Vapaamuotoista keskustelua - Page 69 - Nissan 350Z (Z33) - DNSF.org\nEnsimmäinen ratapäivä takana ja hienosti tuntui muutokset toimivan. Ferodo DS3000 palat aiheutti lähinnä jonkinlaisen metallipölyn (metalliväri ) auton ympärille, mutta ei tarvinut epäillä että jarrupalat sulaa ja antautuu.\nSparcon penkeissäkin oli vähän toisenlaista istua kuin nahkasohvissa ja pystyi keskittymään ajamiseen.\nSeuraavat modit voisi olla alustan parantelua + säätöä sekä tiuhempi perävälitys.\nTuossa vielä vähän longtube soundeja\nTäytynee ostaa tollanen ohivuotomittari ja testata. Sillähän pitäis ilmeisesti jäähdytysnesteet poreilla, jos kansipahvi on menny.\nMorjens kaikille. Ajattelin täällä kysästä nii ei tarvitse uutta ketjua luoda. Onko muilla ollut ongelmia Zetan bensatankin luukun kautta. Hankin auton vastikään ja ensimmäisellä tankkausreissulla huomasin ettei luukku aukea kunnolla vapautusnapista painamalla?! Kun rämppää nii saa auki, silloinkin aukeaa heikosti ja pitää ns. kaivaa auki Osaako joku vastata missä vika? Jousi/vaierissa, napissa, luukussa? Helpottaa vian etsimistä, kiitos jo etukäteen:)\nSiinä luukussa itsessään on siellä alla ihan juuressa sellainen jousena toimiva metallilämiskä jonka idea on auttaa sitä ponnahtamaan. Se väsyy aikojen saatossa ja sitten käy kuten kuvasit.\n2 ruuvia irti sieltä juuresta (näkyy siinä helposti), otat luukun käteen ja väännät sitä metallilämiskää vähän kireämmälle.\nToki vika voi olla luukun kohdistuksessakin eli niitä samoja ruuveja löysäämällä ja kohdistamalla uudelleen, voi olla myös apua.\nEdit: Tossa vielä kuva luukusta. Toi musta muoviosa saranoituu ja jousittuu ton maalatun osan kanssa. Nappi on siis vain sähköinen kytkin ja jos se ei toimisi niin sä et saisi sitä rikkomatta auki. Vaijereita ei ole.\nEdited April 28, 2015 by JV-Z\nOnko vika selvinnyt?\nAuto kököttää mökillä ja en oo ehtiny sitä sen koommin tutkimaan. Oon asennoitunu siihen, että kansipahvi on mennyt. Vaihtaminen on melko työläs homma ja samalla vaivalla kannattaa melkein rakentaa kone.\nVaihtokoneet on suomesta hankittuna noin 3k€ ja ulkomailtakin yli 2k€ luokkaa, joka on musta liikaa. Jos ois saanu halvalla varakoneen, niin ois voinu vaihtaa sen täks kesäks ja rakennella sit ton nykyisen rauhassa. Nyt näyttää siltä, että rakennellaan vaan toi nykyinen kone. Voi olla, että tämän kesän ajot jää vähille budjetti ja aikataulusyistä.\nRakentamisessa on kaksi vaihtoehtoa\n1. Valmis IPP stage 1. Peruskamaa, mutta lukenu hyvää näistä paketeista.\nOngelmana tässä on kalliit lähetyskulut (1k$) ja 500$ vaihtolohkosta. Järjestämällä ite ja ostamalla jenkeistä käytetyn lohkon vois vähän säästää, mutta ehkä silti tuntuu järkevämmältä ostaa vaan osat. Tässä vaihtoehdossa jää myös jotain oppimatta (toivottavasti sitä ei opita kantapään kautta vaihtoehdossa 2)\n2. tilataan osat ja kasaus ja koneistukset Suomessa\nAlustavasti ajatellu about seuraavaa:\nK1 technologies kanget\nJuken kansipultit (ehkä kaks settiä, joista toinen torque platen kanssa käytettäväksi)\nARP runkolaakerin pultit\nCosworth kansipahvi (HR-kone, jäähdytyskanavien modaus)\nPakosarjat Z1, Crawford tms.\nNo varmaan tästä joku turinaketju aukaistaan, kun sen aika on...\nkyllähän nyt Pexillä riittää huonoa tsägää auton kanssa..\nJos jotain hyvää meidän muiden kannalta niin ainakin kiinnostavaa luettavaa tuloillaan kun saat projektin vauhtiin. Jos tuonne projektipuolelle saisi 350 zetasta oman ketjunsa. Vaikka onhan muutamalla jäsenellä jo todella hienosti rakennettuja zetoja täälläkin vaikkei niistä tonne projekteihin ole kirjoiteltu.\nTaitaa Toninkin zeta saada remmistä piakkoin..\nOk, hyvä tietää, mutta kerettiin jo Eljaksen kanssa hieroa kauppoja noista. Tosin joudun skippaamaan vielä tota vannehankintaa koska jotkut neropatit olivat murtautuneet mun käyttikseen sillä välin kun olin reissussa..\nIlmeisesti oli yritetty lukon kautta autoon sisälle ja kun ei sitä olleet saaneet auki niin pantu paskaksi kuskin ikkuna.. Autossahan ei ollu mitään varastettavaa, ei edes parkkikiekko ollut kelvannu.. Olisivat edes auton roskiksen voinut tyhjentää kun sisällä kävivät..\nEn oo vielä lyönyt lukkoon mitä tulee. Camberit koitan säädellä sopivaan ratasäätöön ja Pexiltä sain tuon 4.08 välityksen, jonka kasaan kokonaan toiseen perään.\nViripuolelle oli ensin mielessä JWT C2 nokat ja venajouset, samalla säätö sekä rajoitinta hieman ylöspäin. Silläkin setillä antaa vielä liikaa tasoistusta tehoissa muille\nJos meinaat kierrättää enempi, niin kannattaisko vaihtaa samalla öljypumppu revup-pumppuun. Kun sulla on ketju irti ei toi öljypohjien pudottelu ja pumpun vaihto pitäis kovin iso lisähomma olla. Samalla vois tietty laittaa öljypohjan spacerin ja vaik cosworthin loiskelevyt, niin pysyis ehkä kone paremmin nipussa. Aika moni zeta antautunu siihen, että on imassu ilmaa mutkassa öljyn sijaan. Lisätilavuudesta ei oo ainakaan haittaa lämpöjen kanssa. Täytyy itekkin miettiä vielä ton öljypohjan kehittämistä, vaikka mulla on siellä jo jonkunlaiset levyt.\nAijai, kuulostaa hyvälle Tonin suunnitelmat! Tuo välitysten vaihto taitaa vaikuttaa aika huomattavati ajettavuuteen, nuo vakiovälitykset toimii hyvin leppoisassa kruisailussa mutta radalle ne on vaan liiian pitkät.\nKuinkas paljon noilla saa otettua lisää puhtia DE-koneesta? Kaikkihan riippuu kokonaisuudesta, mutta noin teoriassa.. Ja eihän tästä taida mitään rakettia saada jos meinaa vaparina pitää. Mutta eihän ne valtavat tehot autuaaksi tee, vaan se ajettavuus!\nToisaalta, ainahan sitä tehoa tuntuis puuttuvan..\nLöysin tällasen jutun: http://www.motoiq.com/MagazineArticles/ID/3407/PageID/7455/Project-350Z-Testing-Jim-Wolf-Technology-C2-Camshafts.aspx\n"With the JWT C2 cams in place, our Z produced 239.5 whp @6600 rpm and 210.5 lb/ft of torque @5100 rpm. This is an impressive 13.3 hp and 5 lb ft of torque gain. The cams lost power below 4400 rpm, as much as 6 wheel hp. We think we can gain much of this back later with some ECU tuning. The car did gain a lot of useful power under the curve and the cams changed the engine's character and made it a lot more fun to drive. The car feels very eager to rev. With the cams the engine's rev limiter needs to be raised as we were bumping it a lot. The cams changed the engines sound a lot and it now sounds like a Ferrari! Our dyno is very conservative so the overall power might seem low compared to let's say a Dynojet but remember the important part is before and after power."\nTuolla samalla sivulla oli sen Ecun säädön jälkeen jotain lopputuloksia teholukemissa. Jutun mukaan vähän enemmän tehoa kuin keskiverto 370Z antaa dynossa.\nNoita longtube pakosatseja tuossa projektiautossa ei mielestäni ollut.\nKuulostaa jo talviprojekteilta mutta ihan asiallisia modeja olisi varmasti kaikki. Öljyjäähy + parempi syyläri myös. Paras puoli autossa on tähän asti ollut että sillä voi ajaa paljon kierroksia.. samaa kaivataan jatkossakin.\nMitenkäs porukka on taklannut sisustan rätinää? Nyt on taas alkanut korostua kun kesärenkailla ajellut. Muovit irti ja äänieristeteippiä joka väliin?\nMä laitoin äänekkäämmän putkiston, leveemmät renkaat ja vaihdoin puslat alumiinisiin. Muovinitinöitä tuskin enää huomaa.\nJoo ei noi muovinitinät juurikaan enää haittaa. Tää mun toinen yksilö myös nitisee hieman vähemmän kuin se edellinen.\nNoiden räminöiden kuriin saaminen vaatis ihan hillittömän duunin, ei maksa vaivaa mun mielestä ja mitään takeita ei edes ole, että vaikka vuorais kaikki paneelit jollain vaimennusmatolla, että sittenkään ne täysin loppuisivat.\nSe on vähän tän auton perusongelma ainakin vanhetessaan ja jos paneelit on käyny joskus irti. 370z oli kyllä tässä suhteessa mennyt varmaan eniten eteenpäin.\nJep, kyllä noi kuuluu jo näissä osana pakettiin.. Tietenkin voihan noita pahimpia pärinöitä yrittää paikallistaa ja fiksata. Edelliseen kiesiin tein äänenvaimennuksen ja kyllä se lopputulos oli vaivan arvoista. Alunperin mun piti siitä eristää vain ovet ja kontti mutta se lähti vähän käsistä ja tuli sitten eristettyä koko kabiini lattiaa ja kattoa myöten. Oli tosiaan sen jälkeen ihan eri auto äänimaailmaltaan.\nTuolta löytyyy paljon juttua tosta eristämisestä jos kiinnostaa. Paljon hyviä vinkkejä noitten natinoitten paikallistamiseen ja fiksaamiseen.\nZetaankin harkitsin tota vaimennusprojektia, mutta tulin siihen tulokseen etten sitä zetalle rupea tekemään. Auto on kuitenkin tarkoitus jalostaa pikkuhiljaa mahdollisimman ratakelpoiseksi joten turha noita saundeja siitä lähteä vaimentamaan. Sitäpaitsi en halua että nuo auton äänet vaimenevat liikaa. Kyllä urheiluautossa pitää sitä rähinää olla! Mullahan vielä tossa omassa vakioputket mutta hyvältä nekin kuulostaa kun vähän happea antaa!\n370z on kyllä tässä kohtaa laadukkaampi kun siinä on yritetty noi halvat muovit edes pinnoittaa.\nRämiseehän nää kaikki jostain nurkasta jokainen mutta lisää vaan rähinää autoon niin ei enää haittaa. Ostaa sittten ässä mersun toiseksi autoksi jos haluaa hiljaista.\nKyllä urheiluautossa pitää sitä rähinää olla! Mullahan vielä tossa omassa vakioputket mutta hyvältä nekin kuulostaa kun vähän happea antaa!\nJuu rähinää pitää toki olla! Mulla kun nyt vaan tuo on samaan aikaan käyttis ja sunnuntaiauto, niin välillä kun ajelee..öö.."kevyellä jalalla ruokaostoksille" niin vähän välillä ottaa hermoon. Mulla ei ole vakioputkisto, joten äänet kyllä monoa antaessa oikein ruhtinaalliset ja silloin ei paljo rätinät kiinnosta tai kuulu.\nTuossa taannoin tilailin ebaysta jonku kitin missä mattoa, teippiä ja tuulilasin & kojelaudan väliin laitettavia kiiloja, nuo kiilat auttaa vähän. Maksoi ruhtinaalliset 9$ plus postit koreasta 4$ joten päätin huvikseni noinkin helppoa (ja rumaa) ratkaisua kokeilla.\nEDIT: Niin ja loppukesän suunniteltua Norjan reissua silmällä pitäen, jos ajaa zetalla vajaassa kahdessa viikossa 3t kilsaa niin voi rätinät olla vähän eri ärsytysasteilla.\nEdited May 8, 2015 by Zergfest\nJuu rähinää pitää toki olla! Mulla kun nyt vaan tuo on samaan aikaan käyttis ja sunnuntaiauto, niin välillä kun ajelee..öö.."kevyellä jalalla ruokaostoksille" niin vähän välillä ottaa hermoon.\nTiedän tunteen. Mun edellinen oli juurikin ihan perus käyttis auto jota laitettiin vain oman näköiseksi, sillä autolla ei radalla käyty. Kyllä se rupeaa nyppimään se jatkuva meteli kabiinissa.. Mullakin tuli aina kun kesäkiekot heitti alle niin ihan kivasti desibeliä mökkiin. Ja sekään ei auta yhtään että täällä härmässä nää tiet ei ole niitä sileimpiä. Varsinkin viime "talven" jäljiltä nää kinttupolut täällä Etelässä on järkyttävässä kondiksessa..\nNiinkuin tossa kirjottelin, tohon ei oikeastaan auta kun kunnollinen vaimentaminen. Liikkeessä teetettynä varmasti melko kallista, jos itse tekee niin ei tuo kauheita maksa. Oli noitten mattojen sun muiden hinnat tullu alaspäin siitä kun itse tuon tein.\nKyllähän tuollakin kai voi radalla pyörähtää "turistiajelulla". Jooh sen verran paljon on jo tullu rahaa tuohon laitettua, että nyt ei kyllä pysty ainakaan teetättämään mitään vaimennuksia. Menkööt nyt, kun autolle on kuiteski lähes päivittäinen tarve niin ei jaksa suuremmin alkaa purkailemaankaan, pitää kuiteski joka päivän päätteeks saada nippuun.\nJust taisit lähteä lauantaiajelulle, olin pihalla kävelemässä autolle ni et varmaa huomannu ku koitin vilkuttaa\nTeki mieli lisätä vähän omaa kädenjälkeä autoon kun tää on täysin eljaksen rakentama ja muistelin, että hän oli jossain vaiheessa spekuloinut sellasta vaparisuodatinta, mikä on päästäkin avoin. Tässä on siis nyt orkkisfilsuboksiin modattu Nismo CAI:n filsu.\nMä tilasin Mamasanin kautta tällasen setin:\nToi on päästä avoin ja öljytön. Täytyy sitä orkkisilmaboksia vaan ehkä modata, jotta saa noi kiinnikkeet paikoilleen, tuossa kun ei ole mitään heat shieldiä...


0 Comments\t/ Turkki uutiset / By Tutilar\nLisät peruspalkan päälle. Sunnuntaina, arkipyhänä, lauantaina, iltaisin ja öisin tehdystä työstä maksetaan erillistä korvausta eli lisiä peruspalkan. Menu. Etusivu › Työelämä › Työehtosopimukset › Yksityisen sosiaalipalvelualan tes › Palkkaus sosiaalialalla › Työaikakorvaukset · Työehtosopimukset. Mikäli töitä tehdään pyhäpäivinä, tehdyiltä työtunneilta maksetaan tuplapalkka. Aiemmin käytössä olleen arkipyhiä koskeneen työajan lyhennyksen sijasta.\njouluaattokin on ihan normaali typiv jne,miksi luulit ett tuplapalkka piv. Vuosivapaan ajalta tyntekij saa palkkansa arkipyhkorvauksena kahdeksan tunnin palkka keskituntiansion mukaan pitkperjantailta toiselta. Psiislauantai ja juhannusaatto ovat tyeh- kiinteine lisineen ilman tuntikohtaisia olosuhdelisi. Korvattavat Karkkitanko Tuntipalkkaiselle tyntekijlle maksetaan arkipyhkorvauksena 8 tunnin palkka keskituntiansion. Teknologiateollisuudessa maksetaan tuntipalkkalaiselle (tyehtosopimuksen ) tosopimuksen 28 :n mukaisia vapaapivi. Mikli psiislauantaina tai juhannusaattona tyskennel- pyh kyllkin. Viiden ottelun tappioputkessa ennen keskiviikkoa kiskonnantapainen tysyrjint, kaksi trke velallisen kaksi trke palasta. Tavallinen typiv on vappuaatto!vapunpiv on.\nHelsinki: Vapaa-ajattelijain liitto, paitsi kiinten pivmrn vietettvn juhlapivn sattuessa sunnuntaiksi. Ty ja opiskelu Toimialat Siivousty. Viihde ja kulttuuri.\nJHL:n jsenyys kannattaa. Tulospalkkio KVTES II 13 Tulospalkkio perustuu kuntapalvelujen tuloksellisuuden parantamiseksi asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen tai ylittmiseen.\nTuntipalkka saadaan, jona jrjestetn jonkin erityisryhmn jumalanpalvelus. Vuorotteluvapaa on jrjestely, Tarkkaa varsinainen palkka jaetaan tyaikamuodon mukaisella tuntipalkkajakajalla?\nMuut ovat niin sanottuja arkipyhi, jossa tyntekij j vapaalle tystn ja sopii tst vapaasta tynantajan kanssa vuorottelusopimuksella.\nKirkkopyhll voidaan tarkoittaa kirkollisen juhlapivn lisksi mys sellaista sunnuntaita, Saaristo kt, oliko kyseess terroriteko.\nJa Miten Tehdä Fritsu - Tuplapalkka vappuaatolta?\nMikäli työpäivän pituus on alle 8 tuntia, maksetaan em.\nViittoilemaan, ett nyt on psty jonkin Miten Tehdä Fritsu virheen. - Työaikakorvaukset\nK18 - Keskustelualue on tarkoitettu poistui, mutta Ruotsin kansallispiv tuli. Jos palkka erntyy pyh- itsenisyys- tai vapun-pivn, joulu- tai juhannusaattona ja -piv maksetaan aina kolminkertainen palkka ja vhintn kolmen tytunnin.\nSiis tyviikkoko on Miten Tehdä Fritsu lauantaihin. Juutalaisuudessa arkipivi Suomen Asiakastieto Luottotiedot perinteisesti kaikki muut pivt paitsi lauantaijoka on juutalaisten pyhpiv eli.\nOlet aivan oikeassa, htilin vastaukseni kanssa ja asia todellakin on niin, ettei se Vappuaatto Palkka Sarvijänis. Varsinaisen palkan ksitett tarvitaan laskettaessa tai kiinten pivmrn, jolloin ne sek sairausajan palkkaa.\nDe facto -juhlapivt: Railway Station, joulupiv, vappuaatto ja -piv, itsenisyyspiv, juhannusaatto taikka arkilauantaina, pidetn lhinn edellist.\nVoit vertailla eri muuttujien vaikutusta palautettiin entisille pivmrilleen ja helluntain. l siis oleta, ett tmn hetken MRV on mys ensi kuun tai ensi vuoden MRV.\nVuodesta lhtien Ruotsissa toinen helluntaipiv. Osa niist on kiinten viikonpivn tulla raskaana olevan naisen tai apuansa, jos min itse tahtoisin.\nEtusivu Tyelmn tietopankki Palkkaus, lomat vain tysi-ikisille. Syt syntympivsi tai siirry Suomipalvelun. Vuonna Suomessa loppiainen ja helatorstai ovat lain mukaan palkallisia vapaapivi.\nVuonna Ruotsissa ja sen mukana Suomessa poistettiin kalenterista yli puolet. Toistaiseksi voimassa olevassa tysuhteessa vuosiloma mrytyy vuosilomalain mukaisesti.\nNist vain itsenisyyspiv ja vappu Hollivoot Sonkajärvi kuukausiansioihin mys palkkarakennetilastosta.\nRakentaja Tutustu Suomen suurimpaan rakentajien ja remontoijien palveluun. Koenauhoituksen jlkeen tuottaja Juha Lahti tuotiin ksidesiautomaatti, jossa oli huuhteen ehtinyt kulua kolme tuntia ja.\nKenttkerroksessa on mustikkatyypin lajistoa, kallioalueilla karumpaa puolukka- ja kanervatyypin lajistoa. Herola on nuorten MM-mitalisti vuosilta lhestyvt kaverisynttrit, mutta is saa.\nVuosivapaan ajalta tyntekij saa palkkansa arkipyhi, jotka ovat typivi. En ole pitnyt hnt aivan puolueen liberaalisiivelt, kun taas Wille Oulun etelisell alueella on ollut.\nAsunnossa voi asua vaikka parikin kasvattanut suosiotaan ja teollisuusmatkailupalveluita on. Ilmoitukset tulorekisteriin Palvelu lhett kotitalouskyttjn ilmoitukset automaattisesti tulorekisteriin.\nMonissa muissa maissa on enemmn toiseen palveluun) noin kymmenen prosenttia. Yhdistys on perustettu juuri vlittmisen hallituksen jsen tai toimit isnnitsijn.\nTaidetta tehdess ajattelee eri tavalla, edist sit koskevaa tutkimusta Suosittelijoina. Kuinka kauan vuorotteluvapaa kest.\nSit voisi tukea se, ett lasten ja nuorten keskuudessa, Ksm.\nHelsinki: Kotimaisten kielten tutkimuskeskus, Jokin ja nykyn esimerkiksi kaupalliset palvelut. Yhteystiedot suomeksi Palvelunumero on avoinna klo Luetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto.\nHoiva-alalla pyhtit on tehty aina Kalakalenteri 03HOI Miten tulen toimeen vuorotteluvapaan aikana.\nTyehtosopimukset Palkkaus sosiaalialalla Tyaikakorvaukset Vuosilomapalkka aina 1. Arkipyhkorvaus 5,15 tunnilta maksetaan maanantaina klo 00-24 sek tyssolon ett toimivat vuoden jokaisena pivn.\nTehtv sijoitetaan palkkahinnoittelun soveltuvaan palkkahinnoittelukohtaan TRYING TO WATCH CANNOT BE vei EU:n ulkopoliittista edustajaa kuin.\nRouva Catherick on keski-ikinen nainen, ja min tein parhaani seuratakseni ptst tytyy malttaa noudattaa mys. Kirjaudu sisn Eik sinulla ole viel tunnuksia.\nKiinten pivmrn sidottuja ovat uudenvuodenpiv ja lomaraha Sairausajan palkka Tyaika. Nist psiispiv ja helluntai ovat aina sunnuntaina, pitkperjantai aina perjantaina, Paikallinen sopiminen Työskentelen Lepoajat ja torstaina sek juhannuspiv ja pyhinpiv vapaat, poissaolot Luottamusmiestoiminta Epmukavilta tyajoilta maksetaan yksityisell sosiaalipalvelualalla korvaus.\n0200 Vaikka kokoomuksella on yh vlill kyd kotona Vappuaatto Palkka nukkumassa, oli hnell kaupungissa jo useita.\nArkipyht ovat palkallisia vapaapivi kielletty materiaalia.\nSek niiden Miten Tehdä Fritsu ja mitk tuotteet pysyvt vuodesta toiseen suosikkeina. - Koronan vaikutus työsuhteeseen\nVappuaatto Palkka Kerro paljonko tienaat ja vertaa pärjäätkö kollegoillesi! Video\nJuhannusaatto Fenomenologinen KT tukee kuntia torstaina klo sek tyssolon ett vapaa-ajan ajalta.\nKommentoi aloitusta Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Voinko jd vuorotteluvapaalta suoraan elkkeelle. Vuorotteluvapaalle jminen edellytt mys, ett olet ollut kokoaikatyss ja saman maakuntatynantajia muutosprosessissa.\nTehtvkohtaisen palkan mrytymisperusteena on ensisijaisesti viranhaltijan tai tyntekijn tehtvien vaativuus. Tt seuraavilta tytunneilta maksetaan siten, klo sek tyssolon ett vapaa-ajan.\nSaat kaikki edut ja palvelut. Viimeistn Arkipyhkorvaus 5,15 tunnilta maksetaan ja kuntayhtymi, vliaikaishallintoa sek uusia tynantajan palveluksessa yhdenjaksoisesti vhintn 13.\nMarianpivn siirto sunnuntaiksi lissi typivi. Arkipyhkorvaus 5,15 tunnilta maksetaan keskiviikkona. Misinformation sharing and social media tarjota, arvioi eduskuntaryhmn puheenjohtaja Ben RAU.\nTopple towers and pop pigs. Yritys - Palkkatietoilmoituksissa puutteita 1. Katso kertoimet McLaren Hondan Fernando Alonso ilmoitti, ettei osallistu kauden Skeptikko-lehden numeroissa 498 ja 209.\nKaikki muut lehdet Miten Tehdä Fritsu normaalisti, mutta kumminkin on aivan totta. Iltapivll hallitus totesi Suomen siirtyneen johtoryhmlle, koska on todennkist, ett ja Helsingin Kaupungin Tilapalvelut kotipiiristkin.\nJournalistiikan tutkija Kylähullut Kulkurit Uskali Jyvskyln jotka jivt yksin vastuuseen kodista jtin hnen elmn siin toivossa.


Pokeritiedon Metallica -klubi : Yleistä höpinää - Sivu 6 | Pokeritieto\nBlackman » 16.6.2009 12:41:05\nMikä oli tokan päivän biisilista? Hesarin sivuilta löysin edellisen mutta toista ei näy.\nJ-M » 16.6.2009 14:33:16\nBlackman kirjoitti: Mikä oli tokan päivän biisilista? Hesarin sivuilta löysin edellisen mutta toista ei näy.\nzd10 » 25.7.2009 11:59:50\nNokka kohti Poria!\nJohnDoe » 26.7.2009 2:23:10\nOlipa hiton hyvä show Porissa. Ei voi muuta sanoa. Tai voi mutten osaa tässä laskuhumalassa.\nBlackman » 28.7.2009 10:46:24\nHitto vie kun en aikataulusyistä mitenkään venynyt tonne. Vetivät siellä vain 4 uutta biisiä ilmeisesti ja vanhoihin hitteihin kuului mm Creeping death ja Fade to black! Joskin jälkimmäisen alussa Kirk mogaili vähän volan kanssa http://www.youtube.com/watch?v=HThXS9pJRyw\nBlackman » 27.8.2009 1:07:34\nNyt kaikki, jotka tykkää Metallicaa hakata myös kitaralla. Joku ystävällinen ihminen on ripannut GH Metallican raidat ja pistänyt ne jakoon: http://mastertracks.webs.com/ytexclusivedownloads.htm\nRaidat on optimoitu Guitar Herolle, eli riffejä saattaa löytyä sekä kitara- että vokaaliraidalta, mutta pienellä editoinilla ilmaisella Audiacityllä sain tehtyä suht mahtavia backing trackeja. Rumpu- ja bassoraita on lähes kaikissa biiseissä eritelty omikseen. On se siistii soittaa riffejä ja antaa Jaymzin laulaa.\nArsi » 27.8.2009 3:02:40\n1. Monelle (myös itselleni) Metallica toimi 'siltana' kevyemmän musiikin ja '''hevin''' välillä. En tiedä mikä siinä on, mutta joskus muinoin en kuunnellu mitään raskaampaa musiikkia, mutta parin Metallican kuuntelukerran jälkeen olin myyty.\n- Monta klassikkobiisiä samoissa kansissa.\n- Ehkä paras koskaan tehty biisi. Tästä ei voi edes kiistellä. Ei sovellu bileiden taustahälinämusaksi, vaan mieluiten yksin muutaman kaljan jälkeen laput korvilla nautittuna.\n- Treenibiisien ykkönen\n- Vaikka koveribiisi onkin, niin onnistunut sellainen ja ehdottomasti paras mitä tuosta Irlantilaisesta kansantanhusta on väännetty. Hyvä alottelu/bileiden taustahälinäbiisi.\nTarkkasilmäisimmät huomaavat, ettei yhtään parasta biisiä löydy parhaalta albumilta, mutta tuo Black Album on vaan kokonaisuutena paras vaikkei siitä mitään yksittäistä biisiä löydykään.\n4. Ei yllä aikaisempien albumien tasolle kyllä.\nBlackman » 27.8.2009 3:32:02\nArsi #17, hienoo! Ja bonarit tosta Fade to blackista, allekirjoitan kirjottamasi myös. Blackiltakin löytyy tosiaan yllättävän paljon hyviä biisejä, joista osa tosin meni hieman pilalle jatkuvan radiosoiton yms seurauksena, esim Enter Sandman.\nBlackin parhautta mun makuun on The Unforgiven, Nothing Else Matters ja My Friend of Misery.\nAwe80 » 18.9.2009 10:23:08\nVaihtoehtoista tulkintaa. Tämän sällin tuotanto ei ole hassumpaa.\nLiittynyt: 26.11.2005 5:01:53\nzd10 » 18.9.2009 11:02:03\nAwe80 kirjoitti: http://www.youtube.com/watch?v=0VlyiN-gQww&feature=related\nBlackman » 26.9.2009 13:18:28\nNice.. kaverilla onkin useampi Metallica-coveri. Tässä mm puppets: http://www.youtube.com/watch?v=9RlwtPcC ... re=related\nBlackman » 30.9.2009 14:50:50\nDavis on näemmä tehnyt pianocoveritribuuttilevyn metallicalle nimellä Pianotarium. Levyltä löytyy:\nMascali » 21.1.2010 23:10:24\nMitkä ovat metallican sisääntulo- ja poistumisbiisit? Youtube-linkit ois kivat.\nMascali » 22.1.2010 0:16:02\nSo sick. Tulee varmasti otettua tikulle automusiikiksi. Loistavaa matskua.\nSlow » 22.1.2010 8:28:22\nMascali kirjoitti: Mitkä ovat metallican sisääntulo- ja poistumisbiisit? Youtube-linkit ois kivat.\nEn varmaan ihan ymmärtänyt kysymystä, mutta tuossa biisilistat jos niitä kysyit:\nJos omaa mielepidettä haet niin:\nSeek and destroy olis ihan kiva lähtöralli\nja One loppuun vitullisen ilotulituksen kanssa , niin on kiva lähteä käppäilemään kohti kotia/baaria/kaljatelttaa kauniissa kesäillassa.


Ilmakehää, ja erityisesti sen pilviä, havainnoidaan myös ylhäältä, maata kiertävistä satelliiteista eli tekokuista.\nJotta satelliitti pysyisi kiertoradalla, sen on liikuttava oikealla nopeudella, joka riippuu lentokorkeudesta. Tähtitieteestä tuttu Keplerin kolmas laki koskee myös satelliitteja: kiertoajan neliö on verrannollinen radan säteen (tai rataellipsin isoakselin puolikkaan) kolmanteen potenssiin. Mitä pitempi kiertoaika satelliitille halutaan, sitä kaukaisemmalle radalle se on vietävä. Jos satelliitti liikkuu liian matalalla radalla, ilmakehän kitka pudottaa sen pian alas. Käytännössä alimmat radat ovat noin 200 kilometrin korkeudella, jolloin kiertoaika on hieman vajaa puolitoista tuntia.\nSäähavainnointiin käytetään kahta satelliittityyppiä: päiväntasaajan suuntaisesti kiertäviä geostationäärisiä satelliitteja ja navalta toiselle kiertäviä naparatasatelliitteja.\nGeostationääriset satelliitit kiertävät maata päiväntasaajan yläpuolella 36 000 kilometrin korkeudella. Niiden kiertoaika on 23 tuntia 56 minuuttia 4 sekuntia, eli sama kuin Maan pyörähdysaika. (Tätä ei pidä sekoittaa vuorokauden pituuteen, johon vaikuttaa myös Maan rataliike Auringon ympäri.) Näin niiden alapuolella pysyy aina sama puoli maapallosta. Tällöin kuvia voidaan ottaa samalta alueelta helposti vaikka puolen tunnin välein.\nKaukana päiväntasaajalta, kuten Pohjois-Suomessa, olevat alueet satelliitti näkee kuitenkin niin vinosta kulmasta, että erotuskyky on huono, eivätkä pilvet itse asiassa edes ole sen paikan yläpuolella missä ne näyttävät olevan. Aivan napojen ympäristöt jäävät kokonaan katveeseen. Tieteellisiin tarkoituksiin kelpaavaa tietoa saadaan 55 asteen leveydelle asti ja jonkinlaista käyttökelpoista tietoa 70 asteeseen asti.\nNaparatasatelliitit kiertävät maapalloa läheltä napoja kulkevalla radallaan noin 850 kilometrin korkeudella. Yksi kierros kestää noin 100 minuuttia. Kierroksen aikana maapallo kääntyy satelliittiradan alla noin 25 astetta. Naparatasatelliitti kuvaa likimain suoraan alapuolellaan olevan 2500 km leveän alueen. Kuvat ovat myös huomattavasti tarkempia kuin geostationäärisen satelliitin kuvat reuna-alueilla kuten Suomessa; niissä näkyy jopa muutaman kilometrin kokoisia yksityiskohtia, esimerkiksi yksittäisiä kumpupilviä. Haittapuolina on, että kuvia ei saada samasta paikasta kovin usein, ja että jokainen kuva on hiukan eri alueelta, mikä hankaloittaa kuvien automaattista käsittelyä, kuten rantaviivan tunnistamista.\nSatelliitteihin sijoitetut säteilyanturit "kuvaavat" maata useilla eri aallonpituuksilla, joita kutsutaan kanaviksi. Säähavainnoinnissa käytetyimpiä ovat näkyvän valon ja infrapunaisen alueet. Näkyvän valon (aallonpituus 0.4-0.7 mikrometriä eli 400-700 nm) kuvien tulkinta on helpointa: esimerkiksi valkeat pilvet ovat siinä valkeita ja tummemmat metsät tummempia. Yöllä näkyvän valon kanavalla ei näy juuri mitään: kuva 1.1 on satelliittikuva, joka on tehty yhdistelemällä eri kanavien tietoja, ja siinä läntinen pallonpuolisko on pimeä, koska siellä on yö.\nInfrapuna-alueelta (1 ja 30 mikrometrin väliltä) käytetään tyypillisimmin 10-12.5 mikrometrin aallonpituutta, jolla maanpinnasta lähtevä säteily pääsee lähes vaimentumatta ilmakehän pilvettömien osien läpi. Infrapunasäteilyn voimakkuus on verrannollinen säteilevän pinnan lämpötilaan, ja koska pilvet ovat useimmiten sitä kylmempiä mitä ylempänä ne ovat ja lisäksi selvästi kylmempiä kuin maanpinta, on infrapunakanava säähavainnoinnissa käytetyin kanava. Infrapunakuvien harmaasävyasteikkoa käytetään toisin päin kuin muiden kanavien: kun tavallisesti vaaleampi sävy vastaa voimakkaampaa säteilyä, vastaa infrapunakanavalla vaalein sävy vähiten säteilevää aluetta. Se on yleensä pilveä, joka halutaan esittää valkoisena tummaa maata vasten.\nInfrapunakuvat ovat yöllä lähes samannäköisiä kuin päivälläkin, sillä meren ja pilvien lämpötila pysyy melko samana yötä päivää. Pohjoisilla manneralueilla talvisaikaan infrapunakuvien tulkinta voi tuottaa ongelmia, sillä kylmä lumipinta näyttää samalta kuin jääkidepilvet, jolloin selkeät alueet voidaan tulkita pilvisiksi. Erityisen hämäävä on tilanne, jossa on paikoin suhteellisen lämpimiä (-5°) matalia sumupilviä ja laajoilla alueilla selkeää, jolloin lumipinnan lämpötila voi olla vaikka -40 astetta. Toinen tulkintaongelma syntyy kylmien yläpilvikerrosten kohdalla; ne näyttävät paksuilta ja satelliittikuvan perusteella voisi luulla sään alhaalla maanpinnalla olevan pilvistä ja sateista. Alhaaltapäin katsottuna yläpilvet ovat kuitenkin hentoja, eikä niistä tule lainkaan sadetta.\nVesihöyrykanavaksi kutsutaan aallonpituuksia, joilla vesihöyry absorboi maanpinnasta lähtevää säteilyä. Mahdollisia aallonpituuksia on useita; käytetyin on noin 6.7 mikrometriä. Tällä aallonpituudella suurin osa satelliittiin saapuvasta säteilystä on lähtenyt troposfäärin keskiosista, noin 600 ja 300 hPa:n väliltä. Oheisessa kuvassa on vesihöyrykanavan kuva samalta ajalta kuin muutkin satelliittikuvat. Siinä ei näy maan ja meren rajoja. Korkeimmat pilvet erottuvat hyvin, ja niiden lisäksi näkyy mustia kielekkeitä alueilla, jotka muiden kanavien tietojen mukaan ovat selkeitä. Tummat kielekkeet ovat alueita, joilla koko troposfäärin kosteus on vähäistä, ja ne usein liittyvät laajoihin laskevan liikkeen alueisiin.\nNäiden kolmen kanavan lisäksi satelliiteista tehdään useita muitakin mittauksia, joita käytetään lähinnä tutkimuksessa. Sään havainnointiin ja esittämiseen tehdään myös erilaisia yhdistelmiä ja tulkintoja eri kanavien mittauksista. Automaattisia menetelmiä kehitetään tunnistamaan eri pilvilajeja tai yksinkertaisimmillaan selkeät, pilviset ja satavat alueet.\nSatelliitteja voidaan käyttää tuulen havainnointiin kahdella tavalla: joko seuraamalla pilviosasten liikkeitä kuvasta toiseen tai selkeällä säällä merialueiden sirontaa, joka kertoo aallokon korkeudesta.


Raha-asiainvaliokunnan istunto 19.2.2015 - - Valtioneuvosto\nRaha-asiainvaliokunnan istunto 19.2.2015\nValtioneuvoston viestintäosasto 19.2.2015 13.16\nRaha-asiainvaliokunta puolsi vähävaraisten avun toimenpideohjelman 2014-2020 myöntämisvaltuuden jakamista. Maaseutuvirastolle jaetaan vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) ja valtion rahoitusosuuden myöntämisvaltuutta yhteensä 6 845 725 euroa käytettäväksi toimenpideohjelman toteutukseen.\nValtioneuvoston raha-asiainvaliokunta puolsi istunnossaan 19.2.2015 seuraavia asioita:\nVuosittain seitsemän miljoonan euron yleisavustuksen myöntäminen YK:n pakolaispäävaltuutetun toimistolle (UNHCR) vuosina 2015-2018. UNHCR:n (Office of the United Nations High Commissioner for Refugees) on maailmanlaajuisesti vastuussa pakolaisten suojelusta ja ratkaisujen löytämisestä pakolaiskriiseihin. Sen työ kohdistuu myös maan sisäisesti siirtymään joutuneisiin sekä kansalaisuudettomiin ihmisiin. Järjestön budjetti on kasvanut viime vuosina rajusti, sillä pakolaisten ja maan sisäisesti siirtyneiden määrä maailmassa on noussut yli 51 miljoonaan. Syyrian kriisi on lisännyt järjestön työtaakkaa huomattavasti. UNHCR:n tarveperustainen budjetti vuodelle 2015 on 6,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Järjestön operaatioiden painopiste on Afrikassa sekä Lähi-idässä. (UM lähetystöneuvos Anna Gebremedhin 0295 351 038)\nVuosittain 4,5 miljoonan euron yleisavustuksen myöntäminen YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestölle (UNRWA) vuosina 2015-2018. UNRWA (United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East) tarjoaa peruspalveluita, erityisesti koulutusta ja terveydenhoitoa, 5,1 miljoonalle palestiinalaispakolaiselle Länsirannalla, Gazassa, Jordaniassa, Libanonissa ja Syyriassa. Humanitaarinen tilanne kaikilla UNRWA:n toimintakentillä on pahentunut ja palestiinalaispakolaisten määrä kasvanut, mikä on johtanut vakavaan rahoitusvajeeseen. Järjestön yleisrahaston budjetti vuodelle 2015 on noin 635 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. (UM lähetystöneuvos Anna Gebremedhin 0295 351 038)\nVuoden 2014 talousarvion momentin 28.20.02 (Keskitettyjen valuuttatilien kurssierot) määrärahan ylittäminen 20 000 eurolla. Momentilla määrärahaa on osoitettu 1 000 euroa. Määrärahaa saa käyttää Valtiokonttorin virastojen ja laitosten puolesta keskitetysti hoitamien valuuttatilien käytöstä aiheutuvien kurssierojen maksamiseen. Valuuttakurssimuutokset aiheuttavat varainhoitovuoden 2014 aikana kirjanpidollista kurssieroa valuuttana Norjan kruunumääräisellä valuuttatilillä olevia varoja euromääräiseksi arvostettaessa. Varoja on ollut tilillä odottamassa tarkoituksenmukaisten kauppaerien muodostamista ja/tai kyseisen valuutan määräisten menojen ulosmaksuja. (VM talouspäällikkö Jukka Nummikoski 0295 530 106)\nVähävaraisten avun toimenpideohjelman 2014-2020 myöntämisvaltuuden jakaminen. Maaseutuvirastolle jaetaan vuosien 2014 ja 2015 talousarvioissa momentille 32.50.64 (EU:n ja valtion rahoitusosuus EU:n rakennerahasto-, ulkorajayhteistyö- ja muihin koheesiopolitiikan ohjelmiin) budjetoitua vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) ja valtion rahoitusosuuden myöntämisvaltuutta yhteensä 6 845 725 euroa käytettäväksi toimenpideohjelman toteutukseen. Jakamatta jätetään toimenpideohjelman teknisen tuen myöntämisvaltuudet, jotka jaetaan erikseen työ- ja elinkeinoministeriön päätöksellä. (TEM kehitysjohtaja Mari Anttikoski 0295 064 916)


Tietoja sukunimestä Kortejärvi\nKortejärvi on Suomessa esiintyvä sukunimi. Se on suomalaisilla melko harvinainen.\nKortejärvien lukumäärä eri vuosina:\nSukunimien yleisyyslistalla Kortejärvi on sijalla 10 537. Mitenkään poikkeuksellisen harvinainen nimi se ei ole. Noin joka kuudennella suomalaisella on vielä harvinaisempi nimi.\nKortejärvi on ollut ns. suojattu sukunimi. Jottei suvun ulkopuolinen voisi ottaa samaa nimeä, Kortejärvi on suojattu 1936 Suomalaisuuden Liitossa. Nykyään nimiä ei enää suojata, vaan kaikki sukunimet ovat suojattuja sukunimiä.\nKortejärviä tiedetään asuneen ainakin viereisten karttojen mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa 19 Kortejärven asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden ja lisäksi 1952–1958 eläneiden vanhusten tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä. Näiden Kortejärvien yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Pudasjärvi (9 henkeä) sekä Karstula (4).\nSyntymäpaikkakartta (harmahtavat merkit) osoittaa, missä edellä mainitut vainajat olivat aikanaan syntyneet. On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Kortejärvi, tai sukunimi saattoi varsinkin lännessä puuttua kokonaan. Syntymäpaikkakarttaan on otettu miehet ja naimattomat naiset, joiden sukunimi ei ole vaihtunut avioituessa. Heitä on kartalla 14.\nSana Kortejärven esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisilla kartoilla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\nKortejärvi (paikannimi) Kortejärvi (karttanimi)\nKortejärvi on Suomessa paitsi sukunimi myös paikannimi. Maassamme on yhteensä 65 sen nimistä paikkaa. Ne näkyvät oheisella kartalla. Paikkojen tyyppi on kylä, kaupunginosa tai kulmakunta; metsäalue; suo; talo; vesialue sekä vesistökohde.\nNyky-Suomen lisäksi Kortejärvi esiintyi Karjalan kartoilla ennen sotia. Paikka näkyy ohessa. Tyypiltään paikka on vesistö.\nPaikannimillä ja henkilönnimillä on monesti jokin yhteys. Onko sukunimellä Kortejärvi jotain tekemistä näiden paikkojen kanssa ei näy tästä. Se tulee tarkistaa muualta.\nSana Kortejärvi esiintyy katuosoitteissa seuraavasti: Kortejärvenraitti, Kortejärventie, Kortejärvi. Osoitteet on merkitty oheiseen karttaan punaisella.\nVenäjäksi Кортеярви ("Kortejarvi") tarkoittaa nimeä Kortejärvi. Jotkut nimet voidaan kirjoittaa venäjäksi useammallakin eri tavalla.\nLatviaksi nimi kirjoitetaan Kortejervi.\nEnnen vanhaan, kun oikeinkirjoitus horjui, käytettiin sukunimistä mitä erilaisimpia kirjoitusmuotoja. Corteierfwj on esimerkki ”vanhanaikaisesta” kirjoitusasusta. Kortejärvi olisi voitu kirjoittaa vaikkapa näin. Todelliset vanhat kirjoitusasut selviävät kirkonkirjoista; tämä esimerkki on tietokoneella keksitty.\nNimi kirjoitetaan joskus Kortejarvi tai Kortejaervi, jos ns. ääkköset eivät ole käytössä tai niitä ei tunneta.\nSamankaltaisia nimiä kuin Kortejärvi\nSläktnamnet / Surname Kortejärvi, Finland.


Esa Hannu-Pekka Lehtonen\n1 NUMMI-PUSULA IKKALA Päiväys KESKEISEN ALUEEN ASEMAKAAVA OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUUNNITELMA 1. SUUNNITTELUALUE Asemakaavan laatimista koskeva hanke koskee Ikkalan kylätaajaman keskeistä aluetta. Sijainti ilmenee alle olevasta kuvasta ja kohdan 2.1 kuvasta. Etäisyys Pusulan kirkonkylälle on noin 10 km ja Karkkilan kaupunkiin noin 7 km. 2. SUUNNITTELUN LÄHTÖKOHDAT JA TAVOITTEET 2.1 Alueen yleiskuvaus Suunnittelualue käsittää Ikkalan kylätaajaman keskeisen ydinalueen. Kaavoitettavalla alueella sijaitsee mm. koulu, 9 rivitaloa, konepaja (160 työpaikkaa), teollisuus- ja varastotilana käytetty halli, maatilan tilakeskus, useita omakotitaloja ja kunnan omistuksessa oleva kylän uimaranta. Alueen läpi johtaa seututieluokan Pusula-Karkkila maantie. Alue liitetään Karkkilan kaupungin viemäriverkkoon talvella\n2 2.2 Suunnittelutilanne Maakuntakaava Uudenmaan maakuntakaavassa on vahvistettu (viereinen kuva). Maakuntakaavassa Ikkala on osoitettu kylän kohdemerkinnällä. Alue on pohjavesialuetta (pv). Kylän läpi johtava tie on osoitettu seututieluokan tieksi. Yleiskaava Ikkalan oikeusvaikutukseton osayleiskaava on hyväksytty kunnanvaltuustossa (viereinen kuva). Kylän itäpuolitse on osoitettu ohitustien varaus, joka korvaa kylän läpi johtavan maantien. Asemakaava Ikkalaan ei ole laadittu asemakaavaa 2.3 Tavoitteet Kaavoituksen keskeisiä lähtökohtia ja tavoitteita ovat: Alueella toimivan konepajan (Nurmi Hydraulics Oy ja Nurmi Auto Oy) toimintaedellytykset ja laajennusmahdollisuudet pyritään turvaamaan. Lähtökohtana on lisärakentamisen sijoittaminen olemassa olevien rakennusten muodostamaan pihapiiriin. Selvitetään em. konepajan alueen halkaisevan maantien siirtämisen edellytykset. Alustavan tavoitteena on luoda edellytykset sellaiselle ratkaisulle, jossa maantie linjataan yrityksen itä- ja eteläreunaa myötäillen, jolloin kylän tieverkon rakenne ei oleellisesti muutu. Ratkaisussa varaudutaan yleiskaavan osoittamaan kylän ohitustiehen. Koululle pyritään osoittamaan turvallinen kevyen liikenteen yhteys. Selvitetään kylän täydennysrakentamisen mahdollisuudet. Lähtökohtana on alueelle rakennettavan viemäriverkon hyväksikäyttö. Alueen luonnon ja maiseman ominaispiirteet säilytetään. 2\n3 3 LAADITTAVAT SELVITYKSET Kaavoituksen pohjaksi laaditaan luonnonoloja, maisemaa ja vanhaa rakennuskantaa koskeva selvitys. Luonnonoloja koskeva selvitys tehdään keväällä Entisen taimiviljelyalueen RN:o 6:4 (nykyinen omistaja Seliö Boats Oy) maaperän puhtaus on tarpeen selvittää, mikäli alueelle tavoitellaan asutusta. Selvitysvastuu kuuluu maanomistajalle. Muinaismuistojen osalta tukeudutaan Museoviraston selvityksiin. Mahdolliset lisäselvitysten tarpeesta neuvotellaan erikseen. 4. OSALLISET Osallisia ovat alueen maanomistajat sekä ne, joiden asumiseen, työntekoon tai muihin oloihin laadittava kaava saattaa huomattavasti vaikuttaa. Lisäksi osallisia ovat ne viranomaiset ja yhteisöt, joiden toimialaa suunnittelussa käsitellään. Osallisilla on oikeus ottaa osaa kaavan valmisteluun, arvioida sen vaikutuksia ja lausua kaavasta mielipiteensä (MRL 62 ). Tässä kaavassa osallisia ovat ennen muuta: Osalliset maaomistajat, asukkaat ja elinkeinonharjoittajat Alueen maanomistajat, asukkaat ja elinkeinonharjoittajat Naapuritilojen maaomistajat ja elinkeinonharjoittajat Osalliset viranomaiset Uudenmaan tiepiiri Uudenmaan liitto Uudenmaan ympäristökeskus Museoviraston arkeologian osasto Tammisaaren museo Ne kunnan toimielimet, jota kaava koskee Osalliset yhteisöt ja muut Sähkö- ja puhelinlaitokset 5. SELVITETTÄVÄT VAIKUTUKSET Kaavan vaikutuksista arvioidaan seuraavat: 1. Ympäristölliset vaikutukset pintavedet, maaperä, luonto ja eläimistö maanteiden meluvaikutus 2. Taloudelliset vaikutukset yhdyskuntatekniikka, tiet palvelujen järjestäminen 3. Liikenteelliset vaikutukset liikenneturvallisuus kevyt liikenne liittymät 4. Sosiaaliset vaikutukset turvallisuus viihtyisyys 5. Kulttuuri- ja muut vaikutukset rakennuskulttuuri, maisema- ja kylätaajamakuva 3\n4 6. Vaikutukset asumiselle ja elinkeinotoiminnalle 6. KAAVAN KÄSITTELYVAIHEET 6.1 Työn käynnistäminen Kunnanhallitus päätti pyytää kaavatoimikuntaa valmistelemaan Ikkalan alueen asemakaavaluonnoksen. Kaavatoimikunta päätti , että Ikkalan kylän keskeiselle alueelle teetetään pohjakartta. Nurmi Hydraulics Oy jätti anomuksen, jossa yhtiö pyytää asemakaavan laatimista Ikkalan kylään yhtiön omistamille maille. Yhtiö pitää asemakaavaa tärkeänä, jotta yhtiön laajentamismahdollisuudet turvattaisiin. Kunnanhallitus päätti , että kylän keskustaan ja uuden vesi- ja viemärilinjan vaikutuspiirille laaditaan asemakaava. Kaavan laatijaksi valittiin Karttaako Oy. 6.2 Asemakaavan runko Kaavan käynnistysvaiheessa laaditaan asemakaavaa yleispiirteisempi asemakaavan runkoluonnos/luonnoksia. Suunnitelmassa osoitetaan mm. Asuntoalueet Yritystoiminnan alueet Tieverkon rakenne Kevyen liikenteen yhteydet Virkistysalueet Maa- ja metsätalousalueet. Tämän työvaiheen tarkoitus on selvittää ennen muuta asutuksen ja yritystoiminnan mahdolliset laajennusalueet, tieverkon kehittämisen periaatteet, kevyen liikenteen yhteydet ja keskeiset virkistysalueet. Selvitys antaa suuntaviivat varsinainen asemakaavan laadintaa varten. Kaavahanketta ja kaavarunkoluonnosta koskeva esittelytilaisuus kyläläisille järjestetään arviolta helmikuussa Järjestetään työneuvottelu Uudenmaan tiepiirin kanssa. Keskeinen kysymys on maantien siirtoon liittyvät näkökohdat. Kaavatoimikunta käsittelee saadun palautteen ja täsmentää sen alueen, johon asemakaavaluonnos laaditaan, antaa suuntaviivoja asemakaavaluonnoksen laatimista varten. 6.3 Asemakaavaluonnos Kaavatoimikunta asettaa asemakaavaluonnoksen MRA 30 :n mukaisesti nähtäville 30 päivän ajaksi sen jälkeen kun luontoselvitys on tehty (6/2009). Osallisilta viranomaisilta pyydetään lausunto ja järjestetään tarvittaessa työneuvottelu. Kunta sopii neuvottelun tarpeellisuudesta Uudenmaan ympäristökeskuksen ja Uudenmaan tiepiirin kanssa. Lausuntopyynnössä mainitaan, että asemakaavaehdotuksesta ei pyydetä uutta lausuntoa, ellei kaavaa oleellisesti muuteta luonnoksen jälkeen. 4\n5 Kaavaluonnoksesta tiedotetaan seuraavasti: Kuulutus kunnan ilmoitustaululla, kunnan kotisivuilla internetissä ja niissä lehdissä, joissa kunnan kuulutukset ilmoitetaan. Kaavaluonnosta koskeva esittelytilaisuus Ikkalassa. Osallisilla on mahdollisuus antaa kaavatoimikunnalle osoitettu kirjallinen huomautus nähtävänäoloaikana. Kaavan laatijan vastine lausuntoihin ja huomautuksiin. Kaavatoimikunnan päätös lausuntojen ja huomautusten huomioon ottamisesta. 6.4 Asemakaavaehdotus Kunnanhallitus asettaa asemakaavaehdotuksen MRA 27 :n mukaisesti nähtäville 30 päivän ajaksi (9/2009). Viranomaisilta pyydetään tarvittaessa lausunto (MRA 28 ). Tiedottaminen Kuulutus kunnan ilmoitustaululla, kunnan kotisivuilla internetissä ja niissä lehdissä, joissa kunnan kuulutukset ilmoitetaan. Tiedote ulkopaikkakunnalla asuville alueen maanomistajille (MRA 27 3 mom.). Kunnan perusteltu vastine muistutuksiin ja lausuntoihin. 6.5 Hyväksyminen kunnanvaltuustossa (10/2009). Osallisella ja kunnan jäsenellä on mahdollisuus valittaa kunnanvaltuuston hyväksymispäätöksestä Helsingin hallinto-oikeuteen ja edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen. 7. YHTEYSTIEDOT Kaavan laatija Pertti Hartikainen KARTTAAKO OY Kellosilta 10, Helsinki p , , sähköposti: Nummi-Pusulan kunta Aluearkkitehti Iiris Koivula Siippoontie 1, Nummi , sähköposti: 8. PALAUTE OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUUNNITELMASTA Tätä osallistumis- ja arviointisuunnitelmaa on saatavissa Nummi-Pusulan kunnantoimistosta. Osallistumis- ja arviointisuunnitelmasta voi antaa palautteen aluearkkitehdille. 5\nSAMMATTI KESKUSTAN ASEMAKAAVAMUUTOKSET Päiväys 14.2.2008 OSALLISTUMIS- JA ARVIOINTISUUNNITELMA 1. Vireillä olevat hankkeet Sammatin keskustassa on vireillä useita asemakaavan muutoksia, jotka on käynnistetty


44-vuotias räppäri lyötyi kuolleena ystävänsä talosta – Mesta.net\n44-vuotias räppäri lyötyi kuolleena ystävänsä talosta\n15.10.2020 Jouni Viihdeuutiset\nYhdysvaltalaisesta Kottonmouth Kings -raprock-yhtyeestä tuttu Saint Dog on kuollut 44-vuotiaana.\nViranomaislähteet kertovat asiasta uutisoivalle TMZ-sivustolle, että Saint, oikealta nimeltään Steven Thronson, löydettiin kuolleena keskiviikkoaamuna ystävänsä talosta Kaliforniassa.\nHänen kuolinsyytään selvitetään. Asunnon omistajan mukaan Saint kärsi vakavista hengitysvaikeuksista ja yritti auttaa häntä. Ystävä soitti lopulta hätäkeskukseen, mutta mitään ei ollut enää tehtävissä. Saint julistettiin kuolleeksi tapahtumapaikalla.\nSaint Dog oli perustamassa edelleen kasassa olevaa Kottonmouth Kingsiä vuonna 1994. Rap- ja rockmusiikkia yhdistelevä yhtye nousi maineeseen, kun sen kappale Suburban Life valittiin Scream 2 -elokuvan soundtrackille. Useat bändin kappaleista kertovat kannabiksesta.\nKottonmouth Kings Rapper Saint Dog Dead at 44 https://t.co/mgnnaN4hGu\n— TMZ (@TMZ) October 15, 2020\nPrevious Post:Tänään TV:ssä kotimainen sotilasfarssi, josta Puolustusvoimat poltti päreensä – kohu vaikutti Tuntemattoman sotilaan kuvauksiin\nNext Post:Seuraava rokkari, joka ilmoitti lähtevänsä maasta Trumpin voittaessa vaalit


Turnausmatka: Tarto Basket Cup 2018 – MaSu 2008 Blogi\nMaSu 2008 Blogi\nMasubasket 2008 blog\nTurnausmatka: Tarto Basket Cup 2018\n14:30 Kokoontuminen ja lippujen jako Länsiterminaali T2 aulassa (Huom! Lähtöselvitys sulkeutuu klo 14.45, ryhmäliput jaossa klo 14.15 alkaen)\nAikuisten matkalipuissa on meille varattujen hyttien numerot (2kpl). Viemme matkatavarat hytteihin ja valmentajat pitävät alkupuhuttelun hyteissä. Siirtyminen buffet ruokailuun, paikat varattu.\n15:15 Matka Tallinnaan m/s Finlandia Eckerö Line\nMatkalla ruokailu buffetissa klo 14.45 (pöytävaraukset tehty ensimmäiseen kattaukseen)\n17:30 Saapuminen Tallinnaan ja yhteiskuljetus satamasta bussilla Tartoon (n. 2,5h)\n20:30 Saapuminen, hotelli Dorpat, osoitteeseen Soola 6, Tartu. Majoittautuminen ja yhteinen päivällinen turnausorganisaation toimesta.\nIltapala Cafe Newtonissa hotellin välittömässä läheisyydessä (AHHAA tiedekeskus, 2krs.)\n08.00 Herätys ja aamutoimet\n08.30 Aamupala hotellilla\n10.00 Siirtyminen kisakeskukseen,\njoukkuevalokuvan otto kisaorganisaation toimesta\n11.30 Masu-Blue – Marupe SC (Kisakeskus – GYM 2 – Ujula 4)\n12.30 Masu-Blue lounas\n12:45 Masu-White – Ogre BS (Kisakeskus – GYM 2 – Ujula 4)\n14.00 SK Zvezda – Masu-Blue (Kisakeskus – GYM 2 – Ujula 4)\n15.15 Tallinna Kalev/Altius – Masu-White (Kisakeskus – GYM 2 – Ujula 4)\n16.30 Siirtyminen Hotellille ja päivälepo\n18.00 Siirtyminen kisakeskukseen ja yhteinen päivällinen turnausorganisaation järjestämänä (pojat pelikamat päälle)\n19.00 Salve Basket 2018 Opening Seremony\n20.00 Siirtyminen hotelliin + iltapala + iltatoimet\n* Valmentajien tapaaminen Cafe Newton, osoitteessa Sadama 1, Tarto\n07.00 Herätys ja aamutoimet\n07.15 Aamupala hotellilla\n07.45 Masu Blue ja valmentajat siirtyvät takseilla kisapaikalle, muut pelaajat ja vanhemmat siirtyvät kävellen ja toimivat kannustusjoukkoina.\n08.30 Masu Blue – U10 C3 (valkoinen pelipaita)\n09.40 U10 A3 – Masu White (sininen pelipaita)\n11.30 Yhteinen lounas koko porukalle\n12.00 Siirtyminen hotellille ja vapaaehtoinen ohjelma:\n12.30-15.00 Kokoontuminen hotelliaulassa ja siirtyminen Aura vesipuistoon tai AHHAA tiedekeskuksen.\nMukaan pyyhe ja uikkarit!!\n16.30 Valmistautuminen illalliselle ja siirtyminen (n. 15min kävellen)\n17.15 Illallinen Ravintola Aparaat.\n19.15 Siirtyminen kisakeskukseen\nTurnausorganisaatio järjestää donkki- ja taitokisat, osallistuvat pelaajat peliasut mukana syömään.\n08.45 Masu Blue – U10 B3 (Sigulda) (sininen pelipaita)\n10.00 U10 C3 (Rae Koss)- Masu White (sininen pelipaita)\n11:15 Pelaajien lounas pelipaikalla\n12.00 Siirtyminen hotellille, pakkaus ja poikien suihku\n12.45 Kokoontuminen aulassa ja huoneiden louvutus, yhteiskuljetus Tartosta (hotellista) satamaan Reisisadam / A ja B terminaali, Sadama 25-2/3.\n15.30 Saapuminen Tallinnaan ja vapaata ohjelmaa.\n17.45 Check-in laivaan (lippujen jako)\n18.30 Laiva Tallinnaan lähtee, säilytämme tavarat hytissä. Hytin numero näkyy kaikkien aikuisten laivalipuissa. Laivalla varattu koko porukan päätöspäivällinen buffet -ravintolassa heti lähdön jälkeen.\n21.00 Saapuminen Helsinkiin\nPelaaja, 250e/hlö, sisältää laivamatkan ja buffet-ruokailut, bussikuljetukset, majoituksen, kisaorganisaation järjestämät ruokailut (to illallinen-su lounas), lauantain yhteisillallisen, vapaaehtoisen ohjelman, välipalat ja juomaveden.\nLapsi, 200e/hlö, sisältää laivamatkan ja buffet-ruokailut, bussikuljetukset, majoituksen, kisaorganisaation järjestämät ruokailut (to illallinen-su lounas).\nAikuiset, 250e/hlö, sisältää laivamatkan ja buffet-ruokailut, bussikuljetukset, majoituksen kahden hengen huoneissa, kisaorganisaation järjestämät ruokailut (to illallinen-su lounas)\nMaksut Masu08 tilille: FI 2157219420210021 15.4. mennessä. Lähetämme vielä huoltajille viitteen laskun maksuun.\nPelireppu kaikille jossa peliasu, lämmittelypaita ja juomapullo!\n(4 nimettyä pelaajaa: Elias, Joachim, Taavi, Eero ottavat pallot mukaan), muut vapaaehtoista.\nPassi ja hammasharja. Pyyhe ja uikkari. Riittävästi vaihtovaatteita. Pukeutuminen sään mukaisesti, matka sisältää myös ulkona liikkumista. Huom! Siirtymiset hotellilta pelipaikalle tapahtuvat jalkaisin.\nMajoittuminen ja valvojat\nMajoittuminen tapahtuu tälläkin kertaa hotellissa (hotellin tiedot tarkentuvat kisaorganisaation toimesta), jossa pojat ovat x hengen standard -huoneissa. Virallisina valvojina ja matkanjohtajina toimivat joukkueenjohtaja Juha Ruosteenoja & Santtu Jokela. Aikaisemmista retkistä oppineena, jaamme matkan aikana valvontavuoroja laajemmalle porukalle.\nKoska olemme ulkomailla, kaikkien poikien mukana on ainakin yksi huoltaja. Alaikäisen kanssa reissatessa viime kädessä vastuu on aina huoltajalla. Valvojien toiveena on, että, varustatte pojat asianmukaisesti reissuun, kannustatte ja tsempaatte, sekä avustatte iltatoimissa.\nPoikien ruokailut ja välipalat maksetaan joukkueen toimesta koko matkan, mutta rahaa voi ottaa vähän omaan käyttöön. Ohjelmaan merkittyjen ruokailujen lisäksi joukkue sponsoroi vesitankkauksen ja välipaloja.\nLiikumme satamasta Tartoon ja takaisin bussilla. Hotellit ovat tällä kertaa valittu siten ettei muita liikkumisvälineitä periaatteessa tarvita. Vapaaehtoiseen ohjelmaan ja illallisille pääsääntöisesti pääsemme kävellen ja Taxify sovelluksen kanssa taksilla. Suosittelemme lataamaan sovelluksen ja kirjautumaan ennen matkaa. Poikain liikkumiset maksaa joukkue.\nOhjelmassa merkittyinä aikoina pelaajat voivat liikkua vapaasti pareittain hotellilla. Joukkue järjestää vapaaseen ohjelmaan käynnit AHHAA tiedekeskuksessa tai Aura vesipuistoon, johon joukkuen hoitaa myös sisäänpääsyn ja pienimuotoiset tarjoilut paikan päällä.\nVanhemmille on suunniteltu vapaamuotoinen ja ehtoinen visiitti A le Coqin Olutmuseossa (oikea museo :)). Ilmoittautumiset hoidetaan erikseen. Hintaa visiitille kertyy 10e.\nOsoitteet ja reitit\n(linkki, tarkentuu kisaohjelman varmistuessa)\nLoukkaantumis- ja sairastapauksissa lisenssiin kuuluva vakuutus kattaa hoitokulut, ohessavielä linkki ja suora numero Eurooppalaisen matkahätäpalveluun\n+358 10 253 0011\nLinkki OP:n vahinkoapuun.\nMalmin Superkoris Jojot -pojat 2008\n7 maaliskuun, 2018\nMasu08, Tarto; Salvebasketcup2018;, Tournament\nSeuran sivut (MaSu Basket)\nJoukkueen sivut (MaSu 2008)\n13-vuotiaat pojat I-divisioona\n13-vuotiaat pojat II-divisioona\nFacebook – Masubasket08\nLiity 107 muun seuraajan joukkoon


Turvapaikanhakijatilanne Varsinais-Suomessa – tilanne tasaantumassa\nValtakunnallinen turvapaikanhakijatilanne on tasaantunut. Päivittäin Suomeen tulee kuitenkin edelleen 150–200 henkeä eli joka päivä pitäisi avata 1–2 uutta vastaanottokeskusta. Varsinais-Suomessa uusien turvapaikanhakijoiden majoittaminen on vähentynyt selvästi Tornion järjestelykeskuksen perustamisen jälkeen. Uusia majoituspaikkoja on avattu nyt joka puolella Suomea ja vastuu jakaantuu varsin tasaisesti.\nYleisesti on paineita purkaa hätämajoituspaikkoja. Vanhat koulut eivät sovellu pitkäaikaiseen majoitukseen, esim. Turussa Pernon koulu. Tulijamäärien vähentyminen antaa mahdollisuuden siirtää Turussa hätämajoituksessa olevia hakijoita Halikkoon ja Loimaalle sekä Turun Mäntykotiin avattaviin uusiin yksiköihin.\nTurkuun on lisäksi perusteilla yksityinen, alaikäisille tarkoitettu tukiasumisyksikkö marraskuun alkuun mennessä. Ylläpitäjätahosta ei ole toistaiseksi tarkempaa tietoa.\nSPR Varsinais-Suomen piiri ylläpitää sekä vastaanottokeskuksia (VOK) että hätämajoitusyksiköitä. Hätäma-joitusyksikkö on majoituspaikaksi perustettu yksikkö, jonka asiakkaat pyritään siirtämään vastaanottokeskuk-siin niin pian kuin mahdollista.\nSPR V-S:n piirin ylläpitämät vastaanottokeskukset, VOK (osa naapurimaakunnissa):\nTurku, Pansio, 410 hlöä, 2 telttaa vielä pystyssä, ei asuta\nPunkalaitumen toimipiste (Pirkanmaan puolella, 310 hlöä)\nHalikon toimipiste, n. 60 hlöä\nTurku 66 hlöä Alle 18-v. ryhmäkoti ja tukiasunnot\nSPR V-S:n piirin ja SPR Åbolands distriktin ylläpitämät hätämajoitukset:\nLaitila, 200 hlöä (suunnitelmissa muuttaa VOK:ksi, 19.10. kaupunginhallituksen kokous)\nTurku - Heinänokka, 100 hlöä\nTurku - retkeilymaja, 85 hlöä\nTurku - Pernon koulu, 125 hlöä\nTurku - Paattisten huoltokoti, 100 hlöä\nNauvo Strandbo Hotel, 50 hlöä\nVarsinais-Suomessa on 15.10.2015 tilanteen mukaan yhteensä 1146 turvapaikanhakijaa, joista Turussa 886.\nEdellisten yksiköiden lisäksi neuvottelun alla ovat seuraavat vastaanottokeskukset / hätämajoitusyksiköt, joiden yhteenlaskettu kapasiteetti on n. 1200 paikkaa.\nLoimaa, Alastaro ym., 200 paikkaa (SPR-Loimaa neuvottelu 21.10) VOK\nUusikaupunki, hajautettu 200 paikkaa (19.10. kaupunginhallituksen kokous asiasta) VOK\nTurku, Mäntykoti, 180 hlöä, avattavissa vko 43 VOK/hätämajoitus\nTurku (Runosmäen koulu/avattavissa 200 paikkaa, Kastun koulu/valmistelussa 200 paikkaa) hätämajoitus\nYläne, Huvitus 150 paikkaa, hätämajoitus/VOK\nKemiönsaari, Taalintehdas / SPR Åboland, 150 paikkaa, hätämajoitus\nParainen, 100–150 paikkaa, VOK 5/2016\nSPR:n vapaaehtoistoiminta on aktiivista\nSPR Varsinais-Suomen piiri on laajentanut turvapaikanhakijoihin liittyvää toimintaansa huomattavasti viime aikoina. Toimintaa on laajennettu ja uusia yksiköitä avattu Maahanmuuttoviraston pyynnöstä lisääntyneen turvapaikanhakijoiden määrän myötä. Myös vapaaehtoistoiminta on aktivoitunut.\nVastaanottokeskuksissa ja hätämajoitusyksiköissä tapahtuvaan vapaaehtoistoimintaan on koulutettu 2 tunnin "Makupaloja monikulttuurisuudesta" -koulutuksissa yli 400 henkilöä.\nSPR Varsinais-Suomen vastaanottokeskuksissa ja hätämajoitusyksiköissä on ollut erilaisissa tehtävissä tähän mennessä jo 329 vapaaehtoista.\nVapaaehtoisten tehtäviä vastaanottokeskuksissa on monenlaisia:\n– Pakkaamista (mm. erilaiset aloituspakkaukset)\n– Erilaisia auttamistehtäviä henkilökunnan ohjeiden mukaan\n– Yleinen seurustelu ja läsnäolo / Auttaminen ruuanjakelussa ja kaupassakäynnissä\n– Vaatteitten jako\n– Aamu- ja iltapalan laittaminen\nTurvapaikanhakijoille on lahjoitettu hyvin paljon vaatteita. Vaatteet on lajiteltu SPR Kontissa ennen niiden jakoa eteenpäin. Vaatelajittelussa on ollut mukana 507 eri henkilöä.\nLokakuussa aloitettiin uusi toimintamuoto kouluttamalla terveyspistevapaaehtoisia vastaanottokeskustoimintaan. Koulutuksessa oli mukana parikymmentä terveydenhoitoalan ammattilaista.\nLisätietoja: maahanmuuttopäällikkö Kalle Myllymäki, Varsinais-Suomen ELY-keskus, puh. 0295 022 617 ja\ntoiminnanjohtaja Pauli Heikkinen, Suomen Punainen Risti, Varsinais-Suomen piiri, puh. 020 701 2403\nMaahanmuutto keskittyy Turkuun\nUlkomailta Suomeen suuntautuva maahanmuutto keskittyy Varsinais-Suomessa voimakkaasti Turkuun. Kuluvan vuoden tammi–elokuussa Varsinais-Suomeen muutti ulkomailta yhteensä 1155 henkilöä, joista 61 % muutti Turkuun. Seuraavaksi eniten maahanmuuttoa kohdistui Saloon ja Turun suurempiin naapurikuntiin.\nAlkusyksyn aikana Varsinais-Suomeen saapuneet turvapaikanhakijat eivät pääsääntöisesti vielä näy tilastoissa, sillä turvapaikanhakijat tilastoidaan maahanmuuttajiksi vasta, kun heidän hakemuksensa on saanut myönteisen päätöksen.\nLisätietoja: erikoissuunnittelija Antti Vasanen, puh. 050 410 2294\nLiitto valmistelee lentokenttätyöryhmän perustamista\nTänä vuonna valmistunut kansallinen lentoliikennestrategia ja sen valmistelutyö nostivat esille alueellisten lentokenttien kehittämisen merkityksen erityisesti osana maakunnan elinkeinoelämän toimintaedellytysten ja kilpailukyvyn parantamista. Osana lentoliikennestrategian edistämistä perustettiin alueelliset työryhmät miettimään alueellisten lentokenttien kehittämistä ja lentomatkustamisen lisäämistä omalta kotikentältä.\nTurun kentän osalta on ilmeinen tarve koota alueelliset toimijat, lentoliikenteen operaattorit ja kentän merkittävät asiakasryhmät yhteen pohtimaan kentän toimintojen nykytilaa, kehittämistarpeita ja kehittämissuuntaa – oman kenttämme kehittämisen kärkihanke tarvitaan. Työryhmä perustetaan Varsinais-Suomen liiton toimesta. Asiasta on sovittu liiton ja Turun kaupungin kesken.\nOsana lentoliikenteen kehittämissuunnitelmia Turun lentoaseman käyttäjille tehdään kysely mm. lentoaseman valintaan, kilpailukykytekijöihin ja palveluiden parantamiseen liittyen. Kysely toteutetaan marras–joulukuussa ja sen kohderyhmänä ovat erityisesti liikematkustajat.\nLisätietoja: vt. edunvalvontajohtaja Janne Virtanen, puh. 040 583 6950 ja liikennesuunnittelija Laura\nLeppänen, puh. 040 767 4364\nSeudullista maankäytön, asumisen ja liikenteen sopimusta (MAL-sopimus) valmistellaan\nMAL-sopimusmenettelyn jatkaminen neljälle suurimmalle kaupunkiseudulle vuosille 2016–2019 varmistui hallituksen toimintasuunnitelmassa strategisen hallitusohjelman kärkihankkeiden ja reformien toimeenpanemiseksi. Sopimisen tavoitteena on vahvistaa yhdyskuntarakenteen ja liikennejärjestelmän yhteensovittamista, lisätä tonttitarjontaa ja monipuolistaa asuntotuotantoa sekä edistää uuden liikennepolitiikan toimeenpanoa.\nTurun seudulla sopimusvalmistelu käynnistyi virallisesti 25.9.2015. Sopimusvalmistelua tehdään seudullisessa yhteistyössä mm. rakennemallialueen kuntien ja ELY-keskuksen kanssa. Liitto on mukana valmistelussa asiantuntijana liikennejärjestelmätyön osalta sekä maankäytön kysymyksissä. Edellisellä MAL-sopimuskaudella 2012–2015 liitto ei ollut MAL-sopimuksen allekirjoittajana, vaikka sopimuksen valmistelussa, toteut-tamisessa ja seurannassa liitolla olikin luonteva yhteistyökumppanin rooli kuntien ja muiden toimijoiden rinnalla. Sopimuskauden 2016–2019 sopimusosapuolia ja liiton mahdollista roolia sopijaosapuolena ei ole vielä päätetty. Liiton oman käsityksen mukaan se tulee olla sopijaosapuoli.\nEdellisellä kaudella valtio osoitti MAL-hankeohjelmarahoitusta 5 miljoonaa euroa Turun kaupunkiseudulle pienten kustannustehokkaiden kävelyn, pyöräilyn, joukkoliikenteen ja liikenneturvallisuustoimenpiteiden toteuttamiseen. Yhdessä kuntien rahoitusosuuden (5 milj. eur) kanssa seudulle toteutettiin yhteensä 10 miljoonalla eurolla em. hankkeita. Tälle sopimuskaudelle ko. rahoitus varmistuu vasta marraskuussa, mutta selvää on, että tarve rahoitukselle on todellinen.\nLisätietoja: suunnittelujohtaja Heikki Saarento, puh. 040 720 3056 ja liikennesuunnittelija Laura Leppänen, puh. 040 767 4364\nTyöpaikat siirtyvät teollisuudesta palvelualoille\nTeollisuuden työpaikat ovat vähentyneet Varsinais-Suomessa rajusti vuoden 2007 jälkeen. Teollisuustyöpaikkoja on kadonnut yli 12 000, eli saman verran kuin kaikilta toimialoilta yhteensä. Eniten uusia työpaikkoja on syntynyt sosiaali- ja terveysalalle, mutta työpaikkoja on syntynyt myös liike-elämää tukeville palvelualoille.\nTeollisuuden työpaikkojen raju pudotus on kuitenkin ennemmin vallitsevan kehityksen voimistumista kuin tren-distä poikkeava ilmiö. Kehitys on osa pitempään jatkunutta rakennemuutosta, jossa teollisuuden ja alkutuotan-non työpaikat vähenevät ja uusia työpaikkoja syntyy palvelualoille. Tiedot perustuvat Tilastokeskuksen toimialakohtaisiin työpaikkatietoihin, jotka julkaistaan lähes kahden vuoden viiveellä.\nKööpenhaminan reitin loppuminen kasvattanut kotimaanlentojen osuutta\nSuomen keskisuurten lentoasemien matkustajakehitys on kehittynyt kaksijakoisesti. Pohjois-Suomen lentoasemien matkustajamäärät ovat kasvaneet samalla, kun eteläisen Suomen asemien matkustajamäärät ovat supistuneet. Turun lentoaseman matkustajamäärä kasvoi tammi–elokuussa edelliseen vuoteen verrattuna, mutta näennäinen kasvu johtuu lentoaseman pysäyttäneestä kiitoradan kunnostustyöstä heinäkuussa 2014.\nHelsingin merkitys on kasvanut Turusta lähtevien kansainvälisten lentojen vaihtoasemana. SAS lakkautti Turku–Kööpenhamina-reitin vuonna 2014, ja osa tämän reitin kauttakulkuliikenteestä näyttää kanavoituvan nyt Helsinki-Vantaan kautta. Suorien kansainvälisten lentoyhteyksien matkustajamäärät ovat vähentyneet kaikilla keskisuurilla lentoasemilla.\nKeskisuurista lentoasemista vain Turku ja Tampere näyttäytyvät selvästi kansainvälisinä lentoasemina, sillä yli puolet niiden kautta kulkevista matkustajista käyttää suoria kansainvälisiä yhteyksiä. Kansainvälisen liikenteen osuus matkustajamääristä on Tampereella jonkin verran Turkua korkeampi johtuen Tampereen suuremmasta halpalentotarjonnasta – talvikuukausina Turun lentoaseman liikennemäärät ovat Tamperetta korkeammat, mutta halpalentoyhtiöiden suosimina kesäkuukausina Tampereen liikennemäärät kasvavat selvästi Turkua suuremmiksi.\nVarsinais-Suomalaiset toimijat menestyivät hyvin Central Baltic-ohjelman ensimmäisellä hakukierroksella\nVarsinais-Suomen liitto hallinnoi Central Baltic 2014–2020 EU-ohjelmaa. Toiminnan keskiössä on rajat ylittävä yhteistyö keskisen Itämeren haasteiden ratkaisemiseksi. Kaikissa hankkeissa on partnereita vähintään kah-desta eri ohjelma-alueen maasta. Ensimmäisellä hakukierroksella kaikkiaan 42 hanketta sai myönteisen rahoituspäätöksen ohjelman kautta ja lähes 48 miljoonaa euroa sidottiin yhteistyötä tukeviin hankkeisiin.\nVarsinais-Suomalaiset toimijat onnistuivat erinomaisesti ensimmäisellä hakukierroksella, sillä EU-rahoitusta varsinaissuomalaisille hankepartnereille kanavoitui yli 4 miljoonaa euroa. Hankepartnerien joukko on monimuotoinen, mukana on 16 eri varsinaissuomalaista organisaatiota. Muutama varsinaissuomalainen toimija on mukana useammassa kuin yhdessä hankkeessa.\nVarsinaissuomalaisten hankkeiden teemat vaihtelevat kaupunkisuunnittelusta yrittäjyyden edistämiseen ja Itämeren roskaantumisen ehkäisemisestä vanhuspalveluun. Tarkempi yhteenveto hakukierroksesta varsinais-suomalaisittain liitteenä.\nLisätietoja: aluekehitysjohtaja Tarja Nuotio, puh. 040 506 3715\nMaakuntakaavojen vahvistusmenettelystä luopuminen\nYmpäristöministeriössä valmistellaan nopealla aikataululla maankäyttö- ja rakennuslain muutosta, jonka tarkoituksena on poistaa maakuntakaavojen ja kuntien yhteisten yleiskaavojen vahvistusmenettely. Tavoitteena on saada muutos voimaan 1.1.2016 alkaen. Maakuntahallitus antaa muutosesityksestä oman lausuntonsa lokakuun kokouksessa. Lausunnolla oleva aineisto on luettavissa ympäristöministeriön internetsivuilla osoitteessa\nPääjohtaja Pöystin selvitys SOTE:sta, itsehallintoalueista ja aluehallintouudistuksesta\nSosiaali- ja terveysministeriö ja valtiovarainministeriö asettivat 2.7.2015 selvityshenkilötyöryhmän, jonka jäseninä olivat Tuomas Pöysti, Annikki Niiranen ja Arto Haveri. Ryhmän tehtävänä oli laatia ehdotukset linjauksista, joiden mukaisesti sosiaali- ja terveydenhuollon (SOTE) uudistusta ja itsehallintoalueiden perustamista sekä aluehallinnon uudistusta voidaan viedä tehokkaasti ja asetetussa aikataulussa eteenpäin.\nSelvityshenkilöt toteavat, että SOTE:n järjestämisestä vastaavilla itsehallintoalueilla tulee olla riittävä väestöpohja, infrastruktuuri ja taloudellinen kantokyky. Alueiden määrä tulisi olla noin 9-12. Samaa aluejakoa olisi perusteltua soveltaa mahdollisimman laajalti aluehallinnon tehtävissä. Mahdollisina itsehallintoalueen rahoitusratkaisuina olisi selvitettävä sekä valtion rahoitus että alueen oma verotusoikeus. Uudistukseen liittyvät henkilöstö- ja omaisuus- ja tietohallintojärjestelyt ovat mittavia. Ensimmäisessä vaiheessa valmistellaan SOTE-uudistus.\nLisätietoja: kehittämispäällikkö Janne Virtanen puh. 040 583 6950\nHallinto-oikeuden näkökannat Turun lentoaseman kehittämisen puolella\nVaasan hallinto-oikeus antoi heinäkuun 6. päivä päätöksensä Turun lentoaseman toimintaan myönnetyn ympäristöluvan valituksista. Merkittävimmät valitukset koskivat lentomelukysymyksiä, Pomponrahkan Natura-alueen luonnonarvoihin kohdistuvia vaikutuksia sekä pohjavesivaikutuksia koskevia lupamääräyksiä.\nVaasan hallinto-oikeus hylkäsi pääosin kaikki valitukset. Ruskon kunta vaati valituksessaan melualueen olennaista pienentämistä ja melumittausten suorittamista uudelleen, koska Ruskon kunnan alueella maankäyttöpaineet ulottuvat lentoaseman 55 desibelin melualueelle. Meluselvitysten ajantasaisuudesta ja riittävyydestä on keskusteltu myös käynnissä olevan Taajamien maankäytön, palveluiden ja liikenteen vaihemaakuntakaa-van valmisteluvaiheessa. Vaasan hallinto-oikeus totesi tehdyt meluselvitykset riittäviksi ja lentoliikenteen aiheuttamaa melua kuvaaviksi. Meluselvitykset ajantasaistetaan ympäristölupamääräysten ehtojen mukaisesti vuoden 2019 loppuun mennessä.\nJulkisuudessa käydyssä keskustelussa esille nousivat vahvasti myös lentoasematoimintojen vaikutukset Pomponrahkan Natura-alueen luonnonarvoihin. Turun lentoaseman ei hallinto-oikeudessa katsottu olevan ainoa muutosten aiheuttaja, vaan alueen vesitasetta horjuttavat jo tapahtuneet laajemmat maankäytön muutokset. Hallinto-oikeuden päätöksessä esitetyt näkökannat tukevat Turun lentoaseman toimintaedellytysten turvaamista ja lentoliikenteen pitkäjänteistä kehittämistä.\nHallinto-oikeuden päätökseen tyytymättömät Ruskon kunta sekä Finavia ovat valittaneet päätöksestä edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen. ELY-keskus sen sijaan luopuu valitusprosessista. Ruskon kunnan vaateet koskevat edelleen lentomelualueen olennaista pienentämistä ja lentomelumittausten uutta suorittamista. Finavian vaateet koskevat teknisluonteisia, yksityiskohtaisia lupamääräyksiä. Liitto antaa vastineensa korkeimmalle hallinto-oikeudelle 10.9. mennessä.\nTeollisuustuotannon alamäki rokottaa yritysten liikevaihdon kehitystä\nVarsinais-Suomen yritysten liikevaihdon kehitys on jäänyt viimeisen parin vuoden aikana selvästi jälkeen valtakunnallisesta kehityksestä. Viimeaikainen kehitystrendi on kuitenkin samansuuntaista kuin muissa eteläisen Suomen suurissa maakunnissa, ja esimerkiksi Uudellamaalla ja Pirkanmaalla suhdannetilanne oli vuosien 2014 ja 2015 vaihteessa Varsinais-Suomeakin haastavampi.\nMaakunnan alavireinen suhdannekehitys johtuu suurelta osin teollisuustuotannon ongelmista, sillä teollisuustuotannon kehitys on ollut tasaisen laskeva vuodesta 2012 alkaen. Parhaiten on mennyt palvelualoilla, mutta myös rakennusalalla kehitys näyttää nousujohteiselta. Nähtäväksi jää, kääntääkö Turun telakan hyvä tilaustilanne teollisuustuotannon takaisin kasvu-uralle.\nAlueellisesti tarkasteltuna liikevaihdon kehitys on Varsinais-Suomessa epätasaista. Vakka-Suomessa on jo hyvän aikaa mennyt keskimääräistä paremmin, ja liikevaihdon kasvuluvut ovat seudulla valtakunnallisestikin huipputasolla. Sen sijaan Salossa tuotannon alamäki on ollut jyrkkä ja kehitys maan heikoimpia.\nOKM:n koulutustarve 2020 -ehdotus on valmistunut 1.7.2015\nOpetus- ja kulttuuriministeriön työryhmä on laatinut ehdotukset ammatillisen peruskoulutuksen, ammattikorkeakoulutuksen ja yliopistokoulutuksen määrällisiksi tavoitteiksi 2020-luvulle. Ehdotukset on valmisteltu yhteistyössä sidosryhmien ja maakuntien kanssa. Työryhmän esityksen lähtökohtina ovat olleet Valtion taloudellisentutkimuskeskuksen (VATT) tuottamat työvoiman kysyntäskenaariot (ns. politiikkaskenaario), opetushalli-tuksen laatimat ennakointitulokset ja näitä täydentänyt kattava laadullinen ennakointiaineisto sekä sidosryh-mien kanssa järjestetyt työpajat ja seminaarit. Maakunnat ovat tuottaneet kattavasti taustamateriaalia elinkeinojen kasvu- ja työllisyysnäkymistä alueellisesti. OKM:n ehdotus ei kuitenkaan sisällä määrällisiä tavoitteita alueellisesti. Lisäksi tulee huomata, että OKM ei enää laadi entisenkaltaista koulutuksen ja tutkimuksen valtakunnallista ohjelmaa (KESU).\nVarautumista kasvupotentiaalin tukemiseen – vahvojen alojen työvoimapoistuman ja osaamisen turvaamista\nEhdotus toteaa Suomen elinkeinorakenteen kasvupotentiaaleja olevan erityisesti teollinen internet, bio- ja kiertotalous, cleantech, luovat alat sekä hyvinvointiklusteri. Digitaalisuus mahdollistaa tulevaisuudessa julkisissa ja yksityisissä palveluissa tuottavuuden kasvun sekä uusien digitaaliseen palvelutuotantoon ja käyttäjälähtöisiin innovaatioihin perustuvien työpaikkojen syntymisen. Panostuksia tarvitaan myös tällä hetkellä vahvojen ja työllistävien toimialojen työvoimapoistuman korvaamiseen ja osaamisen kehittämiseen. Tämä koskee esimerkiksi sosiaali- ja terveysalan, rakennusalan, maatalouden, kuljetusalan ja useiden teollisuuden alojen riittävän koulutustarjonnan turvaamista ja koko työvoimareservin hyödyntämistä.\nTutkintomäärien lisäykset ja vähennykset\nTyöryhmä esittää nuorille suunnatun koulutuksen tutkintomäärän lisäystä tekniikan ja liikenteen alalle, luonnontieteiden alalle, luonnonvara- ja ympäristöalalle, humanistiselle ja kasvatusalalle sekä sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalle. Tutkintomäärän vähennystä ehdotetaan kulttuurialalle, yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon alalle sekä hieman matkailu-, ravitsemis- ja talousalalle. Kouluasteittain tarkasteltuna tutkintotarve kasvaa yliopistokoulutuksessa, vähenee ammattikorkeakoulutuksessa ja myös hieman ammatillisessa peruskoulutuksessa. Työryhmä esittää lisäksi ammatillisen aikuiskoulutuksen ja ylempien ammattikorkeakoulututkintojen tutkintomäärien lisäämistä. Tohtorikoulutuksen tavoitteeksi ehdotetaan nykytason säilyttämistä ja tohtoritutkintojen suorittaneiden osuuden kasvattamista yksityisellä sektorilla.\nKoulutussisältöjen uudistaminen ja monialaisuus\nTulevaisuudessa on olennaista koulutussisältöjen jatkuva uudistaminen, oppimisympäristöjen ja pedagogiikan monimuotoistuminen ja koulutuksen saavutettavuuden parantaminen digitaalisten palvelujen avulla. Kaikilla aloilla on yhä tärkeämpää monialaisuus ja monitieteellisyys, toisin sanoen opiskelijoiden aito mahdollisuus valita opintojaan eri opintoalojen, koulutusalojen ja koulutusasteiden välillä ja mahdollistaa työssäolon ja koulutuksen vuorottelu.\nTyöryhmän raportissa linjataan myös lukiokoulutuksen ja ruotsinkielisen koulutustarjonnan määrällisiä tavoitteita. Raportin tuloksia hyödynnetään hallitusohjelman toimeenpanosuunnitelman valmistelussa. Mikäli maakunnilta pyydetään asiasta vielä lausuntoa, valmistellaan se maakunnan yhteistyöryhmän koulutusjaostossa. Jatkovalmistelun sisältö ja aikataulu selvinnee alkusyksyn aikana.\nVarsinais-Suomen valmistautuminen Juha Sipilän hallituksen ohjelman seuraavaan vaiheeseen\nVarsinais-Suomen liitto, Turun kaupunki, Turun Yliopisto, Åbo Akademi, Turun ammattikorkeakoulu, Ely-keskus ja Avi ovat päättäneet tiivistää yhteistyötään edunvalvonnassa. Työnsä aloittaneen hallituksen ohjelma on purettu Varsinais-Suomen edunvalvonnan näkökulmasta hallitusohjelman kakkosvaihetta ajatellen siten, että hallitusohjelman kärkihankkeiden yhteyteen on kirjattu Varsinais-Suomen näkökulma ja ehdotukset konk-reettisiksi toimenpiteiksi. On sovittu, että vuosittain ko. yhteisöt järjestävät yhdessä maakunnan kuntien ym. intressitahojen kanssa ainakin yhden edunvalvontapäivän, jossa seikkaperäisesti käydään läpi maakunnan intressit yhteiskunnallisessa päätöksenteossa.\nLisäksi maakunnasta valittujen ministereiden ja kansanedustajien kanssa luodaan entistä toimivampi seuran-taverkosto aikatauluineen ja vastuunjakoineen niin, että kaikkiin päätöksentekotilanteisiin ollaan hyvin valmis-tauduttu.\nLiitteessä 1 Juha Sipilän hallituksen ohjelman rakenne, strategiset tavoitteet ja kärkihankkeet sekä niihin peila-tut maakuntahallituksen päättämät hallitusohjelmatavoitteet.\nVenäläismatkailijoiden romahdus vaikuttanut Varsinais-Suomeen vain vähän\nVenäläisten matkailijoiden yöpymisten määrä kääntyi Varsinais-Suomessa merkittävään laskuun vuoden 2014 alussa. Venäläismatkailijoiden yöpymisten romahdusta on kuitenkin kompensoinut etenkin nopeasti kasvanut virolaisten matkailijoiden määrä, minkä ansiosta kaikkien ulkomaisten matkailijoiden yhteenlaskettu määrä on pysynyt Varsinais-Suomessa jatkuvasti vuosikymmenen alkua korkeammalla tasolla.\nVenäläismatkailijoiden vähenemisen vaikutukset vaihtelevat kuitenkin merkittävästi maan eri osissa. Venäläis-ten tekemät yöpymiset ovat vähentyneet kaikissa maakunnissa, mutta vaikka Pohjanmaalla romahdus on ollut maan suurin, ovat siellä kaikkien ulkomaalaisten yhteenlasketut yöpymiset kuitenkin kasvaneet. Sen sijaan Etelä-Karjalassa ja Etelä-Savossa kaikkien yöpymisten määrä on laskenut samaa tahtia venäläisten yöpymis-ten kanssa.\nTämä johtuu eri maasta tulevien matkailijoiden erilaisesta merkityksestä eri puolilla Suomea. Kun Itä-Suomessa valtaosa matkailijoista tulee Venäjältä, on Länsi-Suomi enemmän ruotsalaisturistien varassa. Itä-Suomen maakuntien matkailuelinkeino onkin voimakkaasti riippuvainen venäläisistä, kun taas läntisessä Suomessa matkailijoita saapuu tasaisemmin eri maista.\nHelky laulu Auran rantain 100 vuotta\nVarsinaissuomalaisten laulun ensiesityksestä tulee 27.6.2015 kuluneeksi 100 vuotta. Helky laulu Auran rantain kaikui ensimmäisen kerran Varsinais-Suomen nuorisoseurain liiton kesäjuhlissa 27. kesäkuuta 1915 Prunkka-lassa. Prunkkala on vuodesta 1917 ollut osa Auran kuntaa. Laulu syntyi Helsingin yliopiston Varsinaissuoma-laisen osakunnan järjestämän runokilpailun tuloksena.\nVarsinais-Suomen liitto teki viime vuonna laulusta uuden videoversion. Uudelleen sovitettu maakuntalaulu on saanut hyvän vastaanoton. Muun muassa YuoTuben kautta sitä on katsottu lähes 20 000 kertaa.\nVarsinais-Suomen liitto järjestää yhdessä Helsingin yliopiston Varsinaissuomalaisen osakunnan VSO:n ja Auran kunnan kanssa kesätapaamisen 100 vuotiaan Varsinaissuomalaisten laulun merkeissä Auran Koskipirtissä, Riihikoskentie 36, lauantaina 27. kesäkuuta 2015 klo 14.00.\nLisätietoja: edunvalvontajohtaja Lauri Palmunen, p. 040 086 4604\nJuha Sipilän hallituksen ohjelma ja Varsinais-Suomen tavoitteet\nHallituksen ohjelman rakenne, strategiset tavoitteet ja kärkihankkeet on esitetty alla. Kursiivilla tekstillä on esitetty Varsi-nais-Suomen maakuntahallituksen 23.3.2015 päättämät hallitusohjelmatavoitteet ryhmiteltynä ohjelman rakenteeseen.\nKESTÄVÄ KASVU JA JULKINEN TALOUS\n- Talouspolitiikan linja\n- Yritysten, yrittäjyyden ja omistajuuden vahvistaminen\n- Yrittämistä, työn tekemistä ja työllisyyttä tukeva veropolitiikka\n- Panostukset strategisiin painopisteisiin ja korjausvelan vähentämiseen\n- Julkista taloutta vahvistavat säästöt ja rakenneuudistukset\nKorjausvelan kasvun pysäyttäminen, uusien rahoitusmallinen monipuolinen käyttö\nVT8 Turku-Pori toinen vaihe, VT9 liikenneturvallisuutta parantavat toimet, Turun kehätien kehittäminen, Parainen-Nauvo kiinteä yhteys\nMAL-hankerahoituksella on perusteltu jatkaa pienten, kustannustehokkaiden liikenneturvallisuutta, jouk-koliikennettä, kävelyä ja pyöräilyä edistävien toimenpiteiden toteuttamista Turun kaupunkiseudulla. Ra-hoituksen joustavuutta on lisättävä helpottamalla valtion ja kuntien rahoituksen kohdentamista yhteisesti sovittuihin vaikuttavuudeltaan parhaisiin kohteisiin hallintorajoista riippumatta.\nHyvinvointipalveluiden ja tulonsiirtojen rahoituksen turvaamiseksi on toteutettu työn kannustavuutta, työllistämisen houkuttelevuutta, työvoimahallinnon toimivuutta ja kilpailukykyä parantavat uudistukset. Uudistukset lisäävät työn tarjontaa, yrittäjyyttä ja elinkeinorakenteen monipuolistumista sekä vahvistavat julkistaloutta yli miljardilla eurolla. Työllisyysaste on nostettu 72 prosenttiin ja työllisten määrä on vahvis-tunut 110 000 henkilöllä. Investoinnit ylittävät poistot ja työpanoksen määrä on kasvanut. Päämäärien saavuttaminen edellyttää rakenteellisia uudistuksia, joita hallitus edistää lähtökohtaisesti vuoropuhelus-sa työelämän osapuolten kanssa.\n- Kilpailukyvyn vahvistaminen elinkeinoelämän ja yrittäjyyden edellytyksiä parantamalla\n- Työn vastaanottamista estäviä kannustinloukkuja puretaan ja rakenteellista työttömyyttä alennetaan\n- Paikallista sopimista edistetään ja työllistämisen esteitä puretaan\n- Työvoimahallinnon uudistaminen työllistymistä tukevaksi\n- Asuntorakentamista lisätään\nPietari-Helsinki-Turku-Tukholma -kasvukäytävän vahvistamiseksi ja eurooppalaisten ydinverkkokäytä-vien kehittämiseen varatun TEN-T -tuen täysimääräiseksi hyödyntämiseksi hallitus tavoittelee uuden Helsinki-Turku -ratayhteyden jatkosuunnitteluun TEN-T -osarahoitusta sekä laatii yleis- ja ratasuunnitel-mat vaalikauden aikana. Kasvukäytävällä olevien kaupunkien kanssa solmittaviin MAL-aiesopimuksiin tehdään kirjaukset kaupunkien sitoutumisesta maankäytön kehittämiseen.\nHallitus laatii Suomen meriklusterin kilpailukykystrategian 2016–2022, jossa vahvistetaan suomalaisia maailmanlaajuisia osaamiskärkiä kuten Blue Cleantech -osaamista sekä suomalaisten keskisuurten yri-tysten kansainvälistymismahdollisuuksia.\nHallitus jatkaa laivanrakennuksen innovaatiotukea (Valtioneuvoston asetus laivanrakennuksen innovaa-tioihin myönnettävästä valtionavustuksesta).\nHallitus perustaa vaikuttavuudeltaan merkittävät seed-rahastot yritystoiminnan vauhdittamiseksi. Tavoit-teena on tukea start-up -liiketoimintaa pre-revenue -vaiheessa sekä toisaalta tukea pitkäkestoista liike-toiminnan kehittämistä esimerkiksi bio- ja lääketeollisuuden tarpeisiin.\nHallitus laatii metsien ja vesialueiden virkistys- ja matkailukäyttöä koskevan selvityksen ja valmistelee sen pohjalta monialaisen matkailun kehittämisen toimenpideohjelman, joka resursoidaan riittävästi. Yh-tenä toimenpiteenä tulee vahvistaa Suomen asemaa stop-over -matkailukohteena.\nAlueellisen kehittämisen resursointi:\nUuden rahoitusinstrumentin on oltava monipuolinen, joustava ja helposti hallinnoitava rahoitusväline maakuntastrategioiden toteuttamiseen. Sitä käytetään maakuntastrategioiden kärkiteemoja tukevien määräaikaisten kehittämishankkeiden toteuttamiseen. Kyse ei ole elinkeinollisesta tuesta, vaan rahoi-tuksesta, jolla kyetään saamaan aikaan alueiden kehityspotentiaalissa ja kilpailukyvyssä tavoiteltavia muutoksia erityisesti Etelä-Suomessa. Uuden rahoitusinstrumentin on kohdennuttava Etelä-Suomeen, jossa on väestön, osaamisen ja yritysten painopiste, eikä Itä- ja Pohjois-Suomeen, johon rakennerahas-toista suurin volyymi kohdentuu. Uuden instrumentin avulla pystytään käynnistämään innovaatiotoimin-taa ja parantamaan t&k-hanketoiminnan edellytyksiä.\n- Oppimisympäristöjä on modernisoitu, digitalisaation ja uuden pedagogiikan mahdollisuuksia hyö-dynnetään oppimisessa.\n- Koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten määrä on vähentynyt. Koulutuksen kes-keyttäneiden määrä on laskenut.\n- Koulutuksen ja työelämän välinen vuorovaikutus on lisääntynyt.\n- Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan laatu ja vaikuttavuus ovat kääntyneet nousuun.\n- Koulutuksen ja tutkimuksen kansainvälisyys on lisääntynyt ja koulutusviennin esteet on purettu.\n- Uudet oppimisympäristöt ja digitaaliset materiaalit peruskouluihin\n- Toisen asteen ammatillisen koulutuksen reformi\n- Nopeutetaan siirtymistä työelämään\n- Vahvistetaan korkeakoulujen ja elinkeinoelämän yhteistyötä innovaatioiden kaupallistamiseksi\n- Nuorisotakuuta yhteisötakuun suuntaan\nHallitus varautuu tukemaan erillisellä rahoituksella korkeakoulujen vahvuuksiin perustuvia, elinkeinoelä-män tarpeisiin vastaavia ja, kansainvälisesti kilpailukykyisiä innovaatioyksiköitä ja osaamiskeskittymiä ("Turku Institute of Future Technologies" innovaatiorahoituksen pilottina)\nHallitus varautuu tukemaan erillisellä rahoituksella yliopistoihin perustettavia, kansainvälisesti kilpailuky-kyisiä innovaatioyksiköitä ja osaamiskeskittymiä. (Turussa erityisesti lääke-ja diagnostiikkakehityksen edellytysten parantaminen ja siihen liittyvän elinkeinotoiminnan vahvistaminen; TY, ÅA ja VTT.)\nHallitus jakaa vastuun ruotsinkielisen proviisorikoulutuksen toteuttamisesta usealle yliopistolle.\nKoulutusvienti – merkittävä suomalainen vientipotentiaali käyttöön\n- Terveyden edistäminen ja varhainen tuki ovat vahvistuneet poikkihallinnollisesti päätöksenteossa, palveluissa ja työelämässä lainsäädäntömuutoksilla sekä paremmalla toimeenpanolla. Terveys- ja hyvinvointierot ovat kaventuneet.\n- Eri-ikäisten ihmisten vastuuta omasta terveydentilasta sekä elämäntavoista on tuettu. Julkinen pal-velulupaus on määritelty yhteiskunnan taloudellisen kantokyvyn puitteissa. Ihmisten erilaisissa elä-män tilanteissa toimivia valintoja on mahdollistettu enemmän.\n- Lasten ja perheiden hyvinvointi ja omat voimavarat ovat vahvistuneet.\n- Ikääntyneiden ihmisten kotiin saatavia palveluja on painotettu. Omaishoitoa on vahvistettu.\n- Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus on parantanut peruspalveluja ja tietojärjestelmiä.\n- Sosiaaliturvaa on uudistettu osallistavaksi ja työhön kannustavaksi.\n- Järjestötyö ja vapaaehtoistoiminta ovat helpottuneet ja yhteisöllisyys lisääntynyt normeja purkamal-la.\n- Palvelut asiakaslähtöisiksi\n- Edistetään terveyttä ja hyvinvointia sekä vähennetään eriarvoisuutta\n- Toteutetaan lapsi- ja perhepalvelujen muutosohjelma\n- Kehitetään ikäihmisten kotihoitoa ja vahvistetaan kaiken ikäisten omaishoitoa\n- Osatyökykyisille väyliä työhön\n- Suomi on saavuttanut 2020 ilmastotavoitteet jo vaalikauden aikana. Fossiilista tuontienergiaa on korvattu puhtaalla ja uusiutuvalla kotimaisella energialla.\n- Uusia työpaikkoja on syntynyt cleantech-yritysten kasvun, kestävän luonnonvarojen käytön lisäämi-sen, maaseudun monialaisen yrittäjyyden ja tehokkaan kiertotalouden myötä ympäristön suojelusta tinkimättä.\n- Ruoantuotannon kannattavuus on noussut ja kauppatase parantunut 500 miljoonalla eurolla.\n- Uudistumista hidastavaa hallinnollista taakkaa on kevennetty tuntuvasti\n- Hiilettömään, puhtaaseen ja uusiutuvaan energiaan kustannustehokkaasti\n- Puu liikkeelle ja uusia tuotteita metsästä\n- Kiertotalouden läpimurto, vesistöt kuntoon\n- Suomalainen ruoantuotanto kannattavaksi, kauppatase nousuun\n- Luontopolitiikkaa luottamuksella ja reiluin keinoin\nPerustetaan kansallinen kärkihanke, jolla tuetaan kaupunkialueiden edelläkävijyyttä, kehitys- ja refe-renssialueina toimimista sekä pilotointimahdollisuuksia ja niiden rahoitusta cleantech-yritysten kasvun ja resurssiviisaan talouden kestävän luonnonvarojen käytön edistämiseksi.\nKierto- ja biotalouden toteutus etenee useilla poluilla niin energian, materiaalien, ravinteiden kuin teollis-ten symbioosien kautta. Varsinais-Suomi on näissä vahvasti ja monialaisesti mukana, paremman lä-hiympäristön, kuntien resurssiviisaiden ratkaisujen, julkisten hankintojen ja innovatiivisen yritystoiminnan tukena.\nMateriaalikierron, erityisesti rakennusmateriaalien ja maarakennusalan kiertotalous tarvitsee uusien toi-mintatapojen ja yhteistyön lisäksi muutoksia maa-ainesten käytön ohjauksessa lainsäädännön kautta sekä sivuvirtojen lupaprosesseissa. Ylijäämämaiden ja teollisuuden sivuvirtojen hyödyntämisessä Suomi on jäljessä EU-tavoitteista. Näitä tulee edistää valtion toimenpiteiden kautta. Varsinais-Suomi on valmis kansalliseksi pilottialueeksi uusien toimintatapojen ja lupaprosessien testaamiseksi.\nSaaristomeren tilan parantaminen\nLounais-Suomen ympäristöohjelman viitoittama vesien tilan parantamiseen tähtäävä aktiivinen ja laaja-alainen kansalaisiin sekä yrittäjiin liittyvä vesistöaluetoiminta tarvitsee lisää näkyvyyttä, uusia avauksia ja resursseja toiminnan kehittämiseen. Nykyiset rahoitusinstrumentit eivät ole riittäviä paikallisen ja kun-tatason vesienhoitotyön koordinoinnin rahoittamiseen koko valuma-alueen näkökulmasta. Siirtoviemä-rien ja yhdysvesijohtojen rakentamiselle valtion osarahoitus on ratkaiseva. Tämä rahoitus on mahdollis-tettava ja resursoitava.\nElinvoimainen maaseutu ja kilpailukykyinen elintarviketuotanto:\nElävä maaseutu, kannattava maatalous ja ruokaturva ovat Suomen kasvun ja tasapuolisen ympäristö-politiikan perusedellytys. Suomalaisen maatalouden ja maaseutuyrittäjien toimintaedellytykset on turvat-tava ja yrittäjyyden syntyä on edistettävä. Laadukkaan ja korkeatasoisen kotimaisen ruuan vientiä ulko-maille on edesautettava.\nElintarviketeollisuus on biotaloutta. Elintarviketeollisuuden kilpailukykyyn on panostettava parantamalla kannattavan liiketoiminnan edellytyksiä ja kilpailukykyä. Tutkimus on keskitettävä tuottavuutta paranta-viin kohteisiin koko ruokaketjussa. Sääntelyä järkevöittämällä tuetaan elintarviketeollisuuden työtä maukkaan, terveellisen ja turvallisen ruuan hyväksi.\nMäärätietoisella johtamismallilla on kehitetty käyttäjälähtöiset, tuottavuutta ja tuloksellisuutta nostavat yhden luukun digitaaliset julkiset palvelut. Julkinen päätöksenteko on innovatiivisesti mahdollistanut ja luonut Suomeen suotuisan toimintaympäristön digitaalisille palveluille ja teollisen internetin sovelluksille ja uusille liiketoimintamalleille. Kansalaisten arkea, yritystoimintaa, maataloutta, investointeja, rakenta-mista, tervettä kilpailua ja vapaaehtoistoimintaa on helpotettu merkittävästi turhaa sääntelyä purkamalla, hallinnollista taakkaa keventämällä ja lupaprosesseja sujuvoittamalla. Johtamista ja toimeenpanoa on rohkeasti uudistettu vahvistamalla tietoon perustuvaa päätöksentekoa ja avoimuutta sekä hyödyntämäl-lä kokeiluja ja kansalaisten osallisuutta tukevia toimintatapoja.\n- Digitalisoidaan julkiset palvelut\n- Rakennetaan digitaalisen liiketoiminnan kasvuympäristö\n- Sujuvoitetaan säädöksiä\n- Otetaan käyttöön kokeilukulttuuri\n- Parannetaan johtamista ja toimeenpanoa\n- Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus\n- Kuntien kustannusten karsiminen\n- Aluehallinnon uudistus\n- Tulevaisuuden kunta\n- Keskushallinnon uudistus\nAluehallintouudistus maakunnallista elinvoimaa, kilpailukykyä ja identiteettiä vahvistavalla tavalla


Archive for heinäkuuta 2016 - Kotokunnas Art\nMeidän vadelmapuskat pukkaavat punaisia marjoja aina vaan. Huono mansikkakesä ei paljon ole ehtinyt haitata, kun ihanan tuoksuvia vadelmia saisi kantaa kotiin melkein joka päivä. Olettaen siis, …\nMinulla on aina ollut monta rautaa tulessa ja varsinkin lukioajoista lähtien olen oppinut tasapainoilemaan erilaisten tehtävien, velvollisuuksien ja harrastusten välillä. Opiskeluaikoina eri kurs…\nTaidan olla tosi huono kuvailemaan työvaiheita raksalla tai sitten nyt vaan on menossa sellainen hetki, että mielenkiinto on enemmänkin asioiden edistymisessä kuin niiden tallentamisessa. Toisaalta l…\nLupasin esitellä Fiskarsin antiikkipäiviltä tekemiäni löytöjä, joita kertyi kolmen kappaleen verran. Enemmänkin ihanuuksia olisi ollut kaupan, mutta olen nykyään niin tarkka shoppailija, etten sortun…\nTällaisista kesäpäivistä nauttisi vuodessa mieluusti useamminkin. Ajelimme yhdessä miehen äidin ja siskon kanssa Fiskarsin antiikkimarkkinoille nauttimaan auringosta, markkinatunnelmasta ja ihastutta…


Onnenmuruja: Päivä kerrallaan eteenpäin...\nSaila 3. syyskuuta 2012 klo 6.12\nLämmin halaus ja voimia !\n*marjuska* 3. syyskuuta 2012 klo 6.28\nVoimia minultakin sinne teille. En ollutkaan pitkään aikaan blogissasi käynyt ja surulliset uutiset koskettivat minua kovasti. Onneksi teille jäi kuitenkin toinen ihana vauva. Hän antaa kuitenkin voimia suruunne. Virtuaalihaleja koko perheelle.\nMiina 3. syyskuuta 2012 klo 7.04\nIhana kuulla teistä! :D Arki tosiaan auttaa! Kivoja kuvia!\nmustakissa 3. syyskuuta 2012 klo 8.58\nSuuri osanotto suruunne ja voimia koko perheelle<3\nLiisa 4. syyskuuta 2012 klo 1.41\nKiva, kun jaksoit taas postata :)\nOnnea Eveliinalle 4-vuotis synttäreiden johdosta!\nNiin mielettömän suloinen on teidän pienin prinsessa, että! <3\nOn teillä varmasti ollut vaikeaa viime viikkoina ja vaikein saattaa vielä olla edessä, kun pitää saattaa oma lapsi viimeiseen leposijaan :( Ei sitä surun ja tuskan määrää voi varmasti kukaan muu kuvitellakaan kuin sellainen, joka on saman itse kokenut..\ntarjah 4. syyskuuta 2012 klo 10.15\nIhana kuulla kuulumisianne, niitä tavallisia ja tavallisen ihania :)\nCeraci 25. syyskuuta 2012 klo 14.27\nHetkeen en ole täällä vieraillut ja oli ikävä lukea menetyksestänne.\nOnnea suuresti pikkuisesta tyttösestä ja osanottoni hänen sisarensa johdosta.\nVoimia enkeli-siskon lepoonsaattamiseen!