustavat laitokset Vuosina valtion liikelaitokset sisältyvät valtiosektoriin Kotitalouksien ja yritysten tiedot perustuvat osittain arvioihin Yrityssektorin sisäisten saamisten ja velkojen kattavuus on puutteellinen Neljännesvuosisarjojen ja vuosisarjojen keskinäinen vertailukelpoisuus Rahoitustilinpidon neljännesvuositiedot eivät täysin vastaa vuositietoja. Tilastovuosien osalta tämä johtuu siitä, että neljännesvuositiedot on tuotettu Suomen Pankissa kun taas vuositiedot on tuotettu Tilastokeskuksessa. Tilastovuosien osalta tämä johtuu siitä, että neljännesvuosi- ja vuositiedot on laadittu erillisissä tuotantoprosesseissa ja vuositietoja laadittaessa on ollut käytössä kattavammat lähdeaineistot. Tilastovuodesta 212 lähtien sekä vuosi- että neljännesvuositilasto on laadittu samassa järjestelmässä. 7. Eheys ja yhtenäisyys Tilastokeskus laatii ja julkaisee julkisyhteisöjen rahoitustilinpitoa neljännesvuosittain kolmen kuukauden viiveellä. Myös Rahoitustilinpitotilasto sisältää julkisyhteisöjen tiedot ja ne ovat täysin yhtenevät julkisyhteisöjen rahoitustilinpidon tietojen kanssa. Tilastojen julkaisutarkkuus ei kuitenkaan kaikilta osin ole sama, vaan julkisyhteisöjen rahoitustilinpito esittää julkisyhteisöjen tiedot tarkemmalla tasolla kuin rahoitustilinpito. Rahoitustilinpito koostuu monien eri lähdetilastojen tiedoista. Käsitteelliset poikkeamat ja tasapainotus aiheuttavat sen, ettei tilasto ole kaikilta osin täysin yhtenevä lähdetilastojen kanssa. Tietojen vertaaminen lähdetilastojen tietoihin ei myöskään näistä syistä aina ole mielekästä. 19\n20 Kansantalous 213 Lisätietoja Martti Pykäri Vastaava tilastojohtaja: Leena Storgårds Lähde: Rahoitustilinpito, Tilastokeskus Asiakaspalaute: Tietopalvelu, Tilastokeskus puh ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf) Julkaisutilaukset, Edita Publishing Oy puh


220 m² Kolkankatu 1, 15140 Lahti Paritalo 6h myynnissä - Oikotie 15512267\nMyytävät asunnot Lahti Keski-Lahti Kolkankatu 1, 15140 Lahti\n298 000 €220 m²\nKolkankatu 1, Keski-Lahti, Lahti6h,k,s,psh,pkh,erill.wc,2xkph/wc, (183,5 m2)+1h,k,wc/kph (36,5 m2)\nHelmi Kariniemessä Kisapuiston ja keskustan palveluiden läheisyydestä.\nTässä tarjolla talon toisen puolen paritalon puolikas/ eli kaksi erillistä asuntoa\n(183,5 m2 + 36,5 m2 asunnot) jykevästä vuonna 1945 valmistuneesta talosta, jota vuosien varrella jonkin verran kunnostettu ja remontoitu.\nAsuintilat sijoittuvat kolmeen erilliseen kerrokseen, yläkerrassa: 3 mh, wc/kylpyhuone (suihku), kodinhoitotila ja ullakkotilat, keskikerroksessa oh, k,ruokailutila, 1 mh ja wc. Alimmassa kerroksessa 1h,k,kph/wc omalla sisäänkäynnillä ja saunatilat sekä erillisessä tilassa tähän kokonaisuuteen kuuluva autotalli.\nKannattaa tutustua! Tilaa erillinen esittelyaika!\n6h,k,s,psh,pkh,erill.wc,2xkph/wc, (183,5 m2)+1h,k,wc/kph (36,5 m2)\nJääkaappi, pakastin, astianpesukone, kaapistot, sähköliesi, liesikupu/-tuuletin\n2 erillinen wc, kylpyhuone, sauna\nKaapistot, alakerran varasto\nVuonna 1984 tehty koko talon peruskorjaus. Autotallin ovet ja ulko-ovet uusittu 2000-luvun alussa. Sivuraput ja sivukuisti ja ulkokatto tehty/ uusittu vuonna 1999. Ulkoterassi tehty vuonna 2013.\nLyseo ja Lahden Yhteiskoulu (etäisyys n. 0.3 km), Paavolan päiväkoti (etäisyys n. 1.2 km), S-market (etäisyys n. 0.5 km)\nAsunto Oy Lahden Kolkankatu 1\nBetoni, puu, tiili, rappaus\nKaukolämpö, vesikeskuslämmitys/ 2 ilmalämpöpumppua


Brother TZe-S231 12mm musta/valkoinen Strong | Tefor Oy, merkintätuotteiden ammattilainen\nBrother TZeS231 -lujasti kiinnittyvä tarranauha – musta teksti/valkoinen pohja, 12 mm\nBrotherin lujasti kiinnittyvä TZeS231-tarranauha (12 mm) kiinnittyy hyvin karkeisiin pintoihin.\nAlkuperäinen laminoitu TZeS231 on erittäin lujasti kiinnittyvä tarranauha, joka sopii Brotherin P-touch-tarratulostimiin. Lujasti kiinnittyvien tarrojen yleisimpiä käyttökohteita ovat kytkentätaulut, instrumentit ja varoitustarrat. Tarranauhan tekstiväri on musta ja pohja valkoinen.\nLaminoitu tarranauha erikoisvahvalla liimalla.\nPysyy hyvin myös kaapeleissa.


1. Direktiivin sisältö - PDF\n1. Direktiivin sisältö\nDownload "1. Direktiivin sisältö"\n1 1 Julkinen kuuleminen työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista ( kirjallista ilmoitusta koskeva direktiivi ) *** Tausta-asiakirja Työnantajan velvollisuudesta ilmoittaa työntekijöille työsopimuksessa tai työsuhteessa sovellettavista ehdoista annettu direktiivi (direktiivi 91/533/ETY) niin kutsuttu kirjallista ilmoitusta koskeva direktiivi hyväksyttiin 14. lokakuuta Direktiivillä annetaan työntekijöille oikeus saada kirjallisesti tiedoksi työsuhdettaan koskevat olennaiset seikat työsuhteen alkaessa tai pian sen jälkeen. Siinä mainitaan lisäksi, että lisätiedot ulkomaille tulevalle työntekijälle on toimitettava ennen tämän kotimaasta lähtöä. Direktiivin tavoite on sosiaalinen: parantaa työntekijöiden suojaa antamalla heille riittävästi tietoa heidän oikeuksistaan. Koska siinä vaaditaan kirjallisia tietoja työsuhteista, sillä voidaan myös auttaa vähentämään pimeää työtä. Direktiivi hyväksyttiin aikanaan työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan (1989) seurauksena. Peruskirjan 9 kohdassa mainitaan seuraavaa: Euroopan yhteisön jokaisen palkatun työntekijän työehdot on määriteltävä laissa, kollektiivisopimuksessa tai työsopimuksessa kunkin maan soveltaman käytännön mukaisesti.\n2 2 Komissio toteuttaa parhaillaan tämän direktiivin arviointia. Tässä yhteydessä se haluaa kerätä sidosryhmien näkemyksiä eräistä keskeisistä kysymyksistä. Näiden tietojen avulla komission on helpompi arvioida, mitkä ovat olleet direktiivin hyödyt ja mitä siinä voitaisiin parantaa. 1. Direktiivin sisältö Direktiivi koostuu kymmenestä artiklasta, ja se on helppolukuinen. Jäljempänä olevassa laatikossa esitellään direktiivin viisi ensimmäistä artiklaa. Direktiivin 2 artikla on sen keskeinen säännös. Siinä asetetaan periaate, jonka mukaan työnantajalla on velvollisuus ilmoittaa työntekijälle työsuhteen olennaiset seikat, kuten työn kuvaus, työsuhteen alkamispäivä, työsuhteen kesto (jos se on tilapäinen), palkallisen loman pituus ja työaika. Laatikko 1. Direktiivin 1 5 artiklan esittely 1 artiklassa määritellään, kenen pitäisi saada tietoa työehdoista: jokaisen palkatun työntekijän, jolla on työsopimus tai joka on työsuhteessa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin jättää soveltamisalan ulkopuolelle tietyt työntekijäryhmät, kuten ne, jotka työskentelevät vähemmän kuin 8 tuntia viikossa tai joiden työsuhde kestää alle kuukauden. Direktiivissä ei myöskään ole määritelty työntekijän käsitettä. Jäsenvaltiot voivat soveltaa omaa työntekijän määritelmäänsä. 2 artikla on direktiivin keskeinen säännös; siinä asetetaan periaate, jonka mukaan työnantajat ovat velvollisia ilmoittamaan työntekijöille heidän työsuhteensa olennaiset kohdat. Näitä olennaisia kohtia ovat (ainakin) a) osapuolten henkilöllisyys; b) työn suorittamispaikka; jos kiinteää tai pääasiallista työn suorittamispaikkaa ei ole, periaate, että työntekijä työskentelee eri kohteissa sekä työnantajan liiketoiminnan kotipaikka, tai, tarvittaessa, työnantajan kotipaikka; c) i) sen työn nimike, taso, luonne tai laatu, jota suorittamaan työntekijä on palkattu; tai ii) työstä lyhyt määritelmä tai kuvaus; d) työsopimuksen tai työsuhteen alkamispäivä; e) jos työsopimus tai työsuhde on tilapäinen, sen arvioitu kesto; f) sen palkallisen loman pituus, johon työntekijä on oikeutettu tai, jos tätä ei voida määritellä tietoa annettaessa, yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti tällainen loma määräytyy ja siitä päätetään; g) niiden irtisanomisaikojen pituudet, joita työnantajan ja työntekijän on noudatettava työsopimuksen tai työsuhteen päättyessä tai, jos niitä ei voida määritellä tietoa annettaessa, yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti irtisanomisajat määräytyvät; h) palkan perusosan suuruus, muut palkan osat sekä se, kuinka usein palkka, johon työntekijä on oikeutettu, maksetaan; i) työntekijän säännöllisen työpäivän tai työviikon pituus;\n3 3 j) tarvittaessa i) viittaus niihin kollektiivisopimuksiin, jotka säätelevät työntekijän työehtoja; tai ii) sen toimivaltaisen toimielimen tai toimivaltaisen järjestön nimi, joka on solminut kollektiivisopimuksen, jos on kyse sellaisten erityisten toimielimien tai järjestöjen yrityksen ulkopuolella solmimista kollektiivisopimuksista, joissa työmarkkinaosapuolet ovat tasapuolisesti edustettuina. Luettelo ei ole tyhjentävä; kaikki työsuhteen olennaiset kohdat olisi periaatteessa ilmoitettava, ei ainoastaan ne, jotka on lueteltu direktiivissä. Käytännössä luettelo on kuitenkin erittäin tärkeä, ja siitä muodostuu vaadittujen tietojen peruspaketti. 3 artiklassa täsmennetään, että työntekijän olisi saatava tarvittavat tiedot kirjallisena viimeistään kahden kuukauden kuluessa työsuhteen alkamisesta. 4 artiklan mukaan työntekijöille, joiden on työskenneltävä ulkomailla pidempään kuin yhden kuukauden ajan, on toimitettava lisätietoja. Näille työntekijöille olisi ilmoitettava - ulkomailla työskentelyn kesto; - palkanmaksussa käytettävä valuutta; - ulkomailla saatavat rahalliset edut tai luontaisedut soveltuvissa tapauksissa; - työntekijän kotiuttamista säätelevät ehdot soveltuvissa tapauksissa. 5 artiklassa säädetään, että työnantajien on ilmoitettava työntekijöille kaikista 2 4 artiklassa mainittujen tietojen muutoksista kirjallisesti kuukauden kuluessa. 2. Direktiivin tavoitteet Kuten edellä on jo todettu, direktiivillä on lähinnä sosiaalinen tavoite. Sillä pyritään nimenomaisesti parantamaan suojaamaan työntekijöitä paremmin heidän oikeuksiensa laiminlyönniltä tai rikkomiselta. Jotta työntekijä voisi valvoa oikeuksiensa toteutumista, hänellä on oltava tiedot näistä oikeuksista. Direktiivillä pyritään myös lisäämään avoimuutta työmarkkinoilla. Avoimuus tarkoittaa sitä, että tiettyyn työntekijäryhmään sovellettavat työehdot on helppo kartoittaa. Jos esimerkiksi terveydenhuoltoalan tai rakennusalan työntekijöiden yleiset työehdot tietyllä EU:n alueella on helppo määrittää, avoimuus on tyydyttävää näillä aloilla. Vaikuttaa siis siltä, että avoimuudesta on hyötyä työntekijöiden lisäsi viranomaisille (jotka pyrkivät vähentämään pimeää työtä) sekä työnantajille ja mahdollisille sijoittajille, joille oikeusvarmuus on merkittävä seikka.\n4 4 Suoritettavassa arvioinnissa tarkastellaan myös sitä, onko direktiivillä ollut siitä suoraan odotettujen hyötyjen lisäksi muita myönteisiä seurauksia. Tässä pyritään esimerkiksi keräämään näyttöä siitä, edistääkö direktiivi työntekijöiden työoloja. 3. Arvioinnin perusteet Äskettäin hyväksytyissä paremman sääntelyn suuntaviivoissa arviointi määritellään näyttöön perustuvaksi arvioksi siitä, missä määrin EU:n toiminta on ollut i) tuloksellista ja tehokasta, ii) merkityksellistä, kun otetaan huomioon tarpeet ja toiminnan tavoitteet, iii) johdonmukaista sekä sisäisesti että muihin EU:n poliittisiin toimiin nähden ja iv) missä määrin sillä on saatu aikaan EU:n lisäarvoa 1. Euroopan komissio on käynnistänyt sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (REFIT) 2. REFIT-ohjelman yleisenä tavoitteena on tehdä EU:n lainsäädännöstä yksinkertaisempaa ja tarkoituksenmukaisempaa sekä vähentää sääntelystä aiheutuvia kustannuksia. Tarkoituksena on saada aikaan selkeä, vakaa ja ennakoitava sääntelykehys, jolla tuetaan kasvua ja työllisyyttä. Kirjallista ilmoitusta koskevaa direktiiviä ei ole arvioitu asianmukaisesti sen jälkeen, kun se hyväksyttiin vuonna 1991, 3 ja sille olisi tehtävä REFITarviointi 4. Arvioinnin suorittaminen on perusteltua myös siksi, että työmarkkinoilla on tapahtunut perustavanlaatuisia muutoksia ja erilaisten työsuhdemuotojen määrä on lisääntynyt. Toistaiseksi voimassa olevien työsopimusten ja hyvin tunnettujen epätyypillisten työsuhteiden (kuten 1 Better Regulation Guidelines, SWD(2015) 111 final, s Lisätietoa: 3 Sen täytäntöönpanoa on kuitenkin tarkasteltu kunkin jäsenvaltion osalta (Kroatiaa lukuun ottamatta) joko komission omissa tarkasteluissa tai komission tilaamissa tutkimuksissa, ks. raportti ja tutkimukset osoitteessa 4 Sääntelyn toimivuus ja tuloksellisuus (REFIT): Tulokset ja jatkotoimet, COM(2013)685. Ks. myös komission työohjelmat: vuoden 2015 työohjelman liitteessä 3 oleva REFIT-toimi nro 26 ja vuoden 2016 työohjelman liitteessä 2 oleva REFIT-aloite nro 23.\n5 5 määräaikaisen työn ja osa-aikatyön) rinnalle on tullut tai kehittynyt uusia työsuhteen muotoja. Seuraavassa taulukossa esitetään määritelmät joillekin näistä uusista työsuhteen muodoista. Taulukko 1. Uusien työsuhteen muotojen määritelmiä kirjallista ilmoitusta koskevan direktiivin arviointia varten Etätyö Tapa järjestää työskentely tai tehdä työ tietotekniikkaa hyödyntäen siten, että työ, joka voitaisiin tehdä myös työnantajan tiloissa, tehdään säännöllisesti näiden tilojen ulkopuolella. Vuokratyö Työntekijällä on työsopimus tai työsuhde työvoiman vuokrausyrityksen kanssa siinä tarkoituksessa, että hänet asetetaan käyttäjäyrityksen palvelukseen suorittamaan työtehtävää sen valvonnassa ja johdolla. Nollatuntisopimukset Työntekijä, jolla on vakituinen työsopimus, mutta työhön kutsumista ei (kuten tarvittaessa työhön ole taattu. kutsuttavan sopimus) Työntekijän jakaminen Työnantajien (jotka eivät ole perinteisen työvoiman vuokrausyrityksen asiakkaita) ryhmittymä palkkaa yksittäisen työntekijän yhdessä. Tällaiset työntekijät työskentelevät kiertävästi eri yrityksissä. Työn jakaminen Seteliperusteinen työ Määräaikainen vuokrajohtaja Tieto- ja viestintätekniikkaan perustuva mobiilityö Yksi työnantaja palkkaa kaksi työntekijää tai useampia työntekijöitä hoitamaan yhtä tiettyä työtehtävää. Työsuhde ja siihen liittyvä maksu perustuu pikemminkin seteliin kuin työsopimukseen. Useimmissa tapauksissa työntekijöiden asema on palkatun työntekijän ja itsenäisen ammatinharjoittajan aseman välimaastossa. Työnantaja palkkaa työntekijän yleensä erittäin pätevän asiantuntijan väliaikaisesti, usein toteuttamaan tietyn hankkeen tai ratkaisemaan tietyn ongelman. Toisin kuin perinteisissä määräaikaisissa työjärjestelyissä, määräaikaisen vuokrajohtajan tehtävässä on joitakin konsultoinnin ominaisuuksia, mutta asiantuntijalla on pikemminkin työntekijän kuin ulkopuolisen neuvonantajan asema. Työjärjestelyt, joille on ominaista työntekijän (joko palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan) työskentely eri paikoissa työnantajan tilojen ulkopuolella (esimerkiksi kotona, asiakkaan tiloissa tai tien päällä ). Työskentelyn tukena on nykyaikainen tekniikka, kuten kannettavat tietokoneet ja taulutietokoneet. Tämä poikkeaa perinteisestä etätyöstä siinä mielessä, että työskentelyn paikkasidonnaisuus on vieläkin vähäisempää. Yhteisölliset työsuhdemallit Kattojärjestöt, jotka tarjoavat hallinnollisia palveluja, kuten asiakkaiden laskutuksen tai verokysymysten hoitamisen. Yhdessä työskentely, jossa jaetaan työtila sekä tausta- ja tukitoiminnot. Jaetun työtilan ei tarvitse olla fyysinen tila, vaan käytössä voi olla virtuaalinen kokoustila, joka mahdollistaa yhteistyön. Osuuskunnat, jotka ovat yhteisesti omistettuja ja demokraattisesti hallittuja yrityksiä, joille on ominaista jäsenten välinen tiivis yhteistyö tuotannon, markkinoinnin ja strategisen johtamisen\n6 6 alalla. Toisin kuin yhdessä työskentelyssä, sijaintipaikka ei ole yhteinen. Osuuskunnat eivät koostu yksinomaan itsenäisistä ammatinharjoittajista. Kirjallista ilmoitusta koskevassa direktiivissä säädetään nykyisellään vain työntekijöille annettavien tietojen määrästä; sen perusteella ei voida sallia tai kieltää mitään työsuhteen muotoa. Nämä uudet työsuhteen muodot ovat kuitenkin haaste direktiivin täytäntöönpanon kannalta. Direktiivissä itse asiassa säädetään, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että sitä sovelletaan kaikkiin henkilöihin, jotka vastaavat niiden omaa kansallista määritelmää siitä, mikä on palkattu työntekijä. Tämä määritelmä vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä. Esimerkiksi harjoittelijaa pidetään palkattuna työntekijänä joissakin jäsenvaltioissa mutta ei kaikissa. Uusien työsuhteen muotojen kehittymisen myötä tästä direktiivin soveltamisalaan kuuluvien henkilöryhmien tarkkoja määritelmiä koskevasta epävarmuudesta on tulossa entistä merkittävämpi ongelma. Euroopan komissiolla ei ole selvää käsitystä siitä, kuinka jos ollenkaan jäsenvaltiot varmistavat, että näissä uudenmuotoisissa työsuhteissa työskentelevät henkilöt saavat direktiivissä edellytetyt tiedot (komissio tutkii jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja käytäntöjä saadakseen paremman käsityksen tilanteesta). Tämän kyselyn avulla komissio haluaa tietää, onko tämä jäsenvaltioiden keskinäisen yhtenäisyyden puute ollut ongelma. Olisiko järkevää vahvistaa direktiivissä nimenomaisesti, että sen soveltamisalaan kuuluvat myös ne, joiden työsuhde on jokin näistä uusista muodoista? 4. Päätelmät Komissio toivoo, että se saa kerättyä tämän julkisen kuulemisen avulla monien sidosryhmien näkemykset kirjallista ilmoitusta koskevasta direktiivistä.\n7 7 ***


Päikkärit: Kyllästyttävää ja jännittävää\nTätä viikonloppua olen odottanut jo tiistaista asti. Vaikka viikonlopulle on tiedossa kivaa tekemistä, on syy odotukselle ollut kuitenkin ihan simppelisti työviikon tuntuminen totaalisen tympeältä ja tahmealta. Ärsyttävää ja väsyttävää, vaikka kuitenkin ihan tavallista. Syyslomaan tuntuu olevan ne perinteiset "viimeiset viisi kilometriä".\nEn tiedä, onko niin, että mielikuvittelen liikaa, ja sitten aina joku niistä aavistuksista osuu oikeaankin. Vai onko ihan oikeasti sattunut 4 erikoista etiäistä viikon sisään. Pikkujuttuja, mutta sitten samaan syssyyn osuessaan tuntuvat äkkiä kutkuttavan omituisilta sattumilta. Yksi tunne vielä on mielenpäällä, jään odottamaan, pitääkö se paikkansa, vai onko vain mielikuvittelua.\nTyökyllästyksestä ja pienoisesta elämänmuutosjännityksestä huolimatta olo on aika tyytyväinen. Ja ai niin, siitä elämänmuutoksesta en ole vielä maininnutkaan: Lastemme hoitopaikaksi vaihtuu päiväkoti (pelottava muutos, jolle ei ollut vaihtoehtoja). Äitiä jännittää kaikkein eniten. Toivottavasti ihan turhaan. Yritän keskittyä keksimään vain positiivisia asioita muutoksesta. Kuten siitä hurjasta tosiasiasta, että ovat jatkossa keskenään eri ryhmissä. Jos vaikka riitelisivät iltaisin vähemmän? (Todennäköisesti vaan ikävissään enemmän...) Ainakaan ei auta jauhaa niitä pelkäämiäni huonoja puolia, kun näin se nyt vaan menee. Hyviä puolia olkoon nyt alkuun ainakin täydellinen sijainti ja upouusi päiväkoti. Voitte auttaa plussien keksimisessä...\nTämä teksti on nyt kaikkea muuta, kuin mistä itsekään tykkään. Ei ole ytimekäs eikä terävä. Ei ole pointtia eikä loogista rakennetta. Kuvaksikin lätkäisen vielä yhden palan ihan eri palapelistä, nimittäin työhuoneesta, jota en ole ehtinyt esitellä. On vielä pari ajatusta sisustuksen suhteen toteuttamatta. Että tämmöinen aikuismainen ja tyylikäs (kröhöm) työpöytä meillä nyt on...\nNo, pointittomuudesta ja rakenteellisista puutteista huolimatta hyvää viikonloppua toivotan joka piipahtajalle! Meidän sakki lähtee syystalkoisiin mökille.\nTunnisteet: kasvatuskysymyksiä, mietelmiä, työt, äiteily\näiti raitapaita 26. syyskuuta 2014 klo 21.04\nMeidän tytöt on ollu muutaman vuoden päiväkodissa, eikä missään tapauksessa vaihdettais pois! Aloittivat perhepäivähoitajalla (3,5v ja 1v3kk) ja olihan se tavallaan pehmeä alku päivähoitoon, mutta ei me tykätty. Ei tykätty hoitajasta, ja sit sillä oli tosi paljon ylityövapaita (mikä oli outoa, koska meidän lapset oli pisintä päivää, ja niiden hoitopäivä oli yleensä n. 7 tuntia...), joten tytöt oli varahoidossa ihan vieraassa päiväkodissa suunnilleen viikon kuukaudessa.\nPuolisen vuotta myöhemmin aloittivat siis päiväkodissa, silloin 4v ja 1v8kk. Eri ryhmissä, mutta se oli hyvä niin. Meidän esikoisella on ollut kehityksen hitautta sekä motorisessa, että puheen ja sosiaalisten taitojen kehityksessä, joten sille oman ikäisten ryhmässä toimiminen oli ihan kuin toimintaterapiaa. Ja se pääsi myös erityislastentarhanopettajan leikkitaitoryhmään ja päiväkodin suujumpparyhmään.\nMeillä on aika pieni päiväkoti, ja vaikka toisinaan eri ryhmien hoitajat sijaistaa muissa kuin omissa ryhmissään, niin kaikki aikuiset tulee aika pian tutuiksi. Kaikki hoitajat on tosi mukavia, vaihtuvuutta ei ole juurikaan ollut ja kaikin puolin yhteistyö on mennyt ihan tosi mukavasti. Pienemmän päiväkodin aloitusta jännitin tosi paljon, kun ajattelin, että päiväkoti on pahasta, mutta kävi niin onnellisesti, että samaan aikaan aloitti ryhmässä vaan 4 lasta (vaikka ryhmä oli "täysi", loput lapset vaan aloitti vähän myöhemmin) ja kuitenkin oli täysi määrä hoitajia, eli parhaimmillaan oli 4 syliäkin tarjolla. Sai rauhassa sopeutua. Tosin tuo keskimmäinen (silloin pienin) on kyllä meidän lapsista ainut, jota on voinut kuvitella laittavansa noin pienenä hoitoon, että onhan se aika paljon lapsen persoonastakin kiinni.\nNäähän on nyt ihan päiväkodista riippuvia asioita, mutta halusinpahan nyt vaan sanoa, että voi se päiväkotikin ihan kelpo hoitopaikka olla :) Toivottavasti teidän päiväkotihoiton aloitus (ja jatko!) menee mukavasti ja lapset tykkää.\nHeidi Pii 28. syyskuuta 2014 klo 18.24\nVoi että, helpottavaa kuulla, että teillä on sujunut noin hyvin. Onhan siellä tosiaan monenlaisia mahdollisuuksia puuttua mahdollisiin erityistarpeisiin tms.\nErityisesti nyt jännitän ja toivon, että henkilökunta saisi vakuutettua ja rauhoitettua mut mukavuudellaan. Vaikken oo kovin kriittinen monestakaan asiasta, niin omien lasten asioista kun on kyse, niin puitteiksi (ja hoitajiksi) haluaa parhaat mahdolliset. <3\nElsa-Aalia - Havaintoja elämästä 27. syyskuuta 2014 klo 7.07\nHei, hyvä siitä tule. Teillä on ollut pehmeä aloitus :) Eri ryhmät, omat ystävät molemmilla! Hyvää viikonloppua!\nKiitos tsempeistä, toivotaan ja luotetaan näin. :)\nHeidi. 28. syyskuuta 2014 klo 12.49\nMinä ensin luulin, että kuvassa on työhuoneen tapetti ;) Luin luurilla.\nKovasti tsemppiä päikyn vaihtoon. Toivotaan parasta!\nHeidi Pii 28. syyskuuta 2014 klo 18.25\nHih, ei sentään! Vaikka jollain toisella varmaan ihastelisinkin noin rohkeaa tapettivalintaa. Itse nynnyilen seinillä ja repäisen sitten työpöydän kannella mieluummin. :)


Meidän uutuuksia - Xenia's day\n29.1.2014 Teksti: Anna.fi\nMoikkamoi! Onpa tuonne edelliseen postaukseen tullut mielettömiä kommentteja, kiitoksia kaikille niistä. Tosiaan, välillä on ihan kivakin mietiskellä niitä oman kasvun syitä ja seurauksia, jollain tavalla se on hyvinkin terapeuttista kun kokee sen ahaa elämyksen oman elämänsä suhteen. Mulla on nyt hyvä olla. Väsymys on tänäänkin aikamoinen, mutta reipas (tai no, reipas ja reipas:D)kävely ulkona antoi voimaa vaikka myönnettäköön, että vedinkin aikamoiset tirsat tuossa alkuiltapäivästä. Olo on tänään kuitenkin rentoutuneempi ja rauhallisempi, ehkä sitten sen tajuaminen, että ei ole tarvetta saada kaikkea hoidetuksi just nyt heti on iskostunut päähän. Pidin eilen oikein vapaaillan kera suklaan ja leffan ja teki muuten terää. Kaipa se on totta, että pitää nyt yrittää ihan tosissaan nauttia niistä vapaahetkistä, joita ei sitten samalla tavalla pikkuisen synnyttyä enää olekaan. Anyway, ennen kun lähdetään illan ohjelmaan eli pentueskariin (mä toivon, että Max ottais ihan rauhassa siellä, kääk!:D), halusin näyttää teille meidän muutamaa uutuutta ja sit tota Nellyn tän päivän kamppista. Heillä on siellä meneillään kamppisviikko, ja tää on nyt tän viikon kolmas juttu; jokainen kamppis kestää siis sen vuorokauden mutta tähän mennessä ovat olleet kyllä hyviä! 🙂\nNyt on meille tullut myös muutama jumpsuit tuon suositun mustan lyhythihaisen kietaisumekon lisäksi. Mä tykkään näistä jokaisesta, oon kyllä niin iloinen, että tää merkki silloin viime vuonna bongattiin, vaatteet on nimittäin just eikä melkein mun mieleen! 🙂\nMä muuten jäin tuijottamaan tuota ylläolevaa kuvaa kun siinä jokin vetosi muhun ja tajusin, että sehän on toi värien yhdistelmä. Kuinka loistavasti sopivat yhteen esim khakinvihreä, tummansininen, viininpunainen, valkoinen ja persikan sävy? Ehdottomasti pitääkin kokeilla josko jotain näistä sävy-yhdistelmistä mun tän hetkisistä käyttövaatteista löytyisi. Pistin taas muuten tuossa kaapin järjestelyn yhteydessä kauhean kasan vaatteita selllaisiin tyhjiöpusseihin (mikä niiden nimi on??) ja jätin esille vain ja ainoastaan kaiken mikä mahtuu päälle. Mikään ei ole epämukavampaa kuin liian tiukka vaate, sen tajusin sovitellessa varsin hyvin ja kävi mulle niinkin, että meinasin itseasiassa jäädä yhteen neuleeseen jumiin ja pyysin täällä jo S:ää apuun. Toisen ilme oli kyllä näkemisen arvoinen kun minä siinä rypistelin kädet ylhäällä kun kankeuksissani en saanut vedettyä vaatetta itse pois. 😀 Huomaa muuten tuollaisissakin tilanteissa kuinka kömpelöksi sitä on tullutkaan. Osittain varmaan tuon mahan vuoksi, mutta myös sen vuoksi, että kiertoliikkeet on täysin nono ja tuntuu, että vatsalihakset ei tosiaan oo parhaimmillaan tuossa venyneessä asennossa.. Nyt jotain ruokaa ennen kuin mennään ”riehumaan” muiden pienten pentujen kanssa. Toivottavasti saa äippä ja iskä olla Maxista ylpeitä! 😀


Kerrassaan käytännölliset Tapio Wirkkalan suunnittelemat Tapio kakkuottimet. Upean muotoilunsa ansiosta kakkuhetkestä tulee entistäkin nautinollisempaa. Välineet on valmistettu ruostumattomasta jaloteräksestä ja ne toimitetaan valmistajan lahjapakkauksessa. Tapio on suomalaisen muotoilun mestarin Tapio Wirkkalan nimikkosarja. Saatavana myös hopeisena. Huom, valmistajalta tilatuilta tuotteilla on vaihto-oikeus mutta ei palautusoikeutta. Kaiverretuilla tuotteilla ei ole palautus- eikä vaihto-oikeutta.