Muistiokoosteessa toimenpiteet 1.10, 1.12a4, 1.13, 1.16, 1.25, 2.1a, 2.1c, 2.4, 2.5, 2.8, 2.9, 3.8. Lisäksi erillismuistiot toimenpiteistä 1.2 ja 2. - PDF\nMuistiokoosteessa toimenpiteet 1.10, 1.12a4, 1.13, 1.16, 1.25, 2.1a, 2.1c, 2.4, 2.5, 2.8, 2.9, 3.8. Lisäksi erillismuistiot toimenpiteistä 1.2 ja 2.\nDownload "Muistiokoosteessa toimenpiteet 1.10, 1.12a4, 1.13, 1.16, 1.25, 2.1a, 2.1c, 2.4, 2.5, 2.8, 2.9, 3.8. Lisäksi erillismuistiot toimenpiteistä 1.2 ja 2."\n1 1 TEM muistiokooste, rakennepoliittisen ohjelman raportointi Muistiokoosteessa toimenpiteet 1.10, 1.12a4, 1.13, 1.16, 1.25, 2.1a, 2.1c, 2.4, 2.5, 2.8, 2.9, 3.8. Lisäksi erillismuistiot toimenpiteistä 1.2 ja * Vuorotteluvapaajärjestelmän uudistaminen LÄHTÖKOHDAT Vuorotteluvapaan edellytykset pääpiirteissään Vuorotteluvapaalain tarkoituksena on edistää lyhytkestoisen työstä poissaolon avulla työntekijän työssä jaksamista ja parantaa samalla työttömänä työnhakijana olevan henkilön työllistymisedellytyksiä määräaikaisen työkokemuksen avulla. Vuorotteluvapaa on kalenteripäivää kestävä vapaajakso. Työ- tai virkasuhde on vuorotteluvapaan ajan lepotilassa. Vuorotteluvapaa perustuu vapaaehtoisuuteen siten, että työnantaja ja työntekijä sopivat vapaan yksityiskohdista kirjallisella vuorottelusopimuksella. Vuorotteluvapaa voidaan sopia pidettäväksi yhdenjaksoisesti, mutta myös kahdessa tai useammassa jaksossa. Kunkin jakson vähimmäiskesto on 90 kalenteripäivää. Vuorotteluvapaan pidentämisestä on sovittava kaksi kuukautta ennen sovitun vuorotteluvapaan päättymistä. Vuorotteluvapaa on pidettävä kokonaisuudessaan kahden vuoden kuluessa sen aloittamisesta eikä vapaan yhteenlaskettu kesto saa ylittää 359 kalenteripäivää. Vuorotteluvapaalle voi jäädä kokoaikainen työntekijä ja työntekijä, jonka työaika on yli 75 prosenttia alan kokoaikaisen työntekijän työajasta. Päätoiminen yrittäjä ei voi jäädä vuorotteluvapaalle. Työntekijän on myös tullut olla saman työnantajan palveluksessa yhdenjaksoisesti 13 kuukautta ennen vuorotteluvapaan alkamista kuitenkin siten, että 13 kuukauden aikaan voi sisältyä enintään 30 kalenteripäivää palkatonta vapaata. Lisäksi edellytetään, että työntekijällä on työeläkelakien mukaista työhistoriaa vähintään 10 vuotta. Neljännes työhistoriasta voi olla ns. työntekoon rinnastettavaa aikaa, kuten äitiys-, isyys- tai vanhempainrahakautta. Uuden vuorotteluvapaan edellytyksenä on viiden vuoden työhistorian täyttyminen edellisen vuorotteluvapaan päättymisen jälkeen. Työnantaja sitoutuu vuorottelusopimuksella palkkaamaan vuorottelusijaiseksi työ- ja elinkeinotoimistossa työttömänä työnhakijana olevan henkilön. Sijaista ei tarvitse palkata samoihin tehtäviin kuin joita vuorottelija on tehnyt. Sijaiseksi on palkattava ensisijaisesti alle 25-vuotias työtön tai henkilö, joka on ollut yhtäjaksoisesti työttömänä työnhakijana 12 kuukautta taikka korkeakoulu- tai ammattitutkinnon äskettäin suorittanut työtön, jos henkilön ammattitaito voidaan arvioida riittäväksi haettavaan tehtävään. Arvion tekevät työnantaja ja työvoimaviranomainen yhdessä. Toissijaisesti on palkattava sellainen työtön\n2 2 työnhakija, jonka työnsaannin tarve on suurin ja jonka työllistymisedellytysten arvioidaan parantuvan sijaisuuden avulla. Työntekijällä on oikeus saada vuorotteluvapaan ajalta vuorottelukorvausta, jos korvauksen saamisen edellytykset täyttyvät. Vuorottelukorvauksen suuruus on 70 prosenttia siitä työttömyyspäivärahasta, jonka työntekijä saisi työttömäksi jäädessäään. Jos työntekijällä on työhistoriaa vähintään 25 vuotta, vuorottelukorvaus on 80 prosenttia työttömyyspäivärahasta. Vuorotteluvapaan päätyttyä työntekijällä on oikeus palata aikaisempaan työhönsä tai jos tämä ei ole mahdollista, työnantajan on tarjottava vuorotteluvapaalta palaavalle aikaisempaa työtä vastaavaa työsopimuksen mukaista taikka muuta sopimuksen mukaista työtä. Vuorottelijalla ei ole erityistä irtisanomissuojaa, vaan vuorotteluvapaalla oleva voidaan irtisanoa, jos laissa säädetyt irtisanomisperusteet täyttyvät. Vuorotteluvapaa - vähimmäiskesto (pv) 90 - enimmäiskesto (pv) jakson vähimmäiskesto (pv) 90 Vuorottelijat - työssäoloedellytys (kk) 13 - palkattomia poissaolopäiviä enintään (per 13 kk) 30 - työhistoriaedellytys (v) 10 - työssäolon veroinen aika (per työhistoria) 1/4 - työhistoria ennen uutta vuorotteluvapaata (v) 5 Vuorottelukorvaus - 10 vuoden työhistoria (% työttömyyspäivärahasta) 70 - yli 25 vuoden työhistoria (% työttömyyspäivärahasta) 80 Vuorottelukorvauksen rahoitus Vuorotteluvapaajärjestelmä rahoitetaan työttömyysvakuutuksesta. Vuorottelukorvaus rahoitetaan samassa suhteessa kuin sitä vastaava työttömyyspäiväraha. Valtion suorittaa työttömyyskassalle kustakin ansiopäivärahasta peruspäivärahaa vastaavan määrän. Peruspäiväraha puolestaan rahoitetaan valtion varoista sekä palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun tuotosta. Työttömyyskassan osuus vuorottelukorvauksesta on 5,5 prosenttia, ja loppuosa rahoitetaan työttömyysvakuutusrahastosta. VUOROTTELUVAPAAN KÄYTTÖ Vuorotteluvapaa tilastoissa Vuorotteluvapaalle jääneiden määrä on vaihdellut vuosittain (kuva 1). Syitä määrän vaihtelulle ei ole tutkittu. Voidaan kuitenkin olettaa, että esimerkiksi taloudellisen laskusuhdanteen aikana vuorotteluvapaan käyttö vähenee ja taloudellisesti parempina aikoina vuorotteluvapaan käyttö vastaavasti lisääntyy. Laskusuhdanteessa yritykset eivät todennäköisesti ole yhtä halukkaita sopimaan vuorotteluvapaasta varsinkaan, jos yrityksessä on vireillä työvoiman vähentämiseen tähtääviä toimenpiteitä. Toisaalta taloudellisesti epävarmassa tilanteessa työntekijöiden huoli työstä ja toimeentulosta voi vähentää\n3 3 kiinnostusta vuorotteluvapaan käyttöön. Työttömyyden kasvaessa mahdollisia sijaisia kuitenkin on enemmän, mikä voi puolestaan edesauttaa vapaajärjestelyjä ja vuorotteluvapaan työllistämistarkoitusta. Naiset jäävät selvästi useammin vuorotteluvapaalle kuin miehet (kuva 1). Vuorotteluvapaa on yleisintä julkisella sektorilla. Toimialoista vuorotteluvapaalle jäädään eniten terveyden- ja sairaanhoidossa, opetusalalla sekä sosiaalialalla. Vuosi Miehet Naiset Yhteensä Kuva 1. Vuorotteluvapaalle jääneet sukupuolen mukaan vuosina Lähde: Kelasto. Vuorotteluvapaalle jääneiden työhistoriasta ei ole saatavilla luotettavaa tietoa. Eläketurvakeskus pitää tilastoa vuorotteluvapaalle jääneiden työsuhteen kestosta, mutta mm. työntekijän tilitystekniikasta johtuen tilasto ei välttämättä vastaa työsuhteiden todellista kestoa. Työnvälitystilaston mukaan vuorotteluvapaan sijaisista valtaosalla työttömyys on kestänyt alle yhden viikon (kuva 2). Sijaisten suurimmat ikäryhmät vuoden 2012 tilastojen mukaan olivat ja vuotiaat. Naiset ovat vuorottelusijaisina selvästi miehiä useammin Alle 1 vko 1-2 vkoa 3-4 vkoa 5-8 vkoa 9-12 vkoa vkoa vkoa vkoa vkoa vkoa 2-3 v. 3-4 v. 4-5 v. Yli 5 v.\n4 4 Kuva 2. Vuorottelusijaiset työttömyyden keston mukaan (vuosikeskiarvo 2012). Lähde: Työnvälitystilasto. Vuorotteluvapaan kesto jakautuu melko tasaisesti. Työnvälitystilaston mukaan 3 kk:n mittaiselle vuorotteluvapaalle jäi vuonna 2012 noin 3100 henkilöä, 3 6 kk:n mittaiselle vuorotteluvapaalle noin 2700 henkilöä ja yli 6 kk:n mittaiselle vuorotteluvapaalle noin 2000 henkilöä (luvut vuosikeskiarvoja). Vuorotteluvapaa pidetään useimmiten yhdessä jaksossa, ja jakson kesto on keskimäärin 105 arkipäivää. Eläketurvakeskuksen tilastojen mukaan vuorotteluvapaalle jääneet ovat muuhun väestöön verrattuna keskimääräistä hieman parempituloisia (kuva 3). Esimerkiksi verrattaessa vuorotteluvapaalle jääneitä väestössä vuotiaisiin eroa on miesten osalta 4 prosenttia ja naisten osalta 10 prosenttia. Sukupuoli Keskiarvo Mediaani Miehet Naiset Kaikki Kuva 3. Vuosina vuorotteluvapaalle jääneiden palkkataso ennen vuorotteluvapaata (euroa/kk, vuoden 2012 rahassa). Lähde: Eläketurvakeskus. Vuonna 2012 työttömyyskassat maksoivat vuorottelukorvauksia noin 120 miljoonaa euroa, mikä on yli 30 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna. Vuorottelukorvauksen saajien osuus on yksi prosentti kaikkien työttömyyskassojen jäsenmäärästä. Vuorottelukorvauksen keskimääräinen suuruus vaihtelee työttömyyskassoittain. Vuonna 2012 vuorottelukorvauksen suuruus oli keskimäärin 55,76 euroa/päivä (ansioturva) ja 22,55 euroa/päivä (perusturva). 1 Tutkimuksia vuorotteluvapaajärjestelmästä Vuorotteluvapaajärjestelmän toimivuutta on tutkittu paitsi vuorotteluvapaalle jääneiden työssä jaksamisen ja vuorottelusijaisten työmarkkina-aseman, myös järjestelmän työllisyysvaikutusten näkökulmasta. Vuorotteluvapaan on koettu edistävän työssä jaksamista ja pysymistä työssä pidempään. Toisaalta objektiivista näyttöä siitä, että pidetyt vuorotteluvapaat pidentäisivät työuraa, ei ole 2. Vuorottelijat ovat kokeneet hyvinvointinsa, motivaationsa sekä suhteensa perheenjäseniin parantuneen vuorotteluvapaan aikana. 3 Myös julkisessa keskustelussa vuorotteluvapaaseen on yhdistetty pääsääntöisesti positiivisia, työhyvinvointia ja työntekijöiden jaksamista edistäviä vaikutuksia ja mielikuvia. Toisaalta vuorottelijoilla on Nätin ym. tutkimuksen mukaan ollut muita palkansaajia useammin pitkiä, yli 8 päivän sairauslomia, ja 1 Työttömyyskassat Finanssivalvonta tilastot Junka Korkeamäki Rokkanen Uusitalo: Vuorotteluvapaan työllisyysvaikutukset. Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja. Työ ja yrittäjyys 35/2009. Saatavilla osoitteesta: 3 Ks. esim. Nätti Manninen Väisänen Anttila: Vuorotellen virkeäksi. Vuorotteluvapaan seurantatutkimus. Työpoliittinen tutkimus. Työministeriö. Helsinki 2005.\n5 5 vuorottelijat kokivat useammin kiirettä ja vaikeuksia jaksaa työssä kuin muut palkansaajat. Näin ollen on todennäköistä, että vuorotteluvapaalle hakeudutaan usein vastapainoksi vaativaksi ja stressaavaksi koetulle työelämälle. Vuorotteluvapaajärjestelmän työllisyysvaikutukset ovat jääneet vähäisiksi. Junkan ym. 4 mukaan vuorotteluvapaa ei ole lisännyt vapaalla olleiden myöhempää työllisyyttä, vaan vuorotteluvapaalla olleet ovat vapaan jälkeenkin verrokkiryhmää selvästi harvemmin työllisiä. Tutkimuksen mukaan vielä kahdeksan vuotta vuorotteluvapaan jälkeen vuorotteluvapaalla olleiden työllisyysaste oli noin 6 prosenttiyksikköä pienempi kuin vertailuryhmällä. Tältä osin vuorotteluvapaan tavoite edistää työssä jaksamista ei näytä täysin toteutuneen. Sen sijaan sijaisten työllistymiseen vuorotteluvapaajärjestelmällä on ollut myönteisiä vaikutuksia. Junkan ym. tutkimuksessa sijaisten työttömyysaste laski ja työllisyysaste kasvoi verrokkiryhmään verrattuna. Vuorottelusijaisten työllisyysaste oli 10 prosenttiyksikköä vertailuryhmän työllisyysastetta korkeampi vielä kahdeksan vuotta sijaisuuden jälkeen. Vuorotteluvapaajärjestelmän tavoite parantaa sijaisten työllistymisedellytyksiä näyttää siten toteutuneen ainakin jossain määrin. TYÖRYHMÄN TOIMENPIDE-EHDOTUKSET Vuorotteluvapaajärjestelmän uudistamista on valmistellut työ- ja elinkeinoministeriössä asetettu kolmikantainen työryhmä. Työryhmän jäsenet ovat vanhempi hallitussihteeri Anne-Mari Mäkinen (TEM), ylitarkastaja Johanna Nyberg (TEM), hallitusneuvos Esko Salo (STM), erityisasiantuntija Sami Napari (), ekonomisti Joonas Rahkola (SAK), lakimies Heli Ahokas (STTK), ekonomisti Seppo Nevalainen (STTK), lakimies Paula Ilveskivi (AKAVA), työmarkkinalakimies Kai Kullaa (AKAVA), asiantuntija Minna Etu-Seppälä (EK), työmarkkina-asiamies Kirsi Korppi (KT), neuvotteleva virkamies Lauri Liusvaara (VTML), työmarkkinaasiamies Pauliina Hirsimäki (KiT), lainsäädäntöasioiden päällikkö Janne Makkula (SY), toiminnanjohtaja Niina Jussila (TYJ) ja palvelupäällikkö Ari Sormunen (Uudenmaan TE-toimisto). Vuorotteluvapaalain tarkoituksena on edistää lyhytkestoisen työstä poissaolon avulla työntekijän työssä jaksamista ja parantaa samalla työttömänä työnhakijana olevan henkilön työllistymisedellytyksiä määräaikaisen työkokemuksen avulla. Työryhmä toteaa, ettei vuorotteluvapaalaki ole kaikilta osin täyttänyt sille asetettua tarkoitusta. Esimerkiksi eläkkeelle jääminen suoraan vuorotteluvapaalta ei vastaa vuorotteluvapaalain tavoitetta edistää työssä jaksamista, koska vuorotteluvapaata on voitu käyttää keinona varhentaa eläkkeelle jäämistä. Toisaalta näissäkin tilanteissa tilalle palkattu sijainen on työllistynyt, mitä ei ilman vuorotteluvapaata välttämättä olisi tapahtunut. Työryhmä on tarkastellut eri vaihtoehtoja vuorotteluvapaan saantiedellytysten tiukentamiseksi sekä pyrkinyt arvioimaan vaihtoehtojen työllisyysvaikutuksia. Yleisellä tasolla potentiaalisimmat vaikutukset ovat työryhmän käsityksen mukaan työhistoriaedellytyksen pidentämisellä, vuorotteluvapaan uusimisen rajoittamisella, vuorottelukorvauksen tason laskemisella sekä sijaiselle asetettujen edellytysten tiukentamisella. Eri vaihtoehtojen täsmällisiä työllisyysvaikutuksia ei kuitenkaan voida laskea, koska vuorotteluvapaata koskevat tilastot ovat puutteellisia. Saatavilla ei ole tietoa esimerkiksi vuorottelijoiden 4 Junka Korkeamäki Rokkanen Uusitalo: Vuorotteluvapaan työllisyysvaikutukset. Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja. Työ ja yrittäjyys 35/2009.\n6 6 koko työhistorian pituudesta eikä työhistorian pituudesta siinä työpaikassa, josta vuorottelija on jäänyt vuorotteluvapaalle. Tilastoja ei myöskään ole siitä, kuinka moni vuorottelijoista on kuulunut ammatillisen eläkejärjestelyn piiriin. Edelleen tietoja ei ole siitä, kuinka moni vuorottelijoista pitää vuorotteluvapaan kahdessa tai useammassa jaksossa tai kuinka moni jää uudelle vuorotteluvapaalle. Myös kattava tieto sijaisten työ- ja työttömyyshistoriasta, kuten määräaikaisten työsuhteiden määristä, puuttuu. Näin ollen työryhmä toteaa, että arviot toimenpiteiden työllisyysvaikutuksista ovat vain suuntaa-antavia. Toimenpide-ehdotukset Työhistoriaedellytys Työryhmä esittää vuorotteluvapaan työhistoriaedellytyksen nostamista nykyisestä 10 vuodesta 17 vuoteen. Yläikäraja vuorotteluvapaalle jäävälle Työryhmä esittää, että vuorotteluvapaan käyttö sidottaisiin lakisääteiseen vanhuuseläkeikään siten, että yläikäraja olisi vanhuuseläkkeen alaikäraja vähennettynä kolmella vuodella. Muutoksella estettäisiin mahdollisuus jäädä vuorotteluvapaalta suoraan eläkkeelle, koska vuorotteluvapaan ja eläkkeelle jäämisen väliin jäisi aina vähintään yksi vuosi. Jaksotus Työryhmä esittää, että mahdollisuus vuorotteluvapaan jaksotukseen säilyisi nykyisenä. Jaksojen ajankohtien muuttamisen osalta työryhmä kuitenkin esittää, että työnantaja ja vuorottelija voisivat vapaasti sopimalla muuttaa vuorotteluvapaasopimuksessa sovittujen jaksojen ajankohtia senkin jälkeen, kun jaksotettu vuorotteluvapaa on jo alkanut. Jaksojen ajankohtien muuttaminen ei edellyttäisi perusteita, vaan TE-toimisto vahvistaisi jaksojen uudet ajankohdat, jos muut jaksottamiselle säädetyt edellytykset täyttyvät. Muutos mahdollistaisi vuorotteluvapaan joustavamman käytön. TE-toimistojen työmäärä ei työryhmän arvion mukaan lisääntyisi, jos jaksojen ajankohtien muuttaminen ei edellyttäisi perusteita. Käytännössä nykyinen vuorotteluvapaan jaksottaminen on koettu jäykäksi: jaksojen ajankohtien muuttaminen ei nyt voimassa olevan lain mukaan ole mahdollista, vaikka työnantaja ja vuorottelija olisivat muutoksesta yhtä mieltä. On kuitenkin tilanteita, joissa jaksojen ajankohtien muuttaminen olisi sekä työnantajan että vuorottelijan kannalta tarkoituksenmukaista. Vuorotteluvapaan kesto Työryhmä esittää vuorotteluvapaan keston muuttamista nykyisestä kalenteripäivästä kalenteripäivään. Nyt voimassa oleva vuorotteluvapaan enimmäiskesto (359 kalenteripäivää) on perustunut sittemmin muutettuun eläkelainsäädäntöön, mistä syystä työryhmä esittää vuorotteluvapaan enimmäiskeston nostamista lähimpään tasakymmenlukuun eli 360 kalenteripäivään. Vuorotteluvapaan vähimmäiskeston työryhmä esittää nostettavaksi 100 kalenteripäivään. Jaksotetussa vuorotteluvapaassa jokaisen jakson tulisi siten olla vähintään 100 kalenteripäivää nykyisen 90\n7 7 kalenteripäivän sijasta. Toimenpiteen tarkoituksena olisi parantaa vuorottelusijaisen työllistymistä tarjoamalla sijaiselle pidempiä yhdenjaksoisia työkokemuksia. Muut ehdot 1) Työryhmä esittää vuorotteluvapaalain muuttamista siten, että työsuhteen päättyminen työntekijästä riippumattomasta syystä kesken vuorotteluvapaan ei estäisi vuorottelukorvauksen saamista työsuhteen päättymiseen asti, vaikka vuorotteluvapaa ei olisi työsuhteen päättymiseen mennessä kestänyt 100 kalenteripäivää. Säännöstä sovellettaisiin esimerkiksi silloin, kun työsuhde päättyy työnantajan joutuessa konkurssiin tai kun työsuhde päätetään tuotannollisilla ja taloudellisilla perusteilla. 2) EU:n komissio on antanut Suomelle virallisen huomautuksen, jonka mukaan vuorotteluvapaalain 4 :ssä asetettu työhistoriaedellytys on EU-oikeuden vastainen siltä osin kuin työhistoriassa ei oteta huomioon muussa EU/ETA-maassa tehtyä työtä. SEUT-sopimuksen 45 artikla turvaa työntekijöiden vapaan liikkuvuuden ja kieltää kansalaisuuteen perustuvan syrjinnän. Se, että työnteon on tullut tapahtua Suomessa, on komission mukaan välillistä syrjintää. Lisäksi säännös asettaa komission perustelujen mukaan liikkumisvapauttaan EU:ssa käyttäneet työntekijät epäedullisempaan asemaan niihin työntekijöihin nähden, jotka eivät ole käyttäneet tätä oikeuttaan. Työryhmä esittää, että osana vuorotteluvapaalain uudistusta selvitetään tarve muuttaa lainsäädäntöä siten, että muussa EU/ETA-maassa tehty työ otetaan työhistoriaedellytyksen täyttymistä laskettaessa huomioon. 3) Työryhmä esittää selvitettäväksi tarpeet lain, ohjeistuksen ja/tai vuorotteluvapaata koskevien lomakkeiden muuttamiseksi siten, että vuorottelusopimuksen ja vuorottelusijaisen työsopimuksen myöhästynyt toimitus ei estäisi vuorottelukorvauksen saamista vuorotteluvapaan alkamisesta lukien. 4) Palkansaajapuoli on esittänyt jatkoselvittelyyn, tulisiko luottamustehtävien (yhteiskunnallinen ja ammattiyhdistystoiminta) hoitamiseen käytetty palkaton poissaolo jättää laskematta palkattomalle poissaololle säädettyyn 30 kalenteripäivän enimmäisaikaan. Työryhmä ei ole ollut selvittämistarpeesta yhtä mieltä. Työryhmä ei esitä vuorotteluvapaan muuttamista syyperusteiseksi, koska lain mukaan on jo nyt mahdollista sopia työ- ja virkasuhteen aikana erilaisista vapaista mm. opiskelua, lapsen hoitamista ja omaishoitoa varten. Työryhmän mielestä vuorottelijalla tulee jatkossakin olla mahdollisuus vapaasti päättää, mihin vuorotteluvapaan käyttää. Jos vuorotteluvapaan saaminen edellyttäisi esimerkiksi opiskelua tai vapaaehtoistyön tekemistä vuorotteluvapaan aikana, TE-toimistojen ja työttömyyskassojen tehtävät lisääntyisivät merkittävästi sekä vuorotteluvapaan että vuorottelukorvauksen edellytysten arvioinnissa. Työryhmä ei myöskään esitä muutoksia vuorottelukorvauksen tasoon. Vuorotteluvapaasijaisen työttömyyden vähimmäiskestoa työryhmä ei esitä muutettavaksi. Voimassa oleva laki edellyttää, että sijainen on ollut työttömänä työnhakijana ennen vuorotteluvapaasijaisuuden alkamista. Sijaisen työttömyydelle säädetyn vähimmäiskeston pidentäminen todennäköisesti vähentäisi vuorotteluvapaalle jäämistä, koska potentiaalisia vuorotteluvapaasijaisia olisi vähemmän. Toisaalta jos\n8 8 sijaiselta edellytettäisiin tietyn pituista työttömyyttä, saattaisi se vähentää työttömän työnhakijan halukkuutta ottaa vastaan lyhytkestoista työtä ja siten pidentää työttömyyden kestoa. Tällaiset järjestelyt eivät työryhmän käsityksen mukaan olisi tarkoituksenmukaisia. Sijaisen työttömyydelle säädettyä vähimmäiskestoa ei esitetä pidennettäväksi siitäkään syystä, että työttömyysaste ja työttömyyden keskimääräinen kesto vaihtelevat aloittain. Voimaantulo Työryhmä esittää, että vuorotteluvapaalain muuttamista koskevan HE:n kolmikantainen valmistelu aloitetaan välittömästi. Työryhmän arvion mukaan lakimuutokset voisivat tulla voimaan syksyn 2014 aikana. Vuorotteluvapaalle jäävälle säädettävä yläikäraja tulisi kuitenkin voimaan eri aikataulussa esimerkiksi siten, että yläikäraja koskisi vuonna 1957 ja myöhemmin syntyneitä tai niin, että yläikärajaa koskeva säännös tulisi voimaan myöhemmin. Yhteenveto vuorotteluvapaan keskeisistä ehdoista työryhmän ehdotuksen mukaan: Vuorotteluvapaa - vähimmäiskesto (pv) enimmäiskesto (pv) jakson vähimmäiskesto (pv) 100 Vuorottelijat - työssäoloedellytys (kk) 13 - palkattomia poissaolopäiviä enintään (per 13 kk) 30 - työhistoriaedellytys (v) 17 - työssäolon veroinen aika (per työhistoria) 1/4 - työhistoria ennen uutta vuorotteluvapaata (v) 5 Vuorottelukorvaus - 10 vuoden työhistoria (% työttömyyspäivärahasta) 70 - yli 25 vuoden työhistoria (% työttömyyspäivärahasta) 80 Toimenpide-ehdotusten taloudelliset vaikutukset Laskelmat ovat suuntaa-antavia. Vuorotteluvapaasta ei ole tarkkoja tilastoja koskien esim. vuorottelijoiden työhistoriaa tai uusijoiden määrää. Laskelmien pohjana on käytetty Kelan tilastoja vuorotteluvapaan käytöstä. Laskelmat pohjautuvat suurelta osin vuorotteluvapaan käyttäjien ikäjakaumiin. Vaikutuksissa tulee olemaan eroja koulutustasojen välillä. Näitä ei ole laskelmissa pystytty ottamaan huomioon. Vuorottelukorvausta saaneiden ikäjakauma (Kela, 2012) on seuraava: alle 30-vuotiaat 0,1 %, vuotiaat 12 %, vuotiaat 30 %, vuotiaat 51 % ja yli 60-vuotiaat 6 %. Vuorotteluvapaan käyttö painottuu vanhempiin ikäluokkiin. On hyvä huomata, että suurimmalle osalle vuorotteluvapaata käyttäneistä uudelle tai useammallekin vapaalle jääminen ennen eläkeikää on mahdollista.\n9 9 Vuorotteluvapaata käytti vuonna 2012 noin henkeä (Kelasto, Kela, 2012), ja keskimääräinen vapaan kesto oli noin 28 vkoa. Vuorotteluvapaajärjestelmään tehtävät muutokset vähentävät erityisesti alle 40-vuotiaiden ja toisaalta yli 60-vuotiaiden vuorotteluvapaan käyttöä. Alle 40-vuotiaiden osalta työllisten määrä voisi lisääntyä vuositasolla noin 750 henkilötyövuodella. Tässä oletetaan, että sijaiset työllistyvät muihin töihin, sillä suurin osa sijaisista on ollut vain vähän aikaa työttömänä ennen vuorotteluvapaan sijaisuutta, ja muuten vuorotteluvapaan käytössä ei tapahdu muutosta. Yläikärajan lisääminen poistaa yli 60-vuotiaiden vuorotteluvapaan käytön. Työllisyys voisi lisääntyä vuositasolla 650 henkilötyövuodella vuotiaiden osalta toimenpiteiden vaikutuksia ei ole kyetty arvioimaan. Karkean arvion mukaan toimenpiteet lisäävät työllisyyttä vuositasolla vähintään 1400 henkilötyövuodella. Budjettivaikutukset on laskettu vuoden 2012 tilastojen mukaan. Jos vapaan käyttö vähenee 1400 henkilötyövuodella, vuorotteluvapaajärjestelmän kokonaiskustannukset pienenevät noin 16 prosentilla. Valtion budjettisäästönä tämä merkitsee vuositasolla 8 10 miljoonaa euroa ja kokonaissäästönä miljoonaa euroa.\n10 10 Liitemuistio hankkeeseen a4) Pakolaisten kuntaan osoittamisen tehostaminen Vastuutus ja organisointi, mukana olevat tahot TYO/KOTO, neuvotteleva virkamies Sonja Hämäläinen, projektipäällikkö Tarja Rantala, projektipäällikkö Marisel Soto Godoy SM/MMO, Maahanmuuttovirasto, Kuntaliitto Valmistelun tavoite ja aikataulu Tavoitteena on pakolaisten kuntaan osoittamisen tehostaminen ja nopeuttaminen sekä kuntapaikkojen varmistaminen. Toimeenpano toteutetaan vuosina Toimenpiteen konkreettinen sisältö ja miten toimenpide ehdotetaan pantavaksi toimeen Kuntaan osoittamisen nopeuttamiseksi ja tehostamiseksi valmistellaan seuraavia toimenpiteitä: 1. kehitetään valtion kunnille maksamien korvausten automatisointia ja viranomaisprosessien toimivuutta 2. luodaan hätätapausten vastaanoton verkosto, johon varataan rahoitus Euroopan pakolaisrahaston (vuodesta 2014 turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto) 3. toteutetaan pakolaisten vastaanoton edistämiskampanja yhteistyössä YK:n pakolaisjärjestön kanssa. Varaudutaan erityisesti talven aikana kasvavaan tarpeeseen vastata Syyriasta paenneiden tilanteeseen. 4. Selvitetään mahdollisuudet käyttää määräaikaisesti EU:n pakolaisrahaston kiintiörahoitusta pakolaisten kuntiin sijoittamisen edistämiseksi. Työ- ja elinkeinoministeriössä toteutettavien Euroopan pakolaisrahaston rahoittamien HAAPA- ja VIPRO-hankkeiden jatkohankkeet ovat käynnistyneet. Kuntoutussäätiö tuottaa HAAPAhankkeelle selvityksen kuntien vastaanottotilanteesta. Selvityksessä kartoitetaan 20 kunnan palveluja ja niiden katvealueita. Selvitys valmistuu helmikuussa Tampere ja Jyväskylä osallistuvat nopean hätätapausten vastaanoton mallin rakentamiseen, ja kuntien tulisi vastaanottaa hätätapauksia keväällä Uusi varautumisrahoituksen haku avataan marraskuussa ja se päättyy tammikuussa VIPRO-hankkeessa on käynnistetty väestörekisterikeskuksen kanssa pakolaisten vastaanotosta kunnille maksettavien korvausten väestötietojen automaattisesta siirrosta, sekä muut hankkeen osakokonaisuudet. Hallitus päätti vuoden 2014 pakolaiskiintiön kasvattamisesta 1050:een syyrialaispakolaisten vastaanottamiseksi ja osoitti tähän tarvittavan lisärahoituksen. Työ- ja elinkeinoministeriön, sisäasiainministeriön, ulkoasiainministeriön ja Maahanmuuttoviraston yhteistyönä suunnitellaan toimenpiteitä kuntapaikkojen turvaamiseksi. Euroopan pakolaisrahaston ns. kiintiörahalla TEM tulee toteuttamaan hankkeen, jossa kunnille, jotka ottavat vastaan pakolaisia 2014, suunnataan lisärahoitusta yhteensä noin 2,2 miljoonaa euroa, sekä toteutetaan viestintäkampanja ja koulutuksia.\n11 11 Kokonaisuutta on käsitelty kotoutus- ja maahanmuuttopoliittisessa ministeriötyöryhmässä Mitä määrärahaseuraamuksia toimenpiteellä toteutuessaan on. Vastaanottokeskukseen majoitetun turvapaikanhakijan kustannukseksi on arvioitu valtion tulo- ja menoarvoissa noin vuodessa. Mikäli vastaanottokeskukseen majoittumista voidaan lyhentää keskimäärin kuukaudella, tämä johtaa vuosittaisella hakijan määrällä noin 3,6 milj. säästöön.\n12 12 Liitemuistio rakennepoliittiseen hankkeeseen Parannetaan osaamis- ja koulutustarpeiden ennakointia ja otetaan käyttöön uusia ennakoinnin välineitä (Liittymä hankkeeseen 2.9, yhteistyö hankkeiden kesken aloitettu syyskuussa). TEM:n johtaman ennakointikonsortion tuottaman aineiston pohjalta TEM/TIETO tuottaa analyysin toimialoista, joilla on tai ennakoidaan jatkossa olevan osaavan työvoiman kysyntää tai työvoimapulaa sekä ammateista ja niiden osaamis- ja koulutustarpeista. Konsortio tilaa VATT:lta VATTAGE-malliin (Talouden yleinen tasapainomalli) perustuvat talouden ja työmarkkinoiden pitkän aikavälin skenaariot. Tulokset ja taustatiedot ovat kaikille avoimia PC-axis -muodossa. Lisäksi hyödynnetään lyhyen aikavälin valtakunnallisia ja alueellisia Ammattibarometri-aineistoja, työvoiman poistumatietoja, ammattirakenne- ennusteita sekä yritysja elinkeinorakenteen muutoksia koskevia tietoja. Vuoden 2014 alkupuolella otetaan käyttöön valtakunnallinen internetpohjainen osaamis- ja koulutustarpeiden ennakointipalvelu yhteistyössä TEM:n TIETO-osaston kanssa. Palvelun kilpailutus toteutetaan marras-joulukuussa. Ennakointitiedon tuottamisen ja ennakoinnin toimintamallin kehittämisen sekä internetpohjaisen osaamis- ja koulutustarpeiden ennakointipalvelun käyttöönoton tavoitteena on tuoda elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten ja työ- ja elinkeinotoimistojen asiantuntijoiden käyttöön aiempaa helppokäyttöisempi ja ajantasaisempaa tietoa tuottava informaation ja ennakointivälineiden kokonaisuus. 2. Lisätään ammatillisen työvoimakoulutuksen joustavuutta ja kysyntä-/tarvelähtöistä räätälöintiä niin työnantajien kuin henkilöasiakkaiden tarpeista lähtien VATT:n tuoreen analyysin mukaan muutokset työmarkkinoilla tulevat olemaan entistä nopeampia. Keskeinen trendi on tietoteknisesti hoidettavaksi sopivien tehtävien, kuten teollisuuden prosessityön, toimistotyön ja rutiininomaisen asiakaspalvelun väheneminen. Samaan aikaan tietotekniikan hyödyntämisen monipuolistuminen kasvattaa korkeakoulutetun työvoiman tarvetta. VATT:n arvion mukaan työmarkkinat tulevat polarisoitumaan: työvoimaa kysytään fyysisissä suorittavissa tehtävissä sekä palveluammateissa, joissa tietotekniikka ei korvaa ihmistyövoimaa sekä korkeakoulutusta edellyttävissä asiantuntijatehtävissä. Ikärakenteen muutos kasvattaa hoiva- ja terveyspalvelujen kysyntää. Em. trendin rinnalla tapahtuu lyhyen aikavälin työnkuviin, ammattien sisältöihin, osaamisiin jne. liittyviä muutoksia, jotka edellyttävät koulutusjärjestelmältä joustavuutta ja reagointikykyä. Aikuisten osaamisen kehittämisessä on huomioitava mm. PIAAC-tutkimuksen yms. selvitysten tulokset, joiden mukaan merkittävää osaamisvajetta, etenkin työttömillä, on työelämän perustaidoissa, kuten tietotekniikan hallinnassa ja vuorovaikutustaidoissa. Teknologinen kehitys ja uudet innovaatiot edellyttävät jatkuvaa ammatillisen tietoperustan täydentämistä. Uudet työn tekemisen tavat ja entistä monipuolisemmat ja innovatiiviset työnkuvat ja tehtäväyhdistelmät edellyttävät työntekijöiltä monipuolisuutta ja alaisuutta. Koulutuspalvelujen tuleekin vastata kahtalaiseen haasteeseen: toisaalta tulee edistää työelämän perustaitojen kehittymistä ja ylläpitämistä ja toisaalta tuottaa uutta ajantasaista syvempää ja monipuolisempaa ammattitaitoa. Tavoitteena on, että työvoimakoulutusjärjestelmä ottaa huomioon sekä pidemmän aikavälin että nopeat muutokset työvoiman määrällisessä ja laadullisessa kysynnässä. Osin kyse on elinkeinoelämän rakennemuutoksista osin taas vaikeasti ennakoitavista yritys- tai alakohtaisista työvoiman laadullisista ja/tai määrällisistä muutoksista. Kehittämistyössä otetaan huomioon mm. marraskuussa 2013 valmistuneen muutosturvan toimintamallia koskevan selvityksen suositukset. 3. Lisätään joustavia ja muita työelämälähtöisiä koulutussisältöjä tutkintoon tai sellaisen osaan johtavan koulutuksen rinnalla ammatillisen työvoimakoulutuksen nopean reagointikyvyn turvaamiseksi Teollisuudessa ja palvelualoilla voidaan kouluttaa henkilöitä työnantajien kanssa yhteistyössä suunnitelluilla koulutuksilla hoitamaan rajattuja uudentyyppisiä tehtäväkokonaisuuksia, joihin ei joko ole olemassa olevaa soveltuvaa tutkintoa tai joissa ei edellytetä kokonaisen ammatillisen tutkinnon suorittamista. Kyse voi olla myös jatko- tai täydennyskoulutustyyppisestä koulutuksesta, jolla uudistetaan vanhaa ammatillista osaamista.\n13 13 Tämän tyyppiset työtehtävät voivat olla myös ns. sisääntuloammatteja työmarkkinoilla heikommassa asemassa oleville henkilöille, kuten maahanmuuttajille, vailla ammatillista koulutusta oleville nuorille, osatyökykyisille tai vammaisille. Tavoitteena on lisätä koulutustarjonnan joustavuutta ja työelämävastaavuutta sekä nopeuttaa työnhakijoiden työllistymistä. Työvoimakoulutuksen linjauksissa vahvistetaan kohtaanto-ongelmien joustavia työelämälähtöisiä ratkaisuja (mm. puite- ja kapasiteettimallien hyödyntäminen, lupatyyppiset koulutukset, yksittäiset koulutuspaikat, monialakoulutusmallit, FEC- ja KEKO-koulutusmallit, yhteishankintakoulutuksen tuotteet). HYVÄ-ohjelmassa laajennetaan hoiva-avustajakoulutuksen toteutusta ja käynnistetään ELYkeskusten kanssa maahanmuuttajataustaisille henkilöille tarkoitettu työvoimakoulutus. Kotoutumiskoulutuksessa lisätään ammatillisia elementtejä. 4. Selkiytetään OKM:n ja TEM:n työnjakoa aikuiskoulutuksen kohdentamisessa ja toteutuksessa OKM ja TEM ovat hallitusohjelman kirjauksen mukaisesti käynnistäneet virkamiestyönä selvityksen hallinnonalojen keskinäisestä työnjaosta aikuiskoulutuksessa. Selvityksessä käsitellään seuraavia teemoja: - Vuonna 2010 käyttöön otetun työttömyysetuudella tuetun omaehtoisen opiskelun vaikutukset hallinnonalojen koulutuksellisiin vastuisiin, koulutuspaikkojen kysynnän kohdentumiseen eri ikäryhmille sekä eri aloille Lisäksi arvioidaan järjestelmän jatkokehittämistarpeet ja -mahdollisuudet lokakuussa 2013 valmistuneen tutkimuksen suositusten perusteella. - Maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen kehittäminen ja työnjako etenkin yleissivistävän perusopetuksen, kuten luku- ja kirjoitustaidon opetuksen, tarjonnassa. Selvitystyössä otetaan huomioon Osallisena Suomessa -hankkeessa lokakuussa 2013 valmistuneen tutkimuksen ehdotukset. - Nuorisotakuun mukanaan tuomat yhteistyö- ja kehittämistarpeet. - Kuntalain muutoksesta ( ) johtuvien mahdollisten muiden säädös- ja toimintatapamuutosten tarpeen arviointi sekä koulutuspalvelujen tuottajakentässä tapahtuvien organisoitumistapamuutosten vaikutusten arviointi. - Yhteistyön ja työnjaon kehittäminen koulutustarjonnan suuntaamisessa ala-, kohderyhmä-, aikajänneyms. perustein. Tavoitteena on, että hallinnonalojen rahoittamat koulutuspalvelut entistäkin paremmin täydentävät toisiaan siten, että niukkenevilla resursseilla kyetään turvaamaan laadukas, kattava ja työmarkkinoiden osaamistarpeisiin nopeasti ja joustavasti vastaava ammatillinen koulutustarjonta. 5. Henkilö- ja työnantaja-asiakkaiden osaamisen kehittämiseen liittyviä monikanavaisia ja -ammatillisia tieto-, neuvonta- ja ohjauspalveluja kehitetään. Koulutusta koskevissa selvityksissä on toistuvasti noussut esiin tarve lisätä henkilöasiakkaiden ja työnantajien valmiuksia hyödyntää olemassa olevia osaamisen kehittämisen palveluja. Laadukkailla monikanavaisilla ohjauspalveluilla (mm. Seudulliset yrityspalvelut, YritysSuomi, TE-palvelut.fi, TE-ASPA, Koulutusneuvonta) edistetään osaamisen kehittämispalvelujen oikea-aikaisuutta, kohdentumista oikeille tahoille sekä vaikuttavuutta. Palveluilla tuetaan niin työurien pidentymistä, yritysten tuottavuuden parantumista kuin syrjäytymisen ehkäisyäkin. Tieto-, neuvonta- ja ohjauspalveluja edistetään valtakunnallisen elinikäisen ohjauksen yhteistyöryhmän johdolla. Kehitetään mm. tiivistä verkostomaista ohjauksen yhteistyömallia (Ohjaamo). Tavoitteena on, että palvelumallien ja -prosessien kehittämistyössä otetaan huomioon eri tahojen kasvava ohjaustarve, jotta voidaan edistää esim. ammatillisten työvoimakoulutusten kohdentumista niistä eniten hyötyville henkilöasiakkaille sekä yrityksille ja muille työnantajille.\n14 14 Syventävä liitemuistio: Työtarjousten lisääminen ja työnhakijan palveluprosessin tehostaminen (1.16) Esityksen substanssiydin: Työttömän työnhakijan yleisenä velvollisuutena on hakea työtä ja koulutusta sekä hakea ja osallistua työllistymissuunnitelmia sovittuihin palveluihin, jotka tukevat hänen työnhakuaan ja edistävät työmarkkinavalmiuksia ja työllistymistä. TE-toimiston tehtävänä on tarjota työtä ja koulutusta sekä järjestää suunnitelmaan sisältyviä palveluja. Työttömyysjaksojen lyhentämiseksi työnvälitystä tehostaan ja työnhakijan aktiivista osallistumista palveluprosessissa lisätään. Työnvälityksen roolia lisätään systemaattiseen yrityskontaktointiin perustuvalla rekrytointitarpeiden kartoittamisella ja ennakoinnilla. Työnvälitykseen ilmoitettavien työpaikkojen määrän lisääminen mahdollistaa työtarjousten määrän lisäämisen. Työtarjouksia tehdään laajasti erilaisiin työmahdollisuuksiin. Työtarjousten käytön tavoitteet on sisällytetty ELY-keskusten ja TE-toimistojen tulossopimuksiin vuodelle Työllistymissuunnitelmassa sovitaan, millä tavoin työnhakija itse hakee työtä ja miten TE-toimisto tukee työnhakua. Suunnitelmassa sovitaan myös, mitä palveluja työnhakijalle tarjotaan ja mihin palveluihin työnhakija itse hakeutuu. Työtarjousten tulosten ja työllistymissuunnitelmien toteutumisen seuranta tehostuvat vuonna Työnhakija voi ilmoittaa verkon kautta työtarjousten tuloksesta ja työllistymissuunnitelmassa sovittujen tehtävien ja palvelujen toteutumisesta TE-toimistolle. Työnhakijan ilmoituksen sisällöstä riippuen TE-toimisto saa suoraan tietojärjestelmästä kehotuksen tarkistaa työnhakijan tilanne tai selvittää tämän oikeutta työttömyysetuuteen. Tietojärjestelmä voi myös tuottaa automaattisia selvityspyyntöjä työnhakijalle. Muutokset työnhakijan asiakasprosessiin tammikuussa 2014 parantavat työnhakijan palvelua. Työnhaun aloitukseen tarkoitettua verkkopalvelua uudistetaan siten, että verkkopalvelussa asiakkaan tilannetta kartoitetaan nykyistä tarkemmin asiakkaan palvelutarpeen määrittelemiseksi ja työttömyysetuuden työvoimapoliittisten edellytysten selvittämiseksi. Ne asiakkaat, joilla työnhaun alkaessa ei ole tiedossa muutosta tilanteeseensa, saavat entistä nopeammin TE-toimiston asiantuntijapalvelua. TE-toimisto ottaa yhteyttä asiakkaaseen kahden viikon kuluessa työnhaun aloituksesta ja sopii palvelun jatkumisesta. Yhteydenpitoa TE-toimiston ja asiakkaiden välillä tiivistetään. Henkilöasiakkaalle tarkoitettujen sähköisten asiointipalvelujen käyttöastetta lisätään tehostamalla valtakunnallista tiedotusta sekä parantamalla palvelujen käytettävyyttä. Palvelujen sisällöllisen kehittämisen lisäksi käytettävyyttä parannetaan kokoamalla palvelut yhdelle sivustolle.\n15 15 TE-toimiston tehtäviä työttömyysturvan toimeenpanossa vähennetään antamalla jatkossa nykyistä enemmän työvoimapoliittisia lausuntoja automaattisesti sekä tuottamalla automaattisia selvityspyyntöjä työnhakijan verkkopalvelussa ilmoittamien tietojen perusteella. Eräitä työttömyysetuuden saamisen edellytyksiä siirretään TE-toimistolta työttömyysetuuden maksajan ratkaistavaksi. Lisäksi yksinkertaistetaan työttömyysetuuden saamisen edellytyksiä ja TE-toimistojen työttömyysturvaan liittyviä toimintatapoja. Arvioidaan työttömyysturvan seuraamusjärjestelmää suhteessa edellä kerrottuun. Arvio esityksen taloudellisista vaikutuksista: TEM:ssä on arvioitu, että yhden päivän keskimääräinen tehostuminen työpaikkojen täyttymisessä kasvattaisi työllisyyttä todennäköisesti vajaalla 500 hengellä ja kasvattaisi tuotannon arvoa noin 20 miljoonalla eurolla. Lopputuote: työttömyysturvalakiin tulevia muutoksia koskeva HE annetaan vuonna 2014 ja muutokset tulevat voimaan viimeistään vuonna Luokka E. Ns. Nollatyösopimuksista Tausta Raamisopimuksessa työmarkkinaosapuolet olivat sopineet, että selvitetään kolmikantaisesti ns. 0- työsopimusten epäsäännöllisiin työaikoihin liittyviä mahdollisia muutostarpeita. Työ- ja elinkeinoministeriön kolmikantainen Työelämän sääntely -ryhmä asetti syksyllä 2012 ryhmän selvittämään nollatyösopimuksiin liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Ryhmän jäsenet edustivat palvelualoja (mm. kauppa sekä majoitus- ja ravitsemisalat), elintarviketeollisuutta, toimihenkilöitä sekä korkeasti koulutettuja palkansaajia. Työryhmässä ei saavutettu yksimielisyyttä lainsäädäntömuutoksista. Tämänhetkinen valmistelutilanne Parhaillaan kolmikantaisessa koko hallituskaudeksi asetetussa työelämän sääntelyryhmässä valmistellaan työaikalakiin tehtäviä nollatyösopimuksia koskevia muutoksia. Muutosten taustalla on voimassa olevaan lainsäädäntöön liittyvä epäselvyys siitä, miten säännöksiä pitäisi soveltaa vaihtelevan työajan sopimuksiin. Ensinnäkin tavoitteena on määritellä, mitä lisätyöllä tarkoitetaan silloin, kun työntekijälle ei ole työsopimuksessa määritelty säännöllistä työaikaa, vaan työntekijän työaika voi työsopimuksen ehtojen mukaan vaihdella joko etukäteen määritellyn vaihteluvälin rajoissa tai siten, että työntekijä tulee töihin tarvittaessa. Toiseksi tarkoituksena on selkeyttää lainsäädäntöä siten, että jatkossa työaikalaissa\n16 16 säädettäisiin yksiselitteisesti vaihtelevalla työajalla työtä tekevän työntekijän oikeudesta kieltäytyä tarjotusta lisätyöstä etukäteen antamastaan lisätyösuostumuksesta huolimatta. Työntekijän kieltäytymisoikeus olisi yhteydessä työvuoroluetteloon. Työntekijä voisi kieltäytyä tarjotusta työstä perustellusta henkilökohtaisesta syystä, jos työnantaja haluaa työntekijän tekevän enemmän työtä kuin mitä työvuoroluetteloon on merkitty. Kaavaillun kaltainen muutos myös korostaisi työvuoroluettelon merkitystä. Muutos välillisesti kannustaisi työnantajia laatimaan työvuoroluettelot siten kuin työaikalaki edellyttää. Parhaillaan valmistelussa oleva malli laajentaisi myös ns. normaalia osa-aikatyötä tekevän työntekijän oikeutta kieltäytyä lisätyöstä. Tällä hetkellä työntekijä voi kieltäytyä lisätyöstä vain, jos sitä tarjotaan hänen työvuoroluetteloon merkitylle vapaapäivälleen. Jatkossa kieltäytymismahdollisuus olisi myös silloin, kun lisätyötä tarjotaan normaalin työvuoron lisäksi. Työllisyys- ja kasvusopimuksiin sisältyä kirjaus Työmarkkinaosapuolten solmimaan työllisyys- ja kasvusopimukseen sisältyy nollatyösopimuksia koskeva kirjaus. Siinä osapuolet yksimielisesti toteavat, että työaika vakiintuu joissakin tapauksissa työsuhteessa noudatettavaksi työsuhteen ehdoksi työsopimuksessa sovittua työaikaehtoa täydentäen tai sen korvaten. Osapuolet toteavat, että asiaan liittyvä oikeustila on epäselvä. Osapuolet esittävät, että asetetaan kolmikantainen työryhmä selvittämään ne kriteerit, joiden vallitessa työajan voidaan katsoa vakiintuvan työsuhteen ehdoksi ja ehdottamaan tarvittavia toimenpiteitä tilanteen selkeyttämiseksi. Em. kolmikantaista työryhmää ei ole toistaiseksi asetettu eikä työtä ole vielä aikataulutettu. Työ on kuitenkin tarkoitus käynnistää mahdollisimman nopeasti. Edellä selostettu työaikalain muutosta voitaisiin viedä eteenpäin omana esityksenään. Mm. aikataulusyistä ei ole perusteltua kytkeä näitä kahta asiaa yhteen. Asioiden yhdistäminen saattaisi jopa vaikeuttaa työaikalain muutoksen etenemistä.\n17 * (B) Alipalkkauksen epäkohdat 1.25 jatketaan TEM:n johdolla selvitystyötä asioista, jotka liittyvät alipalkkauksen epäkohtiin Asiaa selvitetty seuraavista asiakokonaisuuksista käsin: a) alipalkkauksen kriminalisointi (kiskonnantapainen työsyrjintä, muut rikostunnusmerkistö, olemassa olevan tunnusmerkistön muuttaminen) (vastuu OM:llä) - Työsyrjinnän ja kiskonnantapaisen työsyrjinnän tunnusmerkistöt pitävät sisällään alipalkkaustilanteita. OM on selvittänyt alipalkkauksen kriminalisointia ja työsyrjintään ja kiskonnantapaiseen työsyrjintään liittyviä tilastoja Käsittelyä jatketaan TIVA-työryhmässä Rikoslain muuttaminen kuuluu OM:n hallinnonalalle. b) Kanneoikeuskysymykset Ryhmäkanteen ulottaminen työoikeudellisiin riitoihin kuuluu keskipitkän aikavälin toteuttamisohjelmaan (vastuu OM:llä) - Riita-asioissa lähtökohtana on, että henkilö itse ajaa vaatimuksiaan käräjäoikeudessa. - Henkilö voi halutessaan käyttää asiamiestä apunaan tai asiamies voi edustaa henkilöä valtakirjalla. - työsopimuslain mukaan erääntyneet saatavat voidaan siirtää esimerkiksi ammattiliitolle perittäväksi, jolloin käsittelyyn voi samassa oikeudenkäynnissä tulla usean työntekijän saatavat - Vastaavasti kanteiden yhdistämisestä säädetään OK 18 luvussa. Usean kantajan yhtä vastaajaa vastaan samanaikaisesti nostamat kanteet on käsiteltävä samassa oikeudenkäynnissä, jos ne johtuvat olennaisesti samasta perusteesta. (esim. taloudellisista ja tuotannollisista syistä ajallisesti lähekkäin toteutettujen irtisanomisten perusteita ja korvauksia, palkka- ja muiden vastikkeiden saatavia ja samassa työtapaturmassa loukkaantuneiden vahingonkorvauksia.) - Kuluttaja-asioissa voidaan edellisestä poiketen nostaa erityinen ryhmäkanne, josta säädetään ryhmäkannelaissa (444/2007). Ryhmäkanne voidaan nostaa kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisessä riita-asiassa. - Oikeudenhoidon uudistamisohjelmassa vuosille on toimenpide 28 Selvitetään ryhmäkannelain soveltamisalan tai ryhmäkannejärjestelmän muuttamista siten, että se mahdollistaisi nykyistä monipuolisemmin juttujen viemisen tuomioistuimeen ryhmäkanteena keskipitkän aikavälin tavoite". Perusteluissa todetaan mm., että "muutoksesta voisi olla hyötyä esimerkiksi sellaisissa työsopimuksiin liittyvissä riidoissa tai ympäristövahinkoasioissa, joissa väitetty oikeudenloukkaus on kohdistunut useaan, samassa asemassa olevaan henkilöön." Asian jatkokäsittely OM:ssä (Oikeudenhoidon uudistamisohjelmassa vuosille )\n18 18 Kirjaus keskipitkän aikavälin selvitystehtävästä tarkoittaa käytännössä sitä, että asiaa selvitettäneen ensi vaalikauden aikana. Selvitystä tehtäessä tullaan ottamaan huomioon myös komission antama tiedonanto ja suositus kollektiivisista oikeussuojakeinoista c) Hollannin ketjuvastuumallin kaltaisen mallin toteuttaminen - Hollannissa harmaata taloutta torjutaan ketjuvastuulla ja siihen liittyvällä sulkutilillä. - Ketjuvastuulla tarkoitetaan järjestelmää, jossa tilaaja voi joutua vastuuseen sopimuskumppanin tai alihankintaketjussa olevan yrityksen laiminlyönneistä. Tilaajan on mahdollista vapautua ketjuvastuusta vain maksamalla tietty määrä aliurakan arvosta erilliselle sulkutilille, joka avataan yhteistyössä veroviranomaisen kanssa. - Sääntely on alun perin rakennettu verotuksen näkökulmasta ja se perustuu olennaiselta osin siihen, että arvonlisävero, palkasta maksettavat verot, tulovero ja yritysvero tilitetään verottajalle kuukausittain. Hollannin sääntelyllä ei turvata työntekijälle asianmukaisen palkkauksen toteutumista eli tämä malli ei ratkaise alipalkkauskysymystä. Asia käsitellään TIVA-työryhmässä. d) Hallinnollisten seuraamusten säätäminen alipalkkaustilanteisiin puuttumiseksi nopea tuomioistuinprosessin korvaava hallinnollinen menettely (STM) ne bis in idem kysymykset ratkaistavana - Ulkomaisen työvoiman valvontaan liittyvien tutkintapyyntöjen käsittely esitutkinnassa ja syyteharkinta on valvovan viranomaisen mukaan kestänyt usein hyvin pitkään ja monessa tapauksessa esitutkintaa olisi rajoitettu tai syyteharkinnan lopputuloksena on ollut syyttämättäjättämispäätöksiä vähäisyys- tai muilla perusteilla. - Tulisi harkita voisiko jokin hallintoviranomainen antaa reaaliaikaisen tehokkaan hallinnollisen taloudellisen sanktion lainvastaisuuksista, etenkin tapauksissa, joissa rike on yksinkertaisesti todettavissa. - Uusi lähetettyjen työntekijöiden täytäntöönpanodirektiivi mahdollistanee sen, että jos hallinnollinen taloudellinen sanktio on saatu annettua ulkomaalaiselle yritykselle, se voidaan antaa tiedoksi ja periä yrityksen kotimaassa. - Hallinnollisen sanktion määrääminen alipalkkaustapauksessa edellyttää useassa tapauksessa työehtosopimuksen palkkamääräyksen tulkintaa. - Asiaa on tarkoitus käsitellä STM:n johdolla työsuojelunneuvottelukunnassa. todettiin, että asiaan liittyy mm. työehtosopimusten tulkintaan liittyviä kysymyksiä. STM:n johdolla työsuojelunneuvottelukunnassa e) menettelyt, joilla turvataan työehtosopimuksiin perustuvat palkkasaamiset\n19 19 liittyy rakennepoliittisen ohjelman kohtaan 1.24 (neuvottelu- ja sopimusjärjestelmää koskevat kysymykset työmarkkinaosapuolten käsissä 2014 loppuun asti) - Suomessa vähimmäispalkat määräytyvät alakohtaisten työehtosopimusten mukaan. - Työnantaja, joka on sidottu työehtosopimukseen, on velvollinen noudattamaan sen ehtoja työehtosopimuslain 4 :n mukaan. TEhtoL 7 :n mukaan työnantaja, joka tietensä rikkoo tai jonka perustellusti olisi pitänyt tietää rikkovansa työehtosopimuksen määräyksiä, voidaan työtuomioistuimessa tuomita hyvityssakkoon työehtosopimuksen tieten rikkomisesta. - Hyvityssakkoon voidaan tuomita myös työnantajaliitto silloin, kun sen katsotaan laiminlyöneen valvontavelvollisuutensa. - Saadakseen asiansa työtuomioistuimen ratkaistavaksi palkkaerimielisyydestä on neuvoteltava työehtosopimuksen neuvottelujärjestyksen mukaisesti ensin työnantajan ja työpaikan luottamusmiehen välillä ja jos ratkaisua ei löydy työpaikkatasolla, työehtosopimukseen sidottujen liittojen välillä. Vasta näiden neuvotteluiden päätyttyä tuloksettomana, asia voidaan viedä työtuomioistuimen ratkaistavaksi. - Työehtosopimuksen palkkausta koskevan määräyksen tulkintaoikeus on ensisijaisesti työehtosopimuksen tehneillä liitoilla. Työtuomioistuinkäsittelyssä selvitetään riidan kohteena olevan määräyksen oikea sisältö työehtosopimuksen vakiintuneita tulkintaperiaatteita noudattaen. - Työtuomioistuimeen asian voi viedä työehtosopimuksen solminut osapuoli. Työntekijällä on oikeus saada asiansa vireille työtuomioistuimessa ainoastaan silloin, kun liitto on kieltäytynyt viemästä asiaa eteenpäin. Työehtosopimukseen sidottu työntekijä voi kuitenkin nostaa suorituskanteen yleisessä tuomioistuimessa. - Työehtosopimuskentässä alipalkkaukseen puuttuminen hoituu pääasiassa työehtosopimuksessa sovitulla tavalla ja viime kädessä työtuomioistuimessa. Tässä järjestelmässä alipalkkauksen sanktio on työnantajalle tuomittava hyvityssakko. Lisäksi työnantaja tuomitaan maksamaan työntekijälle työehtosopimuksen mukainen palkka. - Työehtosopimusjärjestelmään liittyvät kysymykset ovat työmarkkinajärjestöjen välisessä kaksikantaneuvottelussa. Neuvotteluille varattu aika päättyy vuoden 2014 lopussa. Tämän jälkeen asia siirtyy kolmikantapöytään. - Yleissitovuuskentässä yleissitovan työehtosopimuksen palkkamääräyksen sisältö voi tulla arvioitavaksi käräjäoikeusprosessissa. Käräjäoikeus voi pyytää työtuomioistuimelta lausunnon tulkittavana olevan määräyksen oikeasta sisällöstä. Yleissitovan työehtosopimuksen noudattamatta jättämisestä ei seuraa hyvityssakon maksamisvelvollisuutta. Tuomiolla työnantaja velvoitetaan maksamaan työnantajalle työehtosopimuksen mukainen palkka. liittyy kohtaan 1.24, joka on jätetty työmarkkinajärjestöjen selvitykseen aikataulu vuoden 2014 loppu.\n20 * Osa-aikaisten työntekijöiden mahdollisuudet tehdä lisätöitä Jyrki Kataisen hallituksen rakennepoliittisessa ohjelmassa on kirjaus, jonka mukaan jatketaan TEM:n johdolla jo käynnistynyttä kolmikantaista selvitystyötä asioista, jotka liittyvät osa-aikaisten mahdollisuuksiin tehdä lisätöitä. Työelämän sääntelyryhmä on kokouksissaan ja käsitellyt em. rakennepoliittisen ohjelman kirjauksen perusteella lisätyön tekemiseen liittyviä kysymyksiä. Kokouksissa on todettu, että lainsäädännön näkökulmasta osa-aikatyötä tekevien mahdollisuuksiin tehdä lisätöitä vaikuttavat ainakin seuraavat tekijät: Työnantajan velvollisuus tarjota lisätyötä osa-aikaisille työntekijöille (TSL 2:5) Säännöksen tarkoituksena on parantaa osa-aikaisten asemaa. Työnantajan on tarjottava lisätyötä lähtökohtaisesti kaikille osa-aikatyötä tekeville työntekijöilleen. Lisätyön tarjoamisvelvollisuuden piiriin eivät kuitenkaan kuulu ne työntekijät, jotka ovat nimenomaisesti ilmoittaneet työnantajalle, etteivät he ole kiinnostuneet lisätyöstä. Yleissäännös työnantajan velvollisuudesta tarjota lisätyötä on sinänsä hyvä ja toimiva. Säännöksen soveltamista suhteessa määräaikaisiin työntekijöihin on tarkennettu oikeuskäytännössä (KKO 2006:49). Sen sijaan vuokratyövoiman käytön suhteesta lisätyön tarjoamisvelvollisuuteen ei ole oikeuskäytäntöä. Vuokratyön yleistyminen huomioon ottaen kysymys on kuitenkin tärkeä, koska se saattaa rajata osaaikatyöntekijöiden mahdollisuuksia tehdä lisätöitä. Lisätyön tarjoamisvelvollisuutta ei ole silloin, jos lisätyö teetetään muuna kuin työsuhdetyönä (esim. harjoittelu, alihankinta jne.). Työelämän sääntelyryhmä on pohtinut, tulisiko laissa säätää lisätyön tarjoamisvelvollisuuden ja vuokratyövoiman käytön välisestä suhteesta. Ulkopuolisen työvoiman käytön suhde voi olla epäselvä paitsi lisätyön tarjoamisvelvollisuuteen, myös lomautuksiin, takaisinottovelvollisuuteen ja irtisanomisaikana tarjottavaan työhön nähden. Kyse on työelämän sääntelyryhmän käsityksen mukaan suuremmasta kokonaisuudesta, jonka selvittäminen rakennepoliittisen ohjelman toimenpiteille asetetussa aikataulussa ei ole mahdollista. Lisätyön vakiintuminen osaksi vähimmäistyöaikaa Laissa ei ole säännöksiä siitä, milloin ja millä edellytyksillä työaikaa koskeva työsuhteen ehto voi käytännön vakiintumisen perusteella muuttua. Osa-aikatyön näkökulmasta kyse on siitä, milloin osa-aikatyöntekijän tekemä lisätyö vakiintuu työsuhteen ehdoksi korottaen sovittua vähimmäistyöaikaa. Työajan tarkastelusta on voitu sopia työehtosopimuksessa, yrityskohtaisesti tai työsopimuksessa. Esimerkiksi kaupan työehtosopimuksessa on määräys, jonka mukaan paikallisesti on mahdollista sopia yksilöllisestä työaikatarkastelusta. Järjestelyssä työnantaja ja työntekijä tarkastelevat vuosittain työsopimuksessa sovitun keskimääräisen vähimmäistyöajan toteutumista. Työaika sovitaan tarkastelun\n1 TEM muistiokooste, rakennepoliittisen ohjelman raportointi 15.11.2013 Muistiokoosteessa toimenpiteet 1.10, 1.12a4, 1.13, 1.16, 1.25, 2.1a, 2.1c, 2.4, 2.5, 2.8, 2.9, 3.8. Lisäksi erillismuistiot toimenpiteistä


gnothi seauton - ihmisen kokoisia ajatuksia: Haave täydellisestä askeleesta\nHaave täydellisestä askeleesta\nKolmisen viikkoa sitten aloin käyttämään Vibram FiveFingers Bikila -merkkisiä "juoksujalkineita". Lainausmerkit ovat tarpeen, sillä kyseessä ei ole perinteinen juoksukenkä tai -jalkine, vaan paljasjalkatuntuman ja minimalistisen suojan jalkaterälle tarjoava sukkamainen kenkä.\nTilasin Bikilat Brandosilta (http://www.brandos.fi/vibram-fivefingers/). Itse asiassa tilasin kaksi paria - itselleni ja kauniimmalle puoliskolle. Rouvan pari oli numeroa liian pieni.\nPalautus ja vaihto sopivaan kokoon sujui ongelmitta. Kiitokset Brandosille hyvästä ja nopeasta palvelusta.\nOlen ihastunut Bikiloihin - mainio minimalistinen juoksukenkä! Alustaan saa loistavan tuntuman, maakontakti tulee luonnostaan päkiälle, kantapää käy maassa kevyesti, jalkaterä tuntuu luontevasti toimivan jousen tavoin. Riittävän korkea askeltiheys tuntuu myös löytyvän helposti.\nTotutteluvaiheen jälkeen olen tehnyt muutamia aikakokeita ja vaikuttaa siltä että Bikiloilla on kiva juosta - rauhallisesti, kovempaa ja vieläkin kovempaa. Radalla olen tehnyt 200 - 1000 m vetoja ja maantiellä pisin vauhdikas pätkä on ollut 3.2 km. Pisin lenkkini Bikiloilla on kestänyt hieman yli tunnin. Kukaties testaan kenkiä seuraavassa juoksukisassa.\nlisäys 2.5.2011; testasin Bikiloiden toimivuuden 6 km kisassa hyvin tuloksin. Suoriuduin aikaan 23.58 ja samalla reitillä vuosi sitten juoksemani aika parani 1.32. Askel pysyi koko kisan hyvin kasassa (kuvassa maaliin matkaa pari sataa metriä).\nOn selvää, että jalkaterät, akillesjänteet ja pohkeet kuormittuvat oleellisesti rajummin kun juostaan päkiäpaineella. Toisaalta ne ovat miljoonien vuosien evoluution tulosta. Hyvällä juoksutekniikalla ne varastoivat ja vapauttavat liike-energiaa joka askeleella. Koen Bikiloilla ikään kuin leijuvani eteenpäin - lähes äänettömästi. Nykyajan ihmisen ongelma onkin se, että laiskaksi oppineet (tai opetetut) jalkaterät herätellään uuteen tapaan juosta. Maltti on valttia! Siirtyminen voi joillakin onnistua muutamassa viikossa, toisilla se kestää useita kuukausia ja joillakin jopa vuosia. Toivottavasti myös itselläni maltti riittää.\nMinimalistinen juoksu, luonnollinen juoksu, paljasjalkajuoksu (minimalist / natural / barefoot running) - vaikuttaa siltä että yhä useampi juoksija innostuu luopumaan kierto- ja vääntöjäykistä, isolla kantakorotuksella varustetuista juoksukengistä.\nItselläni juoksutekniikan muutos käynnistyi toukokuussa 2006 kun palasin muutaman vuoden tauon jälkeen säännöllisen juoksuharrastuksen pariin Kreetalla. Varhaiset aamulenkit merenrannalla palauttivat taas vahvasti mieleeni, kuinka upeaa juoksu on. Syksyllä kärsin jalkavaivoista ja pelkäsin ettei vanha enää juoksua kestä. Törmäsin netissä ajatuksiin juoksutekniikan merkityksestä ja mietin että kenties omassani on tarkistamista. Päätin tehdä muutoksia pyrkimällä pitämään askeleen päkiäpainotteisena, maakontaktin vartalon alla ja frekvenssin (askeltiheys) riittävän korkeana.\nKesällä 2007 askel näytti tältä (kenkä Nike Free 7.0)\nTekniikkamuutokset johtivat hyviin tuloksiin; syksyllä 2007 maratonennätys parani 3.23:een ja puolikaskin kulki 1.33. Kesä 2008 sujui vielä paremmin; Pariisin maraton sujui ajassa 3.21 ja puolikkaan ennätys parani aikaan 1.28.19. Syksyllä 2008 paransin maratonaikaani - 3.20.27 oli kelpo tulos vaikka kisa ei mikään täysosuma ollutkaan energiaongelmien vuoksi. Syödessä nälkä kasvaa - syksyn 2008 jälkeen tekniikkani muuttui ja tällä kertaa huonompaan suuntaan; askeleesta katosi kepeys. Kesä 2009 sujui vielä tyydyttävästi (esimerkiksi maraton aikaan 3.22.20) mutta viime kesänä askel oli täysin hukassa.\nTällä hetkellä vaikuttaa kuitenkin siltä, että tunnelin päässä näkyy valoa. Toivottavasti se ei ole juna.\nOlen innostunut paljasjalkajuoksun ideasta - en kuitenkaan juokse paljain jaloin. Pyrin juoksemaan paljasjalkatekniikalla. Tässä hieno video aiheesta\nTwitter: jompper Jorma "Jomppe" Ronkainen at 09:15\nLabels: juoksutekniikka, minimalistinen juoksu, paljasjalkajuoksu\nWorld BioEconomy Forum -tapahtuma järjestettiin toista kertaa hienoissa puitteissa Kuusamon Rukalla. Paikalla oli biotalouden merkittävimpiä...\n"Ihmisessä itsessään ovat pisimmät matkat" - Mika Waltari Lasten- ja urheilukirjojen jälkeen silmäys kaunokirjallisuuteen: jos ...\n"Pohjoisen talvi on pyhä aika. Sen pimeys on ääretön syvyys, johon tähdet syttyvät, kimmellyksiä jotka heijastuvat tähtiväloa ho...\nelämän tarkoitus (20)\ntämä hetki (195)


Väistä muita, pysyt ehjänä - Savon Sanomat\nNimellä 11.09.2018 03:00\nVäistä muita, pysyt ehjänä\nPyöräily yleistyy – ja hyvä niin. Pyöräilyväyliä rakennetaan, on hybridipyöriä, maastopyöriä, retkipyöriä, cyclocrosseja, triathlonpyöriä, maantiepyöriä, läskipyöriä, kaupunkipyöriä ja sähköavusteisia pyöriä.\nKuntoaan voi hoitaa pyöräilemällä, mutta perille pitää päästä ilman ruhjeita. Eikä saa törmätä jalankulkijoihin tai autoihin.\nKaikki pyöräilijät ovat joskus kaatuneet. Viime viikolla asfaltti iski lujaa kylkeen, kun unohdin U-käännöksessä, että jalassa oli pyöräilykenkä. Tiukasti lukkopolkimessa.\nJoitakin tangon yli lentojakin on sattunut, mutta tämä nollavauhdissa alamäkeen nurinmeno kävi kipeämmin.\nSuomessa kuolee keskimäärin 25 pyöräilijää vuodessa. Vain osa onnettomuuksista tulee poliisin tietoon. Vuosittain loukkaantuneiden määräksi on arvioitu noin 24 000.\nTänä vuonna liikenneonnettomuuksissa on kuollut vain kolme pyöräilijää. Turvallisuuden paranemisen yksi syy on kevyen liikenteen verkoston lisääminen.\nKun tienpitäjät jatkavat pyöräilyolosuhteiden parantamista, pyöräilyn suosio kasvaa entisestään. Usein pyörällä pääsee perille nopeammin kuin autolla.\nMuut kevyen väylän liikkujat eivät ole pyöräilijälle suurin riski vaan risteykset. Niissä sattuu kaksi kolmasosaa onnettomuuksista.\nPyöräilijä voi kaatua märän uuden asfaltin tai mustan jään vuoksi. Jos on muita osallisia, se on auto. Risteystä pitää lähestyä nöyrällä mielellä ja kaikki tuntosarvet pystyssä, koska pyöräilijälle se on ylivoimaisesti vaarallisin paikka.\nPyörätien jatke ajoradan yli voi olla surmanloukku, jos pyöräilijä ei muista väistää sekä oikealta että vasemmalta tulevaa liikennettä. Tämän vuonna 1997 voimaan tulleen väistämisvelvollisuuden pyöräilijät tuntevat edelleen yllättävän huonosti, vaikka siitä usein toitotetaan.\nAuton kanssa saattaa kolaroida, vaikka noudattaa liikennesääntöjä. Autoilijoille on osoitettu väistämisvelvollisuus kärkikolmiolla, mutta jotkut heistä ajavat sen ja kevyen liikenteen väylän ohi kurkkimaan väistettäviä autoja. Varomaton etuajo-oikeutettu pyöräilijä saattaa silloin paukaista vauhdilla kylkeen.\nKevyen liikenteen väylällä uhkaa käydä kalpaten, jos tilannenopeus on liian kova. Kun tähtää jalankulkijan tai koiran ohi 40 kilometriä tunnissa, ohitettava saattaa hypähtää jostain syystä eteen.\nOsa kävelee väylän vasenta reunaa. Pyöräilijä ei varmuudella tiedä, mihin suuntaan jalankulkija silloin väistää.\nAjoradalle ei saa siirtyä, jos rinnalla on kevyen liikenteen väylä. Pyörässä on paras pitää soittokelloa. Liikenneturvallisuuden vuoksi sitä on tohdittava käyttää, vaikka sen kilkuttelua arastelemme. Liikenne on yhteispeliä. Muut on pakko ottaa huomioon tai tulee leimatuksi liikennehäiriköksi. Pahempiakin seurauksia on kuten käräjät tai kuolema.\nTilannenopeuksia voi tarkkailla Kuopion komeimmalla kävelykadulla Kauppakadulla. Kun jalankulkijoita on paljon, pyöräilijät etenevät lähes samassa tahdissa kävelijöiden kanssa. Tai taluttavat pyöräänsä.\nIltahämärässä väki vähenee ja pyöräilijöitä alkaa kiitää vauhdilla. Jotkut suhahtavat tummina haamuina ohi.\nKevyen liikenteen väylillä eletään nyt vuoden vaarallisinta aikaa, koska kostea asfaltti imee valoa. Näkevätkö jalankulkija ja pyöräilijä pimeällä toisensa vasta törmäyksen hetkellä?\nKuopion poliisista suositellaan, että etu- ja takavalo on hyvä laittaa päälle jo hämärän tullessa. Silloin autoilijatkin huomaavat pyöräilijän kaukaa. Päivällä itsensä saa näkyväksi värikkäillä vaatteilla.


16 yritystä ehdolla: Kiertotalouden tunnustuksia ja kunniamainintoja 7 yritykselle – mukana Nokia ja Neste | Tekniikkatalous\n16 yritystä ehdolla: Kiertotalouden tunnustuksia ja kunniamainintoja 7 yritykselle – mukana Nokia ja Neste\nEeva Törmänen, 24.10.2019 13:45 YmpäristöYhteiskunta\nArviointikriteerit perustuivat Kiertotalouden kiinnostavimmat -listan taustalla oleviin valintakriteereihin.\nLaatukeskus ja Sitra myönsivät tänä vuonna ensimmäisen kerran kiertotaloustunnustukset suomalaisille kiertotalouden yrityksille Helsingissä pidettävän EFQM Forumin yhteydessä.\nEFQM Forum on kansainvälinen johtamisen ja kilpailukyvyn kehittämisen konferenssi. Tunnustukset jakoivat ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen, Laatukeskuksen toimitusjohtaja Tani Järvinen ja Sitran yliasiamies Mikko Kosonen.\nKiertotaloustunnustuksen saivat tänä vuonna: 3 Step IT, TouchPoint ja Neste.\n3 Step IT on uudentyyppinen vastuullisuutta korostava IT-laitteiden leasing-malli ja TouchPoint tunnetaan työvaatemarkkinoiden uudistajana. Neste palkittiin rohkeasta transformaatiosta ja uniikista liiketoiminnan kasvusta perinteisellä toimialalla.\nKunniamaininnan vastaanottivat MaaS Global eli Mobility-as-a-Service operaattori, Nokia vanhoja tuotteiden takaisin otosta ja ostosta, Plan B From Outer Space uudelleenkäytettävistä postipakkauksista ja Swappie, joka pyrkii tekemään käytettyjen älypuhelinten myynnin normiksi.\nSitran kiertotalouden asiantuntijat kutsuivat esiarvioinnin pohjalta reilut 20 suomalaista yritystä mukaan. Kaikkiaan 16 yritystä haki tunnustusta.\nSitran ja Laatukeskuksen asiantuntijat päättivät yhdessä tunnustukset ja kunniamaininnat saavat yritykset Sitran arvioinnin pohjalta. Arviointikriteerit perustuivat tänä vuonna Kiertotalouden kiinnostavimmat -listan taustalla oleviin valintakriteereihin. Niitä olivat kiertotalousratkaisun mielenkiintoisuus, vakiintuminen liiketoiminnaksi (ml. taloudellinen suorituskyky), vaikuttavuus kiertotalouden ja ympäristövaikutusten näkökulmasta, skaalattavuus sekä yrityksen vaikuttaminen arvoketjussaan ja verkostoissaan kiertotalouden edistämiseksi.


Anna-Julia Kontio – Villivarsa\nParhaillaan on käynnissä #minäjakypärä-haaste, jonka tarkoitus on kannustaa kaikkien kypärää vaativien lajien harrastajia todella käyttämään kypärää. Mukana kampanjassa on muun muassa Anna-Julia Kontio. Haasteeseen osallistuvat voivat jakaa kypärätarinoitaan Instagramissa ja Twitterissä. – Ratsastajien suhtautuminen kypärän käyttöön on parin viime vuoden aikana muuttunut. Käytän kypärää aina, vaikka lähtisin vain kävelylenkille hevosen kanssa. Hevonen voi käynnissäkin kompastua, […]\n[whatsapp url="https://villivarsa.fi/2015/10/minajakypara/#wa" title="#minäjakypärä"]


Siskosten vaikea levyprojekti: Painivat musiikkibisneksen mörköjen kanssa kolme vuotta | Dokumentit | yle.fi\nJulkaistu 15.04.2019 - 06:00 . Päivitetty 15.04.2019 - 09:06\nHelsinkiläisten siskosten Mia ja Emma Kemppaisen musiikkiura sai alkunsa jo teini-iässä vuonna 2006. Tie vei nopeasti keikkalavoille Iso-Britanniaan, Saksaan ja Ranskaan, ja LCMDF -yhtyeen omintakeista musiikkityyliä ylistettiin vuolaasti. Vuonna 2011 yhtye julkaisi esikoisalbuminsa Love & Nature.\nKeikkoja ja kysyntää riitti ja vuonna 2015 kaksikko julkaisi uuden singlen ja ilmassa oli vahvoja odotuksia uuden levyn tekemisestä. Sitten kaikki kuitenkin jumiutui. Alkoi kolme vuotta kestänyt henkinen kamppailu oman musiikillisen tyylin puolesta.\nMilloin kenkää sai manageri, milloin tuottaja. Levy-yhtiökin vaihtui monta kertaa. Nuorista naisista tuntui, että he päätyivät aina vääränlaisten ihmisten käsiin. Pahimpina aikoina kaksikko manageroi itseään, tuotti omaa musiikkiaan, edisti lukemattomia ulkopuolisia musiikkiprojekteja, pyöritti klubia, juhli, opiskeli ja teki töitä. Niin, ja kuvasi myös omaa dokumenttiaan.\nRohkeat valinnat aiheuttivat paljon paineita\nVuosia kestänyt vuoristorata on tallentunut kameralle harvinaisen peittelemättömänä. Emman ja Mian kuvaama ja Timo Heikkisen ohjaama tuore dokumentti LCMDF -musabisnespäiväkirjat saa katsojankin hengästymään.\n— Koko mun elämä oli ollu näytön paikkaa jo pitkään. Sellanen ikuinen suorittamiskaruselli. Mä olin täysin poikki, mut uskottelin itselleni ja muille, että mä jaksan. Mä jaksan, mä osaan, mä näytän kaikille. Enhän mä tienny mitään muuta tapaa olla, Emma kertaa dokumentissa.\nUuden levyn tekeminen ei meinannut onnistua ja nuoret naiset yrittivät tehdä irtiottoja ja hakea omaa musiikillista suuntaansa muun muassa Berliinissä. Lopulta tehokaksikko väsyi.\n— Tuli seinä vastaan, täydellinen uupuminen. Mä en halunnu kertoa siitä kellekkään, en edes ystäville. Mä häpesin sitä niin paljon ja halusin vaan kadota. En tienny kuka olin, koska mä olin niin pitkään uskotellut, että mä oon se Renaissance Girl, Emma tunnustaa.\nPienen levon jälkeen he kuitenkin olivat omien sanojensa mukaan "back in business". Sad Bangers -levy ilmestyi lopulta syksyllä 2018.\n— Kaikesta huolimatta me jatkettiin levyntekoa. Meidän vahvuus on se, et me ollaan siskoksii, ja me tiedetään ettei toinen jätä toista vaikka mitä tapahtuis.\nUuden musiikin X: LCMDF vieraana: Me ei tarvita kenenkään hyväksyntää\nDocstop: LCMDF - musabisnespäiväkirjat - 17.4.2019\nTiistai 23.4.2019 14:00 Yle TV2\nLCMDF puhuu suoraan tärkeistä aiheista: “Onko artistin pakko olla monitoimikone, joka tuottaa koko ajan sisältöä?”\nSisarusduo palaa kakkoslevyllä juurilleen.\nSvenska Talande Klubben i bilder.\nVar STKlubben i Karis den gladaste klubben någonsin?


luonto – Page 3 luonto – Page 3\nVähän vähemmän harmaata\nTalvi otti takapakkia. Askeleen takaisin lokakuun alkuun, lämpöisiin keleihin ja vesisateeseen. Yleinen väsymyksen ilmapiiri, pieni turhautuminen ja pakastuvan ilman ja uuden lumen odotus on käsinkosketeltavaa. Tuntuu, että jokainen on jollakin tapaa surullinen talven takapakista. Kysyin tovi sitten tuttavaltani, miten menee. Hänen vastauksensa valaisi päivän ja hymyilytti vielä pitkään hetken jälkeenkin. Hän vastasi melodisella, laulavalla äänellä, […]\nKyllä, se on tarkoituksella kirjoitettu sanavälillä. Olen tehnyt muutoksia kalenteriini, elämääni. Olen järjestellyt asioita niin, että perjantaisin olen vapaa. Töistä, vastuista, menoista ja muista elämän kahleista. Perjantai on vapaa päiväni. Viime vuoden hurjan työrupeaman ja alituisen kiireen (en tiedä vieläkään, miten selvisin kaikesta) jälkeen päätin laittaa oman hyvinvoinnin ja itselle tärkeät asiat etusijalle. Halusin viikkooni […]


Itä-Suomen solmupysäkit : Joukkoliikenteen pysäkkisolmut Etelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakunnissa - Doria\nItä-Suomen solmupysäkit : Joukkoliikenteen pysäkkisolmut Etelä-Savon, Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakunnissa\nSito-Kuopio Oy (2013)\nRaportteja 56 2013.pdf (6.590Mt)\nLiite kartat (30.20Mt)\nJoukkoliikenteen toimivuuden ja palvelutason kannalta hyvällä pysäkki-infrastruktuurilla on merkittävä vaikutus. Itä-Suomen kolmen maakunnan alueella on noin 12 000 linja-autopysäkkiä, yli 30 rautatieseisaketta ja neljä lentoasemaa. Näistä pieni osa on tässä selvityksessä inventoitu alueen solmupysäkkeinä.\nSolmupysäkeillä on suuri merkitys paikallisen, alueellisen ja valtakunnallisen kulkumuotoriippumattoman joukkoliikenneverkoston kannalta. Solmupysäkit sijaitsevat keskeisillä paikoilla ja suurimman lähietäisyydellä on tiheää asutusta. Keskeisten solmupysäkkien valinnan jälkeen seuraava kehitysaskel tulisi ottaa solmupysäkkistatuksen viemisenä käytäntöön, pysäkeille ja asiakasinformaatioon. Valitut pysäkit toimivat vaihtopaikkoina, liityntäpysäkkeinä, taajamasolmuina ja matkakeskuksina. Parannustoimenpiteitä tulisi ohjata niin tieympäri stön,pysäkkivarustuksen, opastuksen, pysäkkikohtaisen informaation ja nettipohjaisen tiedon kehittämiseen.\nItä-Suomen solmupysäkit työssä valittiin Pohjois-Savon, Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan alueelta 125 solmupysäkkiä, jotka ovat monien eri tahojen kehittämis- ja ylläpitovastuulla. Yksittäisistä kehittämiskohteista suurin ovat kuntataajamissa sijaitsevien pysäkkisolmut. Joukkoliikenteen informaatio on taajamasolmujen osalta puutteellista. Pysäkin tarkka paikantaminen hankalaa ja usein myös fyysiset opasteet ovat puutteellisia. Aikatauluja ja tärkeimpien matkakohteiden vuorotarjontaa on vaikeaa selvittää.\nLyhyen suunnitelmaraportin lisäksi selvityksen toteuttanut Sito on tuottanut Pohjois-Savon ELY-keskukselle pysäkkeihin liittyvän inventointiaineiston. Paikkatietoaineisto on saatavilla sekä ArcGis että Google-yhteensopivana. Google yhteensopiva aineisto mahdollistaa pysäkkien paikantamisen Google Streetview palvelun avulla.


Oletko aina haaveillut itsesi näköisestä legoukosta? Nyt se on vihdoin mahdollista - Lifestyle - MTV.fi\nOletko aina haaveillut itsesi näköisestä legoukosta? Nyt se on vihdoin mahdollista\nLifestyle > Digi Julkaistu 26.08.2017 11:50\nLego-ukkojen keltaiset päät on mahdollista korvata omilla kasvoillaan. Shutterstock, toisen kuvan lähde Instagram\nLasten leikeissä lelut kuvitellaan usein henkilöiksi oikeasta elämästä. Enää ei tarvitse vain kuvitella, sillä Lego on tuonut markkinoille personoidut hahmot.\nAsemansa lelulaatikoissa vakiinnuttaneet Lego-pienoishahmot ovat jo aiemmin saaneet tavallisten hymynaamojen lisäksi monenlaisia kasvoja. Lelujen valmistuksessa ovat inspiroineet esimerkiksi suositut perhe-elokuvat.\nNyt leluyhtiö on alkanut hyödyntää 3D-mallinnusta, jonka ansiosta ukkelin kasvot voi muuttaa omiaan vastaaviksi.\nMikäli omat kasvonsa haluaa pienoishahmolle, tulee niistä lähettää kaksi kuvaa Lego-yhtiölle. Toinen kuvista tulee ottaa edestä ja toinen sivulta. Tämän jälkeen Funky 3D Faces -niminen yritys luo niistä 3D-tulostimen avulla pään, joka lähetetään hahmoon kiinnitettäväksi.\nKolmiulotteisuutta tavallisten ihmisten ulottuville\nIdean Lego sai yhteistyökumppaniltaan, ELAT3D:ltä, joka valmistaa 3D-tuotteita esimerkiksi lääketieteelliseen, arkkitehtuuriseen sekä maanmittauskäyttöön. Yhtiö halusi tarjota jotain yksilöllistä, hauskaa ja edullista tavallistenkin ihmisten käyttöön. Koska 3D-tulostus on edelleen kallista, tuli markkinoille keksiä pienikokoinen tuote.\nPersonoidun Lego-pienoishahmon pään valmistaminen kestää viikosta kahteen, ja sen toimittaminen viidestä kahdeksaan päivää. Erityisen edulliseksi uniikkia lelua on vaikea luonnehtia, sillä omien kasvojen saaminen hahmolle maksaa 34 euroa – kaupan päälle saa toki toisenkin yksilöidyn hahmon. Yhtiö toimittaa hiekkakivimäisestä materiaalista tehtyjä lelujen päitä maailmanlaajuisesti.\nAivan pienten lasten näköisiä Lego-hahmoja ei voida valmistaa. Alle kaksivuotiaiden kasvonpiirteet kun eivät ole vielä kehittyneet tarpeeksi, jotta yhdennäköisyys pienoishahmon kanssa toteutuisi. Valitettavasti kasvot eivät myöskään ole vedenkestäviä, joten oman miniatyyrinsä kanssa ei voi mennä kylpemään.\nLähde: Kidspot, Funky3Faces\nJolla esitteli Sailfish X:n: alkaa pian myydä Sailfish-käyttöjärjestelmää Sony Xperia X -älypuhelimelle Testissä Xiaomi Mi Max 2 – jättikokoinen älypuhelin pitkällä akunkestolla


Pitkäaikaiset sateet ja äkilliset lämpötilan muutokset ovat yleinen syy puutarhakasveihin vaikuttaviin sienitauteihin. Niiden hoidossa voi olla vaikeaa tehdä ilman agrokemiallisia aineita, kuten fungisidia Switch. Valmistajat tekevät näistä tuotteista tehokkaampia ja vähemmän myrkyllisiä. Yksi näistä lääkkeistä käsitellään tässä artikkelissa. Se on suosittu viljelijöiden ja puutarhureiden keskuudessa.\nFungisidin koostumus Kytkin, vapautusmuoto\nKasvisairauksien lääkekytkin sisältää voimakkaita aktiivisia ainesosia, jotka on tarkoitettu harmaan rotan ja muiden sieni -infektioiden torjumiseen:\nCyprodinil – on systeeminen vaikutus, estää patogeenien lisääntymisen, toimii 14 päivän kuluessa hoidosta.\nFludioxonil – torjunta -aine, jolla on kosketusvaikutus, hidastaa rihman kasvua.\nFungisidia on saatavana rakeisena. Liuota se veteen ennen käyttöä. Valmistaja on toimittanut tuotteen eri pakkauksiin:\n1 kg ja 2 kg kukin – käytettäväksi suurissa maatalousyrityksissä;\n1 g, 2 g ja 10 g – pienille tiloille ja yksityisille kotitalouksille.\nMyynnissä on analogit lääkkeelle Switch, jossa on syprodiniili (Bontima ja Horus) ja fludioksoniili (kauppanimet – Maxim ja Geox).\nMiten fungisidikytkin toimii?\nSwitch on kaksikomponenttinen laajakirjoinen sienitautien torjunta-aine, joka on suunniteltu hoitamaan kasveja sienitauteja vastaan. Tehokas taistelussa ascomycetesia ja epätäydellisiä sieniä vastaan taudin kaikissa kehitysvaiheissa.\nKasvit imevät syprodiniilia lehtien läpi. Päästessään niiden verisuonijärjestelmään ja sitten kudosten syviin kerroksiin, aine tuhoaa hyfaeja ja häiritsee taudinaiheuttajan toimintaa. Fludioksoniililla on paikallinen vaikutus, tuhoamalla myseeliä.\nLääkekytkimen vaikutus ilmenee 2 tunnin kuluessa hoidosta. Taudinaiheuttajat tuhoutuvat 2 päivän kuluessa, ja suoja säilyy tehokkaana 3 viikon ajan.\nSwitch -lääke auttaa torjumaan erilaisia leesioita:\naskokiitti – sieni -patogeeni, joka aiheuttaa varren ja lehtien mätänemistä;\nmonilioosi tai hedelmämätä, joka kehittyy ascomycete -infektion vuoksi;\nKytkin ei ole fytotoksinen lääke, joten sitä voidaan käsitellä minkä tahansa marja-, vihannes- ja hedelmäkasvin kanssa. Jos annostusta noudatetaan, fungisidin vaikuttavat aineet eivät kerry maaperään ja kasvien kudoksiin.\nKäytännön kokemus torjunta -aineesta osoittaa, että se on tehokas jauhemaisia taudinpurkauksia vastaan. Mansikoille ja viinirypäleille tarkoitettu lääke Switch edistää voimakkaan immuniteetin kehittymistä patogeenisille mikro -organismeille.\nHedelmäpuiden käsittely: omenapuita, luumuja, päärynöitä, aprikooseja – antaa viljelijöille ja puutarhureille mahdollisuuden saada satoa, jolla on hyviä myyntikelpoisia ominaisuuksia, jotka ovat laadun säilyttämisen arvoisia. Hedelmistä tulee mehukkaita, maukkaita.\nKytkintä käytetään kurkkujen ja tomaattien suihkuttamiseen ennaltaehkäisevänä toimenpiteenä erityisesti sateisella säällä. Työkalu auttaa vähentämään sienien toimintaa. Viime kädessä sen soveltaminen mahdollistaa korkeamman sadon..\nToinen kasvi, jota varten käytetään sienitautien torjunta -ainetta, on peruna. Sitä kasvatettaessa on suositeltavaa käyttää lääkettä ennen istutusta ja kasvukauden aikana suojautua tartuntatauteilta..\nSuojataksesi sienitaudeilta voit ruiskuttaa ruusupensaita Switchillä..\nLääke ei aiheuta riippuvuutta patogeenisille mikro -organismeille. Sillä on useita muita etuja ja useita haittoja:\nTehokas taistelussa yleisiä sairauksia vastaan, myös nukkumisvaiheessa Korkeat kustannukset, lääkkeen takaisinmaksu taloudellisella kulutuksella\nTurvallisuus, joka kuuluu myrkyllisyyden kolmannen luokan aineisiin, ei myrkyllinen pölyttäjille ja eläimille Mahdollisuus sekoittaa kuparisulfaatin kanssa\nVoidaan käyttää kukinnan aikana\nSäilytys sateen ja sumun vaikutuksesta\nKyky nopeuttaa sadon palautumista sairauden jälkeen\nFungisidikytkimen kulutus eri viljelykasveille ja liuoksen valmistus\nKun käsitellään erilaisia viljelykasveja, kulutusaste lasketaan kullekin. Ne on esitetty taulukossa:\nKasvit Lääkkeen määrä 10 litraa vettä liuoksen valmistamiseksi, grammoina Liuoksen kulutus jalostukseen, litroina Fungisidikytkimen vaikutuksen kesto päivinä\n2-5 (puuta kohden)\n5 (yhdelle ovat)\nMansikka 3-5 (per 100 neliömetriä) 7\nRuusut kymmenen ½ (per kasvi) 15\nLiuoksen valmistamiseksi on tarpeen liuottaa tarvittava lääkeannos puhtaaseen, lämpimään veteen..\nTuote on sekoitettava rakeiden laimentamisen ja kasvien käsittelyn aikana..\nTuote käytetään tuoreena valmistuspäivänä. Sen jättäminen yli päiväksi ei ole suositeltavaa..\nFungisidin käyttö Vaihda sivustolle\nLääkkeen käyttöohjeet Switch määrää ruiskuttaa kasveja aamulla tai illalla ilman tuulta, jotta liuos ei putoa viereisiin istutuksiin.\nKasvukauden aikana kaksi istutusta riittää:\nkukinnan kulttuurin alkaessa;\nkukkien kuihtumisen jälkeen.\nJos kasvit pidetään kasvihuoneilmiössä, ne on ensin ruiskutettava ja sitten voideltava varret. Fungisidia käytetään sekä sairaille että terveille alueille..\nMansikan pensaiden suojaamiseksi sienitaudeilta ne ruiskutetaan kahdesti – keväällä ennen kukkien muodostumista ja kukinnan jälkeen. Ruusujen käsittely on suunniteltu silmujen ilmestymisen aikaan. Käyttöohjeet Viinirypäleiden kytkin suosittelee, että viiniköynnöstä ripotellaan ensin kukinnan alkaessa ja sitten – harjoja muodostettaessa. Hedelmäpuita sirotellaan myös kahdesti, viimeksi vähintään 20 päivää ennen sadonkorjuuta.\nSuihkutus sienitautien torjunta Vaihda juomaveden lähteiden läheisyyteen, jokien, lampien ja muiden vesistöjen rannoille. Lähin etäisyys käsittelypaikasta rantaan – 2 kilometriä.\nTurvaohjeet ja säilyvyysaika\nLääkekytkin kuuluu vaaraluokan 3 aineisiin. Tuote on vähätoksinen, eikä varotoimenpiteitä noudattaen aiheuta vaaraa hyönteisille, eläimille ja ihmisille.\nTorjunta -aineiden myrkytyksen estämiseksi sinun on käytettävä suihkutettaessa maskia, käsineitä ja suojavaatteita sekä suljettava pääsy alueelle luvattomille henkilöille. Käsittelyn jälkeen sinun täytyy käydä suihkussa, pestä huolellisesti saippualla.\nJos tuote joutuu iholle, se on pyyhittävä vedellä kostutetulla liinalla. Jos limakalvot ovat vaurioituneet, ne on pestävä välittömästi viileällä nesteellä. Ja jos liuos on nielty, sinun tulee välittömästi oksennuttaa uhri ja juoda imukykyistä ainetta.\nAgrokemiallinen aine säilytetään -50 ° C -+350 ° C: n lämpötiloissa. Lääkkeen pakkauksen on oltava ehjä, ilman taukoja. Fungisidikytkimen ominaisuudet ja tehokkuus säilyvät 3 vuotta valmistuspäivästä. Viimeisen käyttöpäivän jälkeen se hävitetään ja valmis liuos kaadetaan astiaan.\nKytkin on tehokas sienilääke, joka tuhoaa patogeenisiä mikro-organismeja. Sinun ei pitäisi pelätä, että se vahingoittaa ihmistä tai hyönteisiä, riittää, että noudatat tarkasti käyttöohjeita.\nFungisidikytkin sivustollesi – video\nKurkvloeren in het interieur – Wat is het? 100+ (foto) succesvolle beslissing. Waarom zou je ervoor kiezen?


Matkat – Helsinki 2021\nSuunnittele kohteen Helsinki lomasi Expedian avulla\nMe olemme valinneet sinulle upeita tarjouksia mahtaviin hotelleihin kohteessa Helsinki. Käy tutustumassa tarjouksiin yllä olevan hakukentän avulla.\nOstosmahdollisuuksista ja ravintoloista tunnettu Ruoholahti tarjoaa myös muita nähtävyyksiä, kuten Kauppakeskus Ruoholahti ja Suomen valokuvataiteen museo. Lisäksi lähellä sijaitsevat Salmisaaren raitiovaunupysäkki, Helsinki ja Ruoholahden metroasema, Helsinki takaavat, että kaupunkiin on vaivatonta tutustua.\nJos aiot viettää aikaa kohteessa Ullanlinna, tutustu joihinkin sen nähtävyyksiin, kuten Design-museo tai Johanneksenkirkko. Läheiset Kapteeninkadun raitiovaunupysäkki, Helsinki ja Neitsytpolun raitiovaunupysäkki, Helsinki takaavat, että kaupunkiin tutustuminen on vaivatonta.\nUllanlinna – hae hotelleja\nHinta on 131 € per yö ajalle 8. toukok. viiva 9. toukok.131 €\n"Erinomaiset etäisyydet. Aikainen aamulento ei tuntunut lainkaan hankalalta, kun matka turvatarkastukseen vei vain muutaman minuutin. Kiitos myös hyvälaatuisesta sängystä ja vuodevaatteista."…""Erinomaiset etäisyydet. Aikainen aamulento ei tuntunut lainkaan hankalalta, kun matka turvatarkastukseen vei vain muutaman minuutin. Kiitos myös hyvälaatuisesta sängystä ja vuodevaatteista."WWW…"\nHinta on 179 € per yö ajalle 10. toukok. viiva 11. toukok.179 €\n4.8/5Exceptional! (568 arvostelua)\n"Aivan ihana palvelu ja huone saunalla ylitti odotuksemme niin kuin aamiainenkin.Menemme varmasti uudestaan."…""Aivan ihana palvelu ja huone saunalla ylitti odotuksemme niin kuin aamiainenkin.Menemme varmasti uudestaan."WWW…"\nHinta on 130 € per yö ajalle 6. toukok. viiva 7. toukok.130 €\n4.4/5Wonderful! (1,467 arvostelua)\n"Mukava peti, hiljainen huone. Hyvä ruokaa. Mukava hotelli"…""Mukava peti, hiljainen huone. Hyvä ruokaa. Mukava hotelli"WWW…"\nNäytä kaikki 1800 majoitusliikettä kohteessa Helsinki


Malla - Prinsessapäiväkirja: kesäkuuta 2012\nTässä olisi nelisen viikkoa tokoiltu taas niin että ihan itkettää! Valmennusryhmän koulutuksen jälkeen koiviksen tokotreeneissä tehtiin Suvin ohjauksessa seuraamista + perusasentoja oman tason mukaan (namittelin ja tehtiin ihan vauvakoirakkoseuraamista) ja ruutuakin vähän katsottiin. Namialustan kanssa ei oo mitää ongelmaa ja näyttöruutunakin liike toimi kivasti! Ko. treenistä nyt ei hirveästi voi kehua mitään muuta kuin onnistunutta yhteistyötä; juostiin, leikkittiin ja riehuttiin, eli kieli poskella pidettiin hauskaa! Lopussa oli jo hiki ja kädessä joku hermo kipuili kun Mallan hammas osui siihen peuhatessa mutta treenistä itsestään jäi tosi hyvä mieli :)\nSeuraavalla viikolla 0-valmistautumisella (Mallan kanssa ei ole oikein jaksanut treenailla tuon valeraskaushormonimyrskyn takia..) oli kisanomainen treeni jossa otettiin pieni pätkä seuraamista, luoksetulo, jäävä maahanmeno ja hyppy. Malla oli vähän kujalla (vaihteeksi) mutta kyllä se sisäinen tokokoira sieltä hiljalleen taas tuntuu saavan tatsia tähän olevaisuuden tasoon... :)\nTämän viikon tokotreeneissä tehtii häiriötreeniä osin auringon paisteessa, osin vesisateeessa ja ukkosen pauhatessa. Lajitreenaus vaatii omistautumista :D Allekirjoittanut ei oikein jaksanut keskittyä ja tämä valitettavasti heijastui Mallan treeniinkin aika pahasti. Kovasti ollaan koetettu paikkamakuutakin treenata, mutta en vain ymmärrä miksi se paikallaan makaaminen (ja sen tarjoaminen!) onnistuu lähinnä kaikissa muissa tilanteissa kuin sitten varsinaisesti paikkamakuuharkkareissa?! Mutta kyllähän se jo oikeaa suuntaa alkoi näyttää, kun Malla tarjosi pään alas painamista yhdessä kohtaa (palkkasin välittömästi).\nMuuten tehtiinkin sitte luoksetuloharkkaria lelukentän läpi (Malla toi matkalda dummyn..) ja seuraamista lelujen välitä pujotellen.. Se meni vähän paremmin kuin luoksetuloharkkari - sitten lopulta. Oli melkoista säheltämistä ja itselle jäi vähä huono fiilis ko. treenistä.\nSeuraavat kaksi viikkoa ois vapaaharkkaria ja täytyy nyt miettiä että otetaanko miten 'tauon kannalta' tokojuttuja ja keskitytään puuhasteluun ihan allekirjoittaneen treenimotivaationkin kannalta.\nAnne-Maria Riihimäki on vetänyt meille kolme viimeisintä treenikertaa.\nKäytännössä nämä treenit ovat olleet juuri sitä mitä ollaan aloittelevana koirakkona kaivattukin, eli esteosaamisen ja radanluvun perusharjoituksia.\nParilla viime kerralla ollaan otettu keppejä sellaisella harjotusvekottimella jossa kepit on kallellaan oikealle ja vasemmalle vuorokepein. Hienosti Malla on näistä harjotuksista selvinnyt kun on avustettu hihnan kanssa ja estetty siten väärä tapa, mutta pujottelu unohtuu samantien ilman vastusta ja koira kiertäisi koko kepit :) Treeniä treeniä, sitä tarvitaan! Kotiharjoituksiin olen keksinyt soveltaa suksisauvoja, mutta aika on ollut rajallinen näitä harjoituksia ajatellen.\nHyppyjä ja erilaisia ohjauksia on tullut myös tehtyä, uusimpina mm persjättö on kokeiltu :) Suurin ongelma taitaakin olla ohjaajan malttamattomuus ja lähden herkästi kaahottamaan koiran perässä pitkin kenttää, kun pitäisi vain malttaa keskittyä kunnollisiin ohjausksiin ja pitää rytmi, niin ei tulisi sitä kiirettä.\nOma haasteensa on tullut myös Mallan valeraskaudesta, kun koira haihattelee vähän omissa jutuissaan ja unohtuu mm. haistelemaan. Mutta osa tästä haistelusta perustuu jo ihan siihen , ettei koira jaksa niin montaa toistoa kuin ohjaaja kaipaa. Jospa se toistokestävyys tulisi osaamisen ja hormonitoiminnan normaalisoitumisen myötä (ja ehkä ohjaajan taitojen?).\nRiika on myös aikonut meille muutamat treenit vetää, mikä on ihan super juttu!\nkirjoittanut Unknown klo 15.24 Ei kommentteja:\nOsallistuimme jokavuotiseen tollerifestivaaliin eli tollerileiriin vähän tavallisuudesta poiketen majoittumalla varsinaisen leirikeskuksen ulkopuolella vuokraamassamme Villa Valossa. Mökki oli tosi kiva puitteiltaan ainakin nettisivujen ja varustelistauksen mukaan, mutta puutteitakin oli mm. siivouksen ja siisteyden suhteen.. Mutta hyvin me sinne mahduttiin, seikkailussa mukana oli Nupun perhe yhtenä lisävahvistuksenaan vieras Australiasta sekä Jamin lauma meidän lisäksemme :) Itse tollerileiri jäi vähän "kokematta" koulutuksia lukuunottamatta tuon kaukaisuudensa (leirikeskukselle n. 4km) takia, mutta mukava iltaohjelma muodoistuikin sitten syömisestä ja saunomisesta sekä paljussa pulikoinnista (veden esansseista huolimatta..yäk!) :)\nLeirin ohessa järjestettävistä koulutuksissa olin valinnut minulle ja Mallalle jotain täysin uutta ja ennen kokematonta, eli PK -jäljestystä. Ohjaajina toimivat Nina Wallenius sekä Tuija Timonen, molemmilla kokemusta monenlaisesta jäljestämismuodosta mm. PK ja pelastuskoirapuolella.\nKurssi startattiin heti perjantaina, ei teoriaosuudella vain ihan käytännön harjoituksella; koirat saivat vuorollaan suorittaa tasonsa mukaisen esineruutuharjoituksen. Malla oli..hmm.. erittäin oma itsensä mitä tulee 10h työpäivän ja 2,5h automatkan jälkeiseen viretilaan, eli eihän se nyt ihan täysillä töitä tehnyt. Mutta mahtavaa nenätyöskentelyä neitokoira esitti alkurevittelyjen (lue: juosten muutaman kerran koko peltoalueen ympäri vailla huolta huomisesta..) jälkeen ja motivoidun esinekasan sijaan jostain löytyi lompakko :) Monikaan esineistä ei palautunut käteen asti koska ohjaajan (eli minun) takanani seurasi ihmismassa ja koira sitten tiputti esineen muutaman metrin päässä. Mutta ei tämä mittään, mukava oli kuulla kehuja koiran tosi luontevasta nenänkäytöstä silmillä etsimisen sijaan (monella kanssatreenaajalla oli ongelmia juurikin katseella etsimisen kanssa). Summa summarun: koira ei oikein keskittynyt annettuihin tehtäviin vaan otti häiriötä alueelle piilotetuista muista esineistä ja niiden hajuista ja toi sitten niitä - mutta kaikki esineet oli ihan kotiinpäin :)\nLauantaina aamulla suunnattiin leirikeskukselle josta sitten ajeltiin autoletkana ekalle käytännön harjoituspaikalle. Ensimmäisenä tehtiin koirakon tason mukaiset jäljet, eli meille tuli ihan aloittelijan harjoitusjälki: tein itse jäljen joka oli n. 20 metriä pitkä suora jälki jonka jokaiselle askelmalle tiputin yhden naturalmenu -palan. Kun jälkien kanssa oltiin valmiita, sain luvan hakea koiran autosta. Ajattelin assosioida Mallalle valjaat jälkipuuhiia varten, joten puin koiralle samat valjaat jotka sillä oli Mejä kurssilla jokunen aika takaperin. Malla taisi hiffata ajatukseni, koska haisteli metsäänpäin ihan kuin tietäen että siellä joku on kulkenut ja pitkin leiriä sainkin huomata miten se ilmaisi metsään tehtyjä jälkiä aina sitä mukaa kuin niiden ohi kuljettiin. On se niin tarkka nenä.. Mutta tosiaan, punanenä kytkettiin jälkiliinaan ja lähdettiin ajamaan jälkeä vähän kuin Mejässä. Tuija taisi olla ekalla jäljellä mukana ja kertoi koiran tehneen tarkkaa työskentelyä. Yllättäen, jos koko päivänä ei ole saanut ruokaa ja sitten joka askelmalta löytyi natural menua! Jälkien ajon jälkeen käytiin mökillä syömässä erittäin hyvää grilliruokaa salaatteineen kaikkineen ja palattiin harjoituspaikalle. Tuija ja Nina olivat sitä mieltä, että Mallalle voidaan tehdä n. 40 metriä pitkä jälki ja että muuttuvana tekijänä olisi nyt myös ihminen, eli joku toinen sai tehdä meille jäljen ja minä tein toiselle aloittelijakoiralle toisen jäljen.\nJälkiä tehtäessä aloittevalle koiralle oli tärkeää muistaa että tärkeitä muuttujia on jäljen pituus ja ikä sekä häiriöt, eikä näitä asioita pidä lisätä tai vaikeuttaa kuin yhtä kerrallaan että koiralla olisi paremmat mahdollisuudet selvitä annetusta tehtävästä :) Mallan toinen jälki olikin n. 15minuuttia vanha, kun lähdimme sitä ajamaan ja tällä kertaa jälkeä seurasi Nina. Koko matkan sain kuulla tosi paljon kehuja koiran jälkitarkkuudesta (se haisteli todella tunnollisesti jokaisen jalanjäljen) ja nenän taitavasta käytöstä ylipäätään. Pakko kyllä myöntää etten ole nähnyt Mallan tekevän mitään hommaa vastaavalla tunnollisuudella ja keskittymisellä! Wallenius myös mainitsi pariinkin otteeseen että Mallan työskentelytapa sopisi todella hyvin erikoisjäljelle. Ja että kyseistä lajia harrastava koettaa opettaa koiralleen vastaavaa työskentelytapaa mikä tulee tuolta tosiaan harjoittelematta! Voin olla siis hyvin ylpeä pikku mussukasta :D\nIllalla treenien jälkeen oli vuorossa taas syömistä ja saunomista :) Kävipä isäntäväki myös uimasilla järvessä :D\nVäsyneet jäljestäjät (C) Elina Clark\nSunnuntaina kerettiin tehdä vielä yhdet jäljet. Mallan jälki oli taasen noin 40 metriä pitkä mutta oli tällä kertaa hieman kaareva, sen teki mies ja nameja oli tällä kertaa vain joka 3 askeleella, jälki oli n. puoli tuntia vanha. Jäljen ajo onnistui muuten ihan kivasti, mutta Malla palaili välillä taaksepäin tarkistelemaan josko nameja olisi jäänyt välistä.\nSumma summarum vielä jäljestyksestä: koiralla ja mulla oli kivaa, saatiin uusia hyviä kokemuksia ja lajin jatkamista suositeltiin ehdottomasti! Mutta täytyy nyt miettiä miten järjestää ajankäyttö treenejä ajatellen. Olin kyllä jo yhteydessä paikalliseen yhdistykseen, mutta heillä treenit on pääasiassa nurmijärvellä, mutta.. täytyy ehdottomasti harkita! Olishan mulla muutenkin tarkoitus tuon kanssa joku päivä suorittaa se BH koe. :)\nkirjoittanut Unknown klo 15.04 Ei kommentteja:\nElämä on. Kauheeta ku tässä taas tajusin että pari viikkoa ollaan taidettu elää blogipimennossa ja mulla on taas hyvä syy muutamaan massapostaukseen! Ollaanhan kuitenkin mm tollerileireilty himoksella, agsailtu, tokoiltu ja eilen saatiin toimia häiriökoirakkona! Hormonihirviöinti alkaa taas vähän helpottaa ja mulla alkaa taas olemaan jonkinsortin treenattava..\nTällaiseen "BY THE WAY" postaukseen voikin pistää yhden viimepäivinä vaivanneen mietteen: viiäkkö tuo kirppu Voittajaan vai ei.. Lähinnä experienceä hakeakseni, ja sillon meillä vois olla myös jo turkkia! Kajaanin Tamminäyttelykin sopisi näihin kuvioihin... Kesälle on turhaa miettiä missimittelöitä kun karvaa on enää vain koristeeksi (housut, häntä ja kaula) ja jos sitäkään tuskin kohta..\nkirjoittanut Unknown klo 7.45 Ei kommentteja:\nkirjoittanut Unknown klo 18.53 Ei kommentteja:\nTiistaina oli päätöstunti Korrin Riitan kurssilla. Paljon ehdittiin tehdä.\nAloitettiin kisanomaisilla liikkeillä (2 liikettä) jotka eivät menneeet sitten loppujen lopuksi kovin hyvin.\nLuoksetulon jälkeen Malla vapautti itsensä liiallisista kehuista ja päätyi lopulta Tuusulanjärven rantaan venelaiturille (ei ole tottunut veteenmenijä laiturilta joten ei sitten hypännyt veteen) ja jäävä seisominen meni jääväksi maahanmenoksi liioista kierroksista ja liian vähistä virittelyistä johtuen. Paikkamakuu tehtiin yksittäiskäskytyksellä häirittynä ja se meni hyvin kun välimatkaa oli riittävän vähän. Ruutu meni hyvin, eli koira haki paikan siihen mihin halusin. Hyppy meni muuten hyvin, mutta pidemmältä matkalta koira keksi juosta esteen vierestä ja mennä seisomaan sen taakse..heh. (silloin ei naurattanut)\nKeskiviikkona naksuteltiin Hanniksen ohjauksessa. Melko tollo päivä kun muita ei ollut treeneissä ja hyvin kerettiin tehdä juttuja. Aloitettiin pakitusharjoituksella, jossa koira pakittaa ohjaajan edessä (ohjaaja palkkaa aina parin askeleen välein) ja harjoituksessa kierrettiin ruutu ympäri. Mallasta tämä oli hauska harjoitus, kun sai paljon palkkaa! Sen jälkeen opeteltiin kosketusalustaa, jossa tavoitteena oli että koira menee alustalle ja läppäsee sitä tassulla. Malla hiffasi tämänkin hyvin nopeasti. Tosi jännä, miten noin adhd ja välillä keskittymiskyvyttömyyttä demonstroiva koira keksii tollaset jutut tosi nopeasti! Ilmeisesti vinkki siitä että valeraskauskaudella kannattaa naksutella pikkujuttuja joista vois helposti sitten rakennella vaikeampiakin kokonaisuuksia!\nMitä tohon valeraskauteen tulee, niin Malla on tällä hetkellä melkoisen haastava treenikaveri, ja vaatii perus tokoliikkeisiinkin paljon helpotusta ja apuja että niistä selviää. Esm runsas namitus jne. Toisaalta nyt on hyvä sitten kerrata ja vahvistaa perusasioita kuten perusasentoa ja paikalla makaamista sekä istumista jne..\nVaatii vain melkoisen paljon itseltä motivaatiota treenailla tuon höyryerkin kanssa. Hirveästi kierroksia ja protestia! Mutta omaa "jaksamista" helpottaa tieto, että tämä on ohimenevää..\nTorstaina ja perjantaina olikin sitten agiliitoa.\nTorstaina A-ryhmän treenit joiden ohjaajan nimeä en kuollaksenikaan muista, mutta nyt opeteltiin varmasti aloittelijalle hyviä juttuja kuten esteitä! Jes, eli nyt käytiin läpi hyppy, putki ja puomin alastuloa kosketusalustalla. Oli tosi jees treenit meillä! Malla sai kehuja kuinka on kuuliainen koira ja intoa tehdä, nopeuttakin ihan rahtusen ;)\nPerjantaina treenailtiin Purinalla, kiitos Riikan <3 Läpi käytiin valssit molemmin puolin sekä yksinkertasia este & ohjausharjotuksia joita nyt voidaan treenailla itsenäisestikin kun tiietään mitä ollaan tekemässä. ainakin tunnen itseni ja osaan arvioida treenitarpeitani, koska olin harvinaisen samaa mieltä riikan kanssa siitä kuinka MINÄ tarvitsen enemmän aikaa ja treeniä - kun minä osaan, niin Malla oppii tosi nopeasti perässä. Samalla nähtiin ihanaista Varroa, joka näytti isännällekin vähän agilityn mallia. Antti oli mukana ja autteli palkkauksen kanssa :) Mies toimi myös valokuvaaajana, joten tekstin lopuksi pari hauskaa kuvaa agsatreeneistä.\nKuvien copyright : Antti Huovinen\nHuomatkaa kuinka kauniilla korkkiruuvilla allekirjoittaneen jalat on ... ihmekös tässä että vähän treenin jälkeen pisteli tutusti nilkkaa.. Eli koiran lämmittelyn lisäksi pitää myös omat raajat muistaa lämmitellä HYVIN!\nkirjoittanut Unknown klo 16.01 Ei kommentteja: