Luther ja lähetystyö – Raamattuajassamme\nLUTHER JA MAAILMANLÄHETYS\nArtikkeli Perusta-lehteen 1992 teoksen\nÖberg, Ingemar: Luther och Världsmissionen pohjalta.\nJuhani Lingren (1936-2006), teologian tohtori, Kylväjän lähetysjohtaja\nViime vuonna (1991) ilmestyi laaja, lähes 700 sivuinen Lutherin lähetysajattelusta tehty tutkimus Luther och världsmissionen (Luther ja maailmanlähetys, 1991). Sen on kirjoittanut ruotsalainen professori Ingemar Öberg, joka on Norjan lähetysseuran Lähetyskorkeakoulun systemaattisen teologisen professori Stavangerissa. Tämä oppilaitos on samalla yksi Norjan kolmesta teologisesta tiedekunnasta. Kirjoittaja on tehnyt merkittävän suurtyön tutkiessaan perusteellisesti Lutherin lähetysajattelua. Tutkimus perustuu Lutherin koko lähdeaineiston huolelliseen selvittämiseen.\nOtsikon kysymys Lutherista ja lähetyksestä on ollut jo pitkään monien keskustelujen kohteena. Puhdasoppisuuden ajan luterilaisuus torjui kirkon lähetysvelvoitteen mm. sellaisen oletuksen perusteella, että ”apostolit olivat jo vieneet kristinuskon sanoman koko maailmaan”. Alkuseurakunnan saaman tehtävän ei enää katsottu olevan voimassa. Tällaisen ajattelun vallitessa oli luonnollista pyrkiä tulkitsemaan Lutherin ajattelua samansuuntaisesti. Osittain tästä seurasi luterilaiseenkin kirkkoon iskostunut ajatus, että lähetys olisi ollut Lutherille vieras sekä periaatteessa että käytännössä. Tämä tulkinta osoittautuu Öbergin tutkimuksen valossa perusteellisesti vääräksi.\nEri tulkintoja Lutherin suhteesta lähetykseen\nAjatus Lutherin vieroksuvasta suhtautumisesta lähetykseen on luonnollisesti levinnyt luterilaisten kirkkojen ulkopuolellekin. Uuden ajan lähetystyön ja lähetysteologisen tutkimuksen tuomio Lutherista on siis lähes kautta linja ollut pääosin kielteinen. Keskustelussa on kuitenkin esitetty ainakin seuraavat kolme tasapainottavaa näkemystä.\nEnsinnäkin on haluttu painottaa Lutherin uskonpuhdistustehtävää kaiken uuden ajan protestanttisen lähetystyön mahdollistajana. Ilman vapauttavaa evankeliumia ei lähetystyö luonnollisestikaan voisi elää. Ilman evankeliumin sanomaa lähetystyö kuihtuisi kulttuurin leivittämiseksi, hyväntekeväisyydeksi, kehitystyöksi. Näin Lutherin teologinen panos on nähty – vaikka epäsuorastikin – ratkaisevaksi uuden ajan lähetystä edistäneeksi tekijäksi.\nToiseksi Lutherin reformatorinen löytö on nähtävissä kuin ”kiven heittämiseksi veteen”: evankeliumin aallot leviävät veden pintaa pitkin joka suuntaan, yhä kauemmaksi ja kauemmaksi kiven putoamispaikasta. Tämä painotus liittyy läheisesti edelliseen kohtaan, mutta dynamisoi sen ja lisää puhtaasti dogmaattiseen näkökulmaan evankeliumiin itseensä kätkeytyvän eteenpäin hakeutuvan, käytännön tasossa toteutuvan ulottuvuuden. Näin Lutherin evankeliumilöytö on jo sinänsä maailmanlähetyksen uusi alku.\nKolmanneksi: Lutherin elämäntilanteesta on esitetty painokkaasti historiallis-maantieteellis-yhteiskunnallinen tulkinta, jonka mukaan lähetystyön käytännöllinen suorittaminen Lutherin ajan saksalaisista protestanttisista seurakunnista käsin oli sula mahdottomuus. Tällöin on viitattu toisaalta roomalaiskatolisten maiden merenkulkumonopoliin ja toisaalta turkkilaisten hallussa olevien kaakkois-Euroopan alueiden muodostamaan läpipääsemättömään muuriin.\nTältä pohjalta on osoitettu syvällistä ymmärtämystä sitä kohtaan, ettei Luther organisoinut käytännön lähetyshankkeita. Tässä näkökulmassa on arvokasta nimenomaan se, ettei Lutherin toiminnassa havaittavaa käytännön lähetystyön puutetta tai vähyyttä tulkita kielteiseksi tai välinpitämättömäksi suhtautumiseksi lähetystyöhön. Tähän tulkintaa on luonnollisesti liitettävä se näkemys, että turkkilaisten islam-vyöhyke ei ollut ainoastaan muuri, jonka yli ei päästy, vaan että se itsessään oli Lutherin ajattelussa selvä lähetyskohde.\nNämä ja niihin verrattavat tasapainottavat ajatukset Lutherista ja lähetyksestä keskusteltaessa ovat oikeaan osuvia ja totuudellisia.\nLutherin lähetysajattelun tutkiminen\nÖbergin laaja tutkimus osoittaa, ettei Luther käytä termejä ”maailmanlähetys” ja ”lähetys” niiden nykyisessä teknisessä merkityksessä, jossa ne viittaavat maailmanlaajan evankeliumin julistamiseen. Tällainen terminologia on paljon Lutherin aikaa myöhäisempi. Käsitteet senden/Sendung ja mittere/mission (lähettää/lähettäminen) sen sijaan esiintyvät Lutherilla. On myös selvää, että Lutherin kirjoituksissa lähetyksen perusteet ja periaatteet ovat enemmän esillä kuin lähetyskäytäntö. Aineisto osoittaa kuitenkin, että Luther ei esitä ainoastaan lähetyksen perustelua syvällisesti ja laajasti, vaan myös vetoomuksia ja ehdotuksia lähetystyön käytännön suorittamiseen.\nEtsiessään Lutherin lähetysajattelun sisältöä Öberg tarkastelee Lutheria ennen kaikkea uskonpuhdistajana ja raamatunopettajana.\nNäin Lutherin raamatunselitys nousee suhteellisen keskeiseen asemaan lähteistön läpikäymisessä siitä rippumatta, missä muodossa ja yhteyksissä raamattuopetus on annettu (kommentaarit, saarnat, pääteokset jne.).\nTutkimuksen luvussa 2 käsitellään Lutherin teologian eräistä keskeisiä alueita, kuten hänen käsitystään ilman Kristusta elävän ihmisen asemasta ja tilasta, Jumalaa koskevan tiedon lähteistä, kirkkokäsityksestä (seurakuntaopista) ja Kristuksen kirkon ykseydestä sekä yleisestä pappeudesta ja virasta.\nLuvussa 3 Öberg erittelee Lutherin raamatunselityksen VT:n, evankeliumeiden ja UT:n muun aineiston osalta. Luvussa 4 tutkitaan Lutherin suhdetta lähetyksen konkreettiseen toteuttamiseen. Tässä Öbergin lähdeainestoon tulevat keskeisesti mukaan Lutherin erityisteokset mm. juutalaisista ja turkkilaisista.\nIhmisen luonnollinen Jumalan-tuntemus\nLutherin mukaan evankeliumia tuntemattomalla ihmisellä ei ole mitään todellista tietoa Jumalasta, kun tarkoitetaan tietoa pelastuksen mahdollisuudesta ja kun Jumalalla tarkoitetaan Jeesuksen Kristuksen Jumalaa ja Isää. Jotain tietoa Jumalasta Luojana ihmisellä kyllä on esim. Rm. 1: 19-20 ja 2:14-15 mukaan, mutta tällä tiedolla ei ole mitään pelastavaa merkitystä. Jumalan yleisen ilmoituksen piirissä ihmiselle välittyy täysin vääristynyt kuva Jumalasta.\nÖbergin tulos Lutherin perusnäkemyksestä Roomalaiskirjeen alkulukujen sanoman valossa on pääkohdissaan seuraava. Ihminen odottaa tuntemattomalta jumaluudelta hyvää, eli pitää jumalanaan sitä tai häntä, jolta hän odottaa apua. Syntiinlangenneessa tilassaan ihminen ei kuitenkaan voi uskoa, että Jumala olisi armollinen juuri hänelle eli ”juuri minulle” (pro me). Niinpä ihminen luo ajatuksissaan turmeltuneen ymmärryksensä ja toiveittensa mukaisen oman jumalan. Mutta tilanne osoittautuu umpikujaksi: juuri tällainen jumala ei voikaan auttaa ketään ja on ehdottoman varmasti epäjumala, jonka edessä ihminen katsoo voivansa tulla ansiolliseksi lain tekoja tekemällä.\nLuonnollinen Jumalan-tuntemus johtaa ihmisen ainoastaan lainomaisuuden/laintekojen ja omavanhurskauden läpitunkemaan epäjumalanpalvelukseen. ”Cognitio naturalis on aina ja ainoastaan cognitio legalis” eli luonnollinen Jumalan-tuntemus on välttämättä aina ja yksinomaan sellaista uskonnollista ajattelua, jossa ansiollisuus Jumalan edessä katsotaan saatavan lain vaatimuksia täyttävillä ihmisen teoilla. Ihmisen (uskonnollinen) järjenkäyttö ja Jumalan viisaus sulkevat toisensa pois pelastuksen asiassa (mm. 49-75, 107-108, 248, 495). Luonnollisen ihmisen tila on syvimmältään pimeyttä (160, 173).\nTämän yhteydessä on erittäin valaisevaa seurata Lutherin selitystä kohdasta Jh. 1:4 ja 8: Ja hänessä oli elämä, ja elämä oli ihmisten valkeus… Totinen valkeus, joka valistaa jokaisen ihmisen, oli tulossa maailmaan. Lutherin mukaan näissä jakeissa ei ole kysymys pelastumisesta Kristuksen kirkon ulkopuolella tai, nykytermeillä sanottuna, ”anonyymista Kristuksesta”, joka jo olisi nimettömänä kaikkialla läsnä. Jakeiden sanoma on päinvastoin, että pelastukseen välttämättä tarvittava ”valo” on absoluuttisessa mielessä sidottu vain ja pelkästään Kristukseen, jonka ainoastaan evankeliumin sana ja sakramentit välittävät ihmiselle ja joka on otettava uskolla/uskossa vastaan.\nLutherin ajatus pelastavan sanan kulusta ja vaikutuksesta on seuraava: Isä -> Poika -> Pyhä Henki -> sana ja sakramentit -> maallikoiden todistus ja virkaan liitetty armonvälineiden käyttö -> uskon syntyminen ja säilyminen (117). Periaatteessa ei voida tehdä eroa sisä- ja ulkolähetyksen välillä, kun asioita tarkastellaan tästä näkökulmasta, ts. sama järjestys pätee aina ja kaikkialla; myös sanoma on sama (380).\nSaarnavirkaan liittyy aina oikea, julkinen kutsu, mutta Luther tiedostaa erityistilanteiden vaatimukset, joihin kristitty joutuu keskellä pakanallista ympäristöä: ”Kun kristitty on paikassa, jossa ei ole ketään kristittyä, hän ei tarvitse muuta kutsua…hän on velvollinen saarnaamaan eksyneille pakanoille ja epäkristillisille ihmisille ja julistamaan veljellisen rakkauden tähden…” (131). Luther tunnustaa tässä periaatteen, jonka mukaan lähetystyö voidaan nähdä (myös) erityistilanteena seurakunnan perusjärjestyksen/konstituution näkökulmasta.\nLuther näkee evankeliumin leviämisen ja levittämisen olevan kaikkialla Saatanan hyökkäysten kohteena. Perkeleen teot ovat jatkuvasti nähtävissä kaikessa tapahtumisessa, luomakunnassa ja langenneessa ihmisessä (46-48, 368-369). Öberg ilmaisee Lutherin ajatuksen varsin nykyaikaisesti: Lähetyskenttä on Saatanan linnoittamaa ja miinoittamaa aluetta (47). Lutherin realistinen näkemys demonisesta todellisuudesta on erittäin tärkeä painotus nykyiseen missiologiseen keskusteluun, jossa tämä näkökohta varsin yleisesti vaietaan kuoliaaksi.\nLutherin VT:n tulkinta\nAabrahamin siemen, Kristus, ja syntien anteeksiantamus hänessä ovat Lutherille luovuttamaton osa kristillisesti tulkittua Vanhaa testamenttia. Näin vanhan liiton lähetys on mahdollista mieltää ja esittää kristillisin käsittein. Lutherin Abraham-tulkinnalla on keskeinen sija hänen VT:a koskevassa lähetysajattelussaan. Abrahamin saamaan lupaukseen kytketty pelastusevankeliumi ja sen universaalisuus olivat Jumalan näkökulmasta täyttä todellisuutta jo kauan ennen Moosesta, lakia ja omaisuuskansaa Israelia. Jo patriarkat levittivät sanomaa tietoisesti lähiympäristöön missä he kulkivatkin. Aabraham oli kuin ”piispa”. Siinä toteutui Jumalan lähetys (missio Dei) seurakunnan lähetyksen (missio ecclesiae) kautta, mikä jatkuu yhä.\nLuther näkee, että evankeliumi välittää pelastuksen sekä pakanoilla että juutalaisille (287-296) ja että se hänenkin aikanaan kulkee jatkuvasti eteenpäin maailmassa, jossa se joko otetaan vastaan tai hylätään (142). Lähetystehtävää ei ole suoritettu loppuun (149, 193). Evankeliumi on pantu liikkeelle, mutta se ei ole saavuttanut vielä kaikkia. Lähetystehtävä on luonteeltaan sentrifugaalinen, keskustasta ulospäin suuntautuva. Se rikkoo Siinain liiton partikularismin. Öberg huomauttaa, että Luther kääntää sentrifugaaliseksi jopa sellaisenkin kohdan, joka sisältää sentripetaalisen, keskihakuisen, lähetysmotiivin (Jes. 66:18-19; s. 162)!\nLähetyskäsky on Jeesuksen testamentti seurakunnalle. Matteuksen lähetyskäsky kytkeytyy Lutherilla kolminaisuusoppiin ja kasteteologiaan. Keskeisimmän sijan saa Markuksen lähetyskäsky (16:15). Tehtävä on suunnattava koko maailmaan, mikä tuli mahdolliseksi helluntain Hengen vapautettua seurakunnan periaatteessa kaikista niistä siteistä, jotka muuten olisivat sitoneet sen yhteen paikkaan (173). Ainoa tapa rakentaa seurakuntaa on sana ja sakramentit, joita ilman Jumalan valtakunta ”ei voi tulla”. Vertaukset ovat Lutherille lähetysvertauksia.\nValtakunnan leviäminen ei pysähdy meihin, vaan jatkuu pakanoiden keskuudessa aikojen loppuun asti. Tässä yhteydessä Iso katekismus on hyvä lähde. Missio ei päättynyt apostolien aikaan (183, 193). Evankeliumi on pantu liikkeelle, mutta ei ole saavuttanut vielä kaikkia (194). Lähetyskäskyn kohteeseen sisältyvät sekä saksalaiset että kaikki pakanat. Öberg toteaa, että evankeliumin universaalisuuden painotus vie Lutherin teologiassa väistämättä julistamisen velvoitteeseen eli lähetyksen käytäntöön (188). Kaikilla seurakunnan jäsenillä on vastuu viedä evankeliumia eteenpäin.\nIhmeet ovat nimenomaan siinä, että evankeliumi ja sakramentit pitävät ihmiset uskossa ja näin kaatavat perkeleen. Lähetyksessä sanan julistus on näin keskeisintä, ei esim. parantaminen. Erityisesti Luukkaan lähetyskäsky painottaa sanomaa, jonka varsinainen sisältö on sanoma Jeesuksesta lain ja evankeliumin sekä uskonvanhurskauden näkökulmasta julistettuna.\nLutherin lähetysajattelussa kolmiyhteinen Jumala on aina painotetusti työn subjekti ja sinänsä välttämättömät työn inhimilliset välikappaleet jäävät usein taka-alalle. Koska Kristus on korotettu Isän oikealle kädelle, kytkeytyvät Kristuksen lähetys (missio Christi) ja seurakunnan lähetys (missio ecclesiae) toisiinsa erittäin läheisesti (186, 212, 250, 369). Jumalan valtakunnan leviämistä leimaa salattuna oleminen. Kirkon on lisäksi jatkuvasti taisteltava syntiä ja harhaoppeja vastaan. Työhön kuuluvat aina myös risti ja kärsimys sekä vastustus (211, 242, 256). Lähetystyön tulosten vähyys ei saa masentaa (365). Lähetystyötä pitää kuitenkin aina muistaa esirukouksin. Erityisesti vastakääntyneiden puolesta tulee rukoilla. Tällöin tulee erityisesti pyytää sitä, että he kasvaisivat uskonvanhurskauden tuntemisessa (367). Esirukoukseen kuuluu aina myös kiitos (359-369).\nLähetys Apostolien teoissa ja UT:n kirjeissä\nHelatorstain ja helluntain tapahtumat aloittavat kirkon lähetysajan. Kristuksen seurakunta lähetetään maailmaan viemään armon sanomaa (225, 227). Pyhä Hengen paikka lähetyksessä avautuu siitä käsin, että Hän toimii sanan ja sakramenttien kautta (186, 207). Näin Pyhä Henki, julistus ja saarnavirka kuuluvat yhteen (212). Monelta kannalta hyvin merkittävä on se Lutherin tulkinta, että helluntai suuntaa lähetyksen näköalat ennen kaikkea globaalisuuteen, ei yksinomaan Pyhään Henkeen (229).\nOpillisuuden painotus kasvaa tässä osassa lähteistöä. Kuten edellä on jo käynyt ilmi, Lutherin koko tulkinnan perustana on trinitaarinen kokonaiskehys. Painotus on kuitenkin hyvin toisenlainen kuin esim. Luterilaisen Maailmanliiton lähetysasiakirjassa Yhdessä Jumalan lähetyksessä (Together in God’s mission, 1988), jossa trinitaarinen kokonaistulkinta on suoritettu pitkälle ilman lain ja evankeliumin erottamisen näkökulmaa, ikään kuin siitä erossa.\nTällainen ei ole Lutherille mahdollista: kolmiyhteinen Jumala suorittaa lähetystään tietyn sanoman välityksellä. Ilman tätä sanomaa ei ole mitään Jumalan lähetystä, koska lähetys edellyttää sekä Suorittajan, suorittajat että sanoman.\nLain ja evankeliumin erottamisen sekä uskonvanhurskauden näkökulma olivat Lutherille absoluuttisella tavalla keskeiset (278-286). Esim. itsessään välttämätön rakkauden osoittaminen ei saa tulla ”liian lähelle” vanhurskauttamisen opinkohtaa (299). Apostoli on oikea apostoli vain, jos hän julistaa evankeliumia Kristuksen (käskyn) mukaan (373). Lähetyksen tulee aina julistaa samaa, apostolista sanomaa (383), jonka sisältö on Kristuksen vanhurskaus (412-413). Uskon aitouden tae eivät ole ihmeet, vaan evankeliumi; kääntyminen Kristuksen puoleen on suurempi ihme kuin parantuminen (394-395). Mission ainoa ”ase” on sana (412).\nLuther puhuu julistetun sanan uskoa synnyttävästä voimasta; sana on armon välikappale, ei ainoastaan informaatiota armosta (242, 270-278). Sellainen mystiikka, joka sivuuttaa ulkoisen sanan, torjutaan (232). Jos julistuksesta puuttuu anteeksiantamus, on kysymyksessä Saatanan oppi (244).\nEvankeliumin tullessa ei-kristilliseen maahan ei maallisen regimentin piirissä toimivia oikeita (luomisjärjestysten mukaisia) asioita tarvitse muuttaa. Ei-kristillistä esivaltaa on toteltava, mikä on osa oikeasta ja hyvin välttämättömästä elämän todistuksesta (252, 332-359). Tämä mukautuminen eli akkommodaatio ei saa kuitenkaan koskaan merkitä evankeliumin tuhoa eli lain ja evankeliumin sekä uskonvanhurskauden kaatumista (247).\nKaikkien kristittyjen on mitä suositeltavinta oppia antamaan henkilökohtainen todistus uskostaan (406-408) ja jokaisen pakanoiden keskellä olevan kristityn tulee julistaa Kristusta. Tämän Luther sovittaa hypoteettisesti myös itseensä: ”Jos olisin turkkilaisten keskellä, julistaisin majapaikkani isännälle” (240, 620, 623, viite 462)!\nApostolit lähetettiin koko maailmaan, mutta työ on yhä kesken (375-376, 419, 424). Vastuu työstä on annettu Kristuksen koko kirkolle – ei kenelläkään yhdellä kirkkoherralle tai piispalle. Näin Luther samalla torjuu paavin vaateet johtaa kristikunnan lähetystyötä (ks. myös 621-622). Maailmanlähetyksen toteutuminen tapahtuu Lutherin ajattelussa rajoitettujen alueiden puitteissa, mutta on silti globaalia, maailmanlaajaa, koska tämän ”aluejaon” tulee kattaa koko maailma (375-376, 414-415).\nLuther ja juutalaislähetys\nDass Jesus Christus ein geborner Jude sei (1523), Wider die Sabbather (1538) sekä Von den Juden und ihren L~ugen (1543)\n(Jeesus Kristus, juutalaisista syntynyt; Sapattikiihkoilijoita vastaan sekä Juutalaisista ja heidän valheistaan) ovat päälähteet selvitettäessä Lutherin näkemystä juutalaislähetyksen teologiasta ja käytännöstä.\nEnsimmäinen teos on tutkijoiden keskuudessa aivan yleisesti nähty suoranaiseksi lähetyskirjoitukseksi (457), viimeisessä sen sijaan lähetysmotiivi on kutistunut ja jäänyt muun aineksen alle, mutta ei ole täysin kadonnut. Lutherin asenne juutalaisiin tiukentui selvästi 1540-luvulle tultaessa. Öbergin tutkimus osoittaa, että Lutheria ei voida missään tapauksessa pitää antisemitistinä tai -juutalaisena (438,460). Lutherin mukaan Jumala on osoittanut juutalaisiin kohdistuneella valinnallaan heille suuremman kunnian kuin millekään muulle kansalle (459).\nSyvin ristiriita juutalaisiin oli teologisella taholla: nämä eivät tunnusta Jeesusta Messiaaksi (lue: Kristukseksi; 439, 442-445,480) eivätkä uskonvanhurskautta (442, 444, 490, 507) ja häpäisevät näin Kristusta. On merkillepantavaa, että Luther ei perustele kantaansa juutalaisten syyllisyydellä Jeesuksen tappamiseen (447, 482, vrt. 551).\nLuther mainitsee usein neljän tahon liittoutuman (juutalaiset, paavi/paavin kirkko, nimikristityt, hurmahenget; myöhemmin turkkilaiset ovat usein väärien kristittyjen tilalla), joka vastustaa Kristuksen evankeliumia (444, 445,470,535,552 ym.). Samalla kun nämä ryhmät ovat ’saatanan puolella taistelevia joukkoja’, he ovat kristittyjä lähinnä oleva lähetyskenttä (475-476).\nLuther samaistuu Paavalin parahdukseen Rm. 9:1-5, joka heijastaa syvää rakkautta Jumalan omaisuuskansaa kohtaan (443, 524, ks. myös 497). Luther varoitta kristittyjen ylpeydestä juutalaisia kohtaan ja toteaa, että kristikunnassa itsessäänkin on epäselvyyttä uskonvanhurskaudesta. Joka kiroaa juutalaisia, ei voi johtaa heitä kääntymykseen Kristuksen puoleen (443). Juutalaisia ei saa vihata, vaan heitä on päinvastoin rakastettava (448-452, 478-479), vaikka Luther välillä ajatteli, että hänen oma ystävällisyytensä vain syvensi hänen kohtaamiensa juutalaisten paatumusta (487).\nSekä juutalaisia että pakanoita on kutsuttava Jumalan valtakuntaan (446). Luther uskoi sanan ja rukouksen voimaan voittaa (ainakin muutamia) juutalaisia Kristukselle (446, 448,450,454,536), mutta koki tilanteen käytännössä usein toivottomaksi juutalaisten paatumuksen vuoksi (523). Juutalaisille on ilmoitettava evankeliumin totuus, minkä jälkeen heidän on kaikessa rauhassa saatava ottaa siihen kantaa (450-451). Jeesuksen osoittaminen VT:n lupaamaksi Messiaaksi saa keskeisen sijan Lutherin omassa raamattuopetuksessa suhteessa juutalaisiin (491). Usein toistuvia kohtia ovat mm. Gen. 49:10 messiaaninen Silo-teksti (508) sekä Daavidin kanssa tehty iankaikkinen liitto (512).\nToisaalta Luther sanoo, että pakkokeinot juutalaisia vastaan vain pahentaisivat lähetystilannetta (439), esim. juutalaisten kirjoja ei saa polttaa (445). Toisaalta hän kuitenkin esittää ankaria toimenpiteitä, erityisesti ns. 7-kohdan ohjelman. Mistä muutos johtui?\nLutherin kiristynyt yhteiskunnallinen asenne juutalaisiin johtui osittain juutalaisten itsensä tekemästä käännytystyöstä (499). Hän myös halusi välttää saksalaisten joutumisen osasyyllisiksi juutalaisten harjoittamaan pilkkaan; tämä näytteli selvästi ratkaisevaa osaa Lutherin suostumisessa synagogien polttamisajatukseen (526,530).\nMyös koronkiskonta (jota saksalaiset Lutherin mukaan itsekin harjoittivat!) saa jatkuvasti tuomion Lutherilta (mm. 528-529).\nJuutalaisten olo Saksassa oli problemaattista ajan yhtenäiskulttuurin ja siis nimenomaan cuius regio, eius religio (kenen maa, sen uskonto) -periaatteen valossa. Tältä kannalta katsottuna juutalaisten tulisi olla omassa maassaan (527,530). Heillä ei ollut oikeutta kumota saksalaista yhteiskuntaa. Lutherille oli selvää, että mahdolliset toimenpiteet juutalaisia vastaan tuli valtion suorittaa, ei kirkon.\nNäiden seikkojen valossa tarkasteltuna Lutherin kireä asenne juutalaisiin 1540-luvulla tulee aivan uuteen valoon, vaikkei ei tietenkään sellaisenaan hyväksyttäväksikään.\nOn myös huomattava, että Luther vaati saksalaisille samoja rangaistuksia kuin juutalaisille. Lutherin perusteluissa ei ole lainkaan kysymys samankaltaisesta asenteesta, joka aikanaan vei juutalaiset keskitysleireille (533-534).\nLuther palaa lopuksi täysin reformatoriseen, evankeliumi-keskeiseen lähetysnäkyyn suhteessaan juutalaisiin (543). Öberg ihmettelee oikeutetusti, miksei tätä ole tutkimuksessa tuotu selvemmin esiin. Mm. muuten niin kriittinen Von den Juden und ihren Lügen päättyy lähetysrukoukseen juutalaisten puolesta (545).\nLuther ja islamlähetys\nToisin kuin juutalaislähetyksen suhteen Lutherin ajattelu evankeliumin julistamisesta turkkilaisille (=muslimeille) ei juurikaan muuttunut vuosien varrella. Apologia, lähetyksen perustelu sekä sen toteuttamisohjeet ovat koko ajan esillä. Turkkilaiset ovat Jumalan ruoska länsimaiden kirkon kurittamiseksi sen katumattomuuden tähden. Tällainen piiska voi olla esim. rutto, paavi tai sitten juuri turkkilaiset (563 ym.). Samalla nämä edustavat pahan valtaa ja ovat väärän oppinsa vuoksi Saatanan työkaluja. Paavi on Lutherille antikristuksen henki ja turkkilaiset antikristuksen liha (564).\nTurkkilaisten uhatessa Eurooppaa on kansan ensisijaisesti tehtävä parannus ja rukoiltava paljon (566-568). Siinä ei ole mitään ongelmaa, että (kristillinen) valtio käy (puolustussotaan) turkkilaisia vastaan tilanteen niin vaatiessa ja että yksittäiset kristityt palvelevat tällaisessa sodassa (569-574). Luther ei alkuunkaan hyväksy paavin suunnittelemaa uskonsotaa/ristiretkeä turkkilaisia vastaan. Tällaiset miekkalähetykset ja vastaavat yritykset kohdistuvat suorastaan itseään Jumalaa vastaan, elleivät kristityt ennen kaikkea taistele ensin (omaa) syntiä(än)vastaan (560-561, 570-). Ristiretkissä myös sekoittuvat maallinen ja hengellinen regimentti (569).\nSen, joka haluaa puhua Kristuksen puolesta muslimille, on tunnettava Koraani (579). Luther valittaa vuonna 1529, ettei hänellä ole vielä käytettävissään Koraanin koko tekstiä. Lähteistä käy ilmi, että hän kuitenkin tunsi varsin hyvin suuria osia Koraanista. Hän arvosti Ricolduksen Confutatio Alcorani -teosta, jota hän oikeutetusti piti tasapuolisena islamin kritiikkinä. Monien vaiheitten ja mm. Lutherin esittämien voimakkaitten vetoomusten jälkeen julkaistiin Sveitsissä 1542 latinankielinen Koraani, jota Luther saksansi vapaasti Ricolduksen teoksen uuden painoksen yhteydessä (577). Luther katsoo, että Koraani paljastaa islamin valheet (633).\nLuther koki islamin mieltävän itsensä absoluuttiseksi ja lähetystyötä tekeväksi uskonnoksi (585,588). Islam on ihmisoppia, joka ei tunnusta Kristusta, Kolminaisuutta eikä evankeliumia. Se on areiolaisuutta ja rakentaa ihmisten omaa vanhurskautta; se on lain uskonto (590, 595, 599, 600, 603-609), jonka kannattajat ovat tuomion alla ja Kristuksen ulkopuolella. Samalla Luther samaistaa Allahin ja saatanan (Allah…är…en Satan; 590) eli pitää Allahia demonina. Muhammed on Saatanan apostoli (597).\nLuther antaa tunnustusta muslimien järjestäytyneestä yhteiskunnasta ja pitää heitä yleisesti ottaen kunnollisina, rehellisinä ja järkevinä ihmisinä, jotka rakastavat toisiaan ja ovat usein ’parempia kuin saksalaiset’ (610). Samalla Luther kuitenkin syyttää heitä tappamisesta, ylpeydestä, kostonhimosta, aistillisuudesta, moniavioisuudesta, naisen halventamisesta ja homoseksualismista (612-617).\nLuther kysyy, mikseivät paavilaiset julista turkkilaisille; heillä olisi nimittäin ollut siihen aivan toisenlaiset käytännön mahdollisuudet kuin uskonpuhdistuksen alueiden ihmisillä (621-622). Luther toteaa terävästi myös, että muslimien hurskaus vetää ja kirkon ulkokultaisuus työntää vastenmielisyydellään ihmisiä islamiin (583).\nLuther tiedostaa islamtyön vaarat ja vaikeudet (621). Käytännön islam-lähetystä ajatellen on erityisesti pantava merkille Lutherin toistuvat maininnat niistä monista kristityistä, jotka ovat jääneet tai mahdollisesti jäävät sotavankeina turkkilaisten vallan alle (620,627). Heidän on ennen kaikkea pysyttävä uskossa ja todistettava oikealla, nöyrällä elämällään; he eivät saa paeta eivätkä tehdä itsemurhaa (628-630). Luther ilmaisee halunsa itsekin saarnata Turkissa (ks. yllä; 240, 620, 623, viite 462).\nTässä erittäin hienossa ja suunnattoman tärkeässä tutkimuksessa herättää kysymyksiä ainoastaan pitkähkö ekskurssin omainen jakso UT:n kehotuksista, pareneesista. Aines ei tunnu sopivaan muuhun yhteyteen kiinteästi ja toiseksi pareneesi esitetään evankeliumiin, ei lakiin kuuluvaksi. Vaikka pareneesia ei välttämättä haluttaisikaan nähdä samanmuotoiseksi laiksi kuin esim. dekalogi, on se aina kuitenkin palautettavissa Jeesuksen täydelliseen esimerkkiin ja on näin luonteeltaa nimenomaan lakia eli ts. kehotusten noudattamatta jättäminen on syntiä.\n1990 Teologi og misjon. Trekk fra protestantismens historie fram til vårt århundrade. Oslo.\n1982 Abraham als Paradigma der Mission in der Theologie Luthers. – Lutherische Beiträge zur Missio Dei. Veröffentlichungen d. Luth.- Akad. Ratzeburg 3. Erlangen.\n1983 Das Abrahambild in der Theologie Luthers. Pater fidei sanctissimus. Diss. Veröffentlichungen des Instituts fur europäische Geshichte Mainz. Abteilung fur Abendländische Religionsgeschichte. Hg. von Manns, Peter. Band 117. Stuttgart.\n1992 Luther ja maailmanlähetys. – Uusi tie.\n1978 Onko lähetys luterilaisuudelle vierasta? – Perusta.\n1984 Luthers syn på evangelisation. – Ekumenisk\n1969 Mission and Unity in Lutheranism. A Study in Confession and Ecumenicity. Diss. Philadelphia.\n1982 …that the Gospel May be Sincerely Preached Throughout the World. A Lutheran perspective on Mission and Evangelism in the 20th Century. LWF Report 11/12. Stuttgart.\n1987 Gospel, Church, & Kingdom. Comparative Studies in World Mission Theology. Minneapolis.\n1988 Kirkon lähetystyön keskus. Helsinki. Original: Together in God’s Mission: A LWF Contribution to the Understanding of Mission Mission. – LWF Documentation No. 26. Mimeographed. Geneve


Vuokraa loma-asunto Kroatiasta | NOVASOL.fi\nEtusivu / Eurooppa / Kroatia\nKroatian suurimpana loma-asuntojen välittäjänä, NOVASOL toivottaa teidät lämpimästi tervetulleiksi vuokraamaan ihana loma-asunto Kroatiasta! Ei ole mikään ihme, että Kroatiasta on tullut erittäin suosittu matkailukohde, sillä aurinko, upean turkoosina hohtava, puhdas merivesi ja hyvä ruoka sekä mukavat ihmiset luovat hyvän pohjan onnistuneelle lomalle. Vuokraa huvila tai muu loma-asunto Kroatiasta lomallesi NOVASOLin yli 10 000 loma-asunnon valikoimasta ja koe tämän fantastisen kauniin maan nähtävyydet ja elämäntapa!\nVuokraa loma-asunto Kroatiasta NOVASOlin kautta\nJos loma-asunnot Kroatiasta kiinnostavat, niin yli 10 000 kohteemme joukosta löydät varmasti juuri sinulle sopivat kohteet. Tulet myös huomaamaan, että oma vuokratalo Kroatiassa tekee lomastasi persoonallisemman ja aidomman, sillä pääset lähemmäksi maan aitoa kulttuuria ja ruokatottumuksia. Jokainen vuokratalo ja loma-asunto Kroatiassa on yksityisomisteinen, joten pääset kokemaan maan kuin kuka tahansa paikallinen. NOVASOLilla on myös useita palvelutoimistoja Kroatiassa, jotta voimme aina tarvittaessa auttaa ja neuvoa sinua lomasi aikana. Vaikka kaikki NOVASOLin loma-asunnot Kroatiassa ovat yksityisomisteisia, mutta asiantuntijamme ovat tarkoin valikoineet ja tarkistaneet ne, joten voit luottaa siihen, että odotuksesi palkitaan.\nJos huvila tai huoneisto Kroatiasta kiinnostaa, teet sen helposti ja turvallisesti NOVASOLin kautta, takaamme, että jokainen loma-asunto Kroatiassa on ”All Inclusive”, on kyseessä sitten pieni asunto tai iso, uima-altaallinen vuokrahuvila Kroatiassa. Vuokratalo ja loma-asunto Kroatiassa All inclusivena tarkoittaa sitä, että seuraavat asiat kuuluvat aina vuokraan:\nNähtävyyksiä ja vinkkejä Kroatian lomalle


”Kansalaisten yhdenvertaisuus vaarassa” – SDP:n Mäkisalo-Ropponen näkee vaaran merkkejä hallituksen normienpurkutalkoissa | Demokraatti.fi\n”Kansalaisten yhdenvertaisuus vaarassa” – SDP:n Mäkisalo-Ropponen näkee vaaran merkkejä hallituksen normienpurkutalkoissa\n22.2.2016 12:02 Päivitetty: 22.2.2016 12:02\nMerja Mäkisalo-Ropposen mielestä hallitus on purkamassa ihmisten yhdenvertaisuuden kannalta oleellisia normeja.\nHallituksen viime viikolla julkistama suunnitelma normien purkamisesta aiheuttaa keskustelua ja huolta.\nKansanedustaja Merja Mäkisalo-Ropposen (sd.) mukaan turhien ja vanhojen normien purkaminen on hyvä asia, mutta nyt hallitus on purkamassa ihmisten yhdenvertaisuuden kannalta oleellisia normeja.\n– Eräät hallituksen esittämät normien purkuideat vaarantavat kansalaisten yhdenvertaisuuden ja loukkaavat jopa ihmisoikeuksia. Ikäihmiset ja vammaiset tarvitsevat apua ja palveluita, jotta he voivat olla yhdenvertaisesti osallisia yhteiskunnan toiminnoissa. Siksi hallituksen olisi syytä tarkkaan harkinta, mitä normeja on tarkoituksenmukaista karsia.\nMäkisalo-Ropposen mukaan esimerkiksi kuljetuspalveluiden heikennykset yli 75-vuotiaiden vammaisten kohdalla vaarantavat yhdenvertaisen osallistumisen mahdollisuuksia.\n– Jo tällä hetkellä kotona asuvien muistisairautta sairastavien henkilöiden kuljetuspalvelut toimivat osittain erittäin huonosti ja nyt hallitus on edelleen heikentämässä tilannetta.\nHallituksen olisi syytä tarkkaan harkinta, mitä normeja on tarkoituksenmukaista karsia.\nMyös vanhuspalvelulain mukaisen vastuuhoitajien tehtävien karsiminen ja asiakkaiden henkilökohtaisista palvelusuunnitelmista luopuminen heikentävät Mäkisalo-Ropposen mukaan asiakaslähtöisten palvelujen suunnittelua ja toteutusta.\nEsteettömyysnormien väljentäminen taas tarkoittaa hänen mielestään isoa takapakkia tavoitteelle esteettömästä yhteiskunnasta, joka takaisi kaikille yhdenvertaiset mahdollisuudet osallisuuteen ja osallistumiseen.\n– Esteettömien asuntojen ja esteettömän ympäristön rakentaminen ei tule yhtään kalliimmaksi, kun asia huomioidaan jo asuntojen ja ympäristön suunnitteluvaiheessa. Päinvastoin sen avulla saadaan säästöjä aikaan, kun esimerkiksi kodinmuutostöiden tarve vähenee. Esteetön ympäristö on kaikille hyvä ympäristö, hän painottaa.


Villa Kiana: Paljastellaan\nTervetuloa kierrokselle kuvakasaan, paljastelussa aarteita, vanhempia ja uudempia kirpparilöytöjä, näpertelyjä, toivottavasti viihdytte! :)\n(luonnos karkasi eilen omia aikojaan ja jäi näköjään listoille roikkumaan, pahoittelut...)\nSuuuuuuri kukkaiset, loistava kuntoiset verhot ystävältä saatu ♥\n´75 Emmaljungat projektina\n3kpl retrolamppuja huuto.netistä, keltainen, punainen ja toinen keltainen, ei nyt huikaisevan edullinen löytö mutta kohtuullinen.\nNoiden lamppujen valoleikkiin jää kiinni!\nVanha kulunut tarjotin, spraymaalia, decoupage lakkaa ja paperia. Saadaan aika kiva tarjotin.\n(todellisuudessa harjoitellaan spray-maalausta johonkin ei-niin-tärkeään ennen varsinaista kohdetta, siitä jokunen kuva alempana...)\nAarteista varmaan se suurin, Tapiovaaran niin kovin kaunis ruokailuryhmä.\nLapsuudenkodista löytyi sattumalta ryhmään kuuluva/sopiva tuoli, jonka isäni on jossain vaiheessa kunnostanut päälle maalatusta ja jalkapuolesta alkuperäistä vastaavaan. Pöytä ja penkit alkuperäiskunnossa, vähän-niinkuin-lainassa.\nRyhmä on pieni, mutta voi kuinka ISO ilo näin kauniin ryhmän ääressä on ruokailla, lukea, askarrella, nautiskella aamukahvit, mitä vain!\nJa kauniin pöydän kanssa yhteen sopii tietysti kauniit astiat.\nSaksalaiset sydänlautaset Kokkolan Spr-kirpparilta.\nJa täydellisen väriset Sarvikset Oulun kierrätyskeskuksesta.\nOlisikohan olleet jonkin koulun, tarhan tai vastaavan poistoja kun tarjolla oli melkoinen läjä, minun mukaani näin edulliseen hintaan tarttui 10 kpl.\nAlunperin todennäköisesti yöpöydän virkaa toimittanut, nyt eteisessä lippikset, pipot, avaimet ja irtokrääsän nielemässä, myös Oulun Kierrätyskeskuksesta.\nFiksausta vähän olisi vailla, mutta ku nyt siinä on särmää!\nAarikan mitkälie verho/koriste/härpäkevärpäkkeet oveen kolisemaan, hauskat! Saatujen kategoriaan. (edit, Discus ovat ihan oikealta nimeltään, kiitos ninnu!)\nLähes ruokaryhmän rinnalle kurvaava aarre, kotimainen Vilkan valmistama tv-taso. Tai siis tv-taso nykyisessä elämässään, ennen varmaan ollut kirjahyllyn alaosa. Etenkin sisäpuolelta huikaisevan hyvässä kunnossa, keskellä neljä vetolaatikkoa joiden pohjalevyissä ei naarmun naarmua, ei tummentuman tummentumaa. Piiitkän mallinen, keskellä siis laatikot ja kummallakin sivulla kahden oven levyiset kaapit. Kajaanin kierrätyskeskuksesta.\nJa Vilkan päällä retrolamppu lapsuuden kodista...\n...sekä ISO keittiötölkki sisältäen muistutuksen keskeneräisyyksistä. SAATU!\nJärkikirppiksellä tuli vastaan lähes käsittämätön löytö; Mäkisen Kuvastimen kukkapeilejä alkuperäispakkauksissa! (Näitä oli siis useampi siellä, mistä lie poistosta jollekin alunperin eksyneet?)\nMissäköhän vaiheessa nämä, hmm, hieman erikoisemmat pastellisävyt ovat olleet tuotannossa?\nMutta kun ne pastellisävyt ei ihan minun nurkkiini istu, niin otetaan purkki spraymaalia ja....\n...just hyvän keltainen peili eteistä koristamaan! Ku mää tykkään keltaisesta.\nKehräkattila huuto.netistä tuo kalliimpi, Aarikka irtosi Sotkamosta linja-autoaseman kirpparilta yhdellä kolikolla.\nPitkään himoittu Primavera menee sinne ei-huikaisevan-edullinen-löytö, mutta kohtuullinen kun suhteuttaa siihen kuinka paljon tätä olen kokoelmaani kaivannut! Raahesta kirpparilta taisi tämä löytyä.\nSeinällä keikkuu vanhempi löytö tauluksi pingotettuna, muistaakseni Kontista, hintakin taisi olla kohtuullinen.\nRiskillä ostettu retrokello, koneisto ei toiminutkaan mutta vaihtamalla parani. Vaasasta Jupiter myymälästä, hintaa taisi olla parin euron luokkaa.\nPlastexin kukkakuosit näyttää jo muuttuneen minulle keräilykohteeksi, niin monta tätä kuosia edustavaa kippoa ja muuta härpäkettä on nurkkiin eksynyt. Tämä suihkepullo lapsuudenkodista.\n3 kpl saatuja, vanhoja, kuluneita ja paljon nähneitä Artek 66 tuoleja,\npurku osiin, hiontaa, fiksausta, pari purkkia maalia...\n...ja tilalle kolme ihanan pirteää uudessa iskussa olevaa kuuskutosta.\nPilkkukupit tasseineen Kajaanin kierrätyskeskuksesta, punaisiin olen aiemmin törmännytkin mutta nämä ruskeat oli uusi tuttavuus.\nJa just minun makuun istuvan Ikean Måns hyllyn päällä pilkkujen lisäksi saatu Arabian perhoskannu sekä Plastexin kukkaa kirpparilta, tämänkin hinta oli max 2e.\nMaustehyllyllä taas Plastexin kukkaa, peltinen pilkkupurkki, läjä vanhoja maustepurkkeja pesun kautta, maalia ja uudet etiketit.\nKukat toimittavat taulun virkaa, toinen muistaakseni 1e hintaan Kontista, toinen saatu.\nArabian Otsot saatu, Finelin täydellisessä kunnossa oleva muki taisi olla ihmeekseni hinnoiteltu 1,5e arvoiseksi Oulun Kontissa.\nJa kierros päättyi tähän, kiitos loppuun asti jaksaneille, toivottavasti viihdyitte! :)\nNoiden suurten SAATU tekstien määrää katsellessä saa taas ihastella kuinka kiva lähipiiri löytyykään, niitä mittaamattomia aarteita ♥\nHei, tämän paljastelukierroksenhan voisi ottaa myös vaatehuoneessa (=kangasvuoren ja kamalan määrän käsityökrääsää ja tavaraa varastoimispaikka...), sielläkin ois vaikka mitä aarteita!\nTunnisteet: koti ja huonekalut, retro, sitä sun tätä, tuunaus\nKatja 29. elokuuta 2011 klo 20.04\nToi ruokaryhmä on upea ♥ Artekin tuolit myös!\nDelfia 29. elokuuta 2011 klo 20.35\nOi ja voi mitä ihanuuksia!!\nJa uusia kierroksia vaan kehiin niin pääsee kateuksissaan ihastelemaan ;)\nPeppi 29. elokuuta 2011 klo 20.55\nIhana kierros - seuraavaa kierrosta odotellessa :)\ntulipa hirveeee hinku kirppareille...\nkewa 29. elokuuta 2011 klo 21.12\nKikka 29. elokuuta 2011 klo 21.33\nIhana kierros, ei voi kuin huokailla kaikkea kaunista ja kivaa!\nAnonyymi 29. elokuuta 2011 klo 21.43\nwau. mua jäi kiinnostamaan tuo tarjottimen tuunaus, eli miten teit kun mainitsit decoupelakan myös??\nonko maaleja sprayna useitakin värejä?\nn i n n u 29. elokuuta 2011 klo 21.56\nUPEA KIERROS !\nParhaat herkut mulle olivat Aarikan Discus ja Kuvastimen kukkapeili.\nTämä oli muuten hyvä idea esitellä tavaroita, ehkä määkin, jos jaksaisin vaan kuvata -puolen vuoden- kirppisostokset.\nMia 29. elokuuta 2011 klo 22.09\nIhania löytöjä oot tehny ja aarteita saanu!\nTiina 29. elokuuta 2011 klo 22.14\nKävin huokailemassa. =) Nuo emmaljungat, ooh! Laajempaa paljastusta aiheeseen liittyen odotellessa. =)\nAnonyymi 30. elokuuta 2011 klo 7.28\nIhania, ihania!!! Lisää, lisää!!!\nMiranda 30. elokuuta 2011 klo 8.26\nKiana 30. elokuuta 2011 klo 15.39\nKiva kun viihdyitte, seuraavaa siis kuvaamaan :)\nPeppi: Tuo on kyllä jännä vaikutus, kun toisten löytöjä näkee niin heti iskee itselle kirpparikutina! :)\nPäivi: Elikkä spreijasin muutamaan kertaan tarjottimen, leikkelin ihan tavallisesta paperista palloja, ja kun tarjottimen maali oli täysin kuivunut, lakkasin decoupagella pallot kiinni. Heleppoa ku heinänteko! :)\nSpray-maalien värivalikoima varmaan riippuu kaupasta, omani ostin Tokmannilta ja värejä oli perusvärien lisäksi muutamia. Varmaan alan liikkeistä löytyy aika kattava valikoima.\nNinnu: Hei kiitos Aarikan härpäkkeiden nimestä!\nNämä käytössä/esillä olevat onkin helppo kuvailla, kaapeista ja komeroista kaivaminen taas eri jakso...:) Innolla jään odottelemaan sinun kierrosta!\nTintti 30. elokuuta 2011 klo 18.50\nKiitos kierroksesta! Jään mielenkiinnolla odottelemaan seuraavaa. :) Ihania aarteita. Uudistuneet kuuskutoset teki varsinkin vaikutuksen. Samalla aloin pohtia minkälaisella vääryydellä ja viekkaudella saisin itseni omistukseen siirrettyä kohtuuhinnalla leirikeskuksemme ikivanhat vastaavat ja ehkäpä myös pöydän... :)\nSuvi 31. elokuuta 2011 klo 18.50\nSiis aivan UPEITA löytöjä ja saatuja... :) melkein kade oon :) Ihania tuunausideoita myös :)Uutta kierrosta odottelen :)\nTiia 2. syyskuuta 2011 klo 22.29\nKallisarvoisia aarteita <3\nKirsi 3. syyskuuta 2011 klo 23.56\nIhania löytöjä. Ihana tuon edellisen postauksen takki myös.\nKati 7. syyskuuta 2011 klo 15.07\nIkuisuuksien jälkeen kurkkimassa. Olisiko sulla käyttöä pienelle palaselle (oisko jotain 50cm x ehkä 80cm) tuota keittiön verhokangasta? Sattui silmiin kangasvuorta läpikäydessä :D\nMarjuli 12. syyskuuta 2011 klo 7.52\nOi miten herkullista! Mielettömästi kaikkea ihanaa :)\nYomm 5. tammikuuta 2012 klo 22.03\nMahtavia aarteita! :)\nAnonyymi 16. huhtikuuta 2012 klo 11.50\nJoku raja pitäis olla retroilussakin.\nKiana 17. huhtikuuta 2012 klo 11.38\nNo ilman muuta, se raja voi olla vaan kovin häilyvä! Kiitos anonyymi päivän nauruista ;)\nPiia Anneli @ annelivia 20. elokuuta 2012 klo 10.05\nMahdottoman hienoja löytöjä - erityisesti huonekalut aivan mahtavia!\nAnonyymi 9. heinäkuuta 2015 klo 21.22\nVilkan Optimus-sarjan tammisenkit oli meilläkin, 60-luvun alusta aina 80-luvun lopulle. Sitten joku kyllästyi niihin ja vei ne paikalliseen kierrätyskeskukseen. Erona tuonajan tuotantoon kokonaan metalliset saranamekanismit ja ovissa ei ollut noita logoetikettejä. Laatutavaraa. Vilkalla oli yritystä Saksan markkinoille, näkyisiköhän noita ebayllä :)


Taide & design – suositut valokuvatapetit – Photowall\nTaide ja design valokuvatapetit antavat sinulle mahdollisuuden nauttia suosikkitaiteilijastasi ja hänen teoksistaan. Millään et luo huoneeseesi uutta elämää paremmin kuin valokuvatapeLue lisäättien taiteen visaalisella kauneudella. Monet ovat kokeneet ihastuttavan luovuuden tunteen katseltuaan suosikkikuvaansa tai tutkittuaan tarkkaan vanhan taideteoksen linjoja ja varjostuksia. Tämän takia yhteiskunnassamme onkin säästetty niin paljon kuuluisia maalauksia, luonnoksia, patsaita ja muita taideteoksia ihmiskunnan menneiltä ajoilta. Taide muistuttaa meitä siitä, että voimme aina seurata sydämemme ääntä ja unelmiamme. Taiteen kautta pääset ajatuksissasi aina aikaan, jolloin taiteilijoilla oli omat suojelijansa tai ikivanhat kulttuurit kukoistivat.\nHelppo tapa pitää lähellään sellaisten inspiroivien taiteilijoiden, kuten Edourd Manet'n ja Vincen Van Goghin teoksia, on valita huolella valokuvatapetti heidän uskomattomilla taideteoksillaan. Ei ole aina helppoa ostaa tai ripustaa seinälle kopio taulusta, mutta joskus se on kekseliäämpi tapa laittaa seinälle visuaalisia houkutuksia kuin nauloilla kiinnitettävät pikkutaulut. Valokuvatapetti antaa sinulle vapaat kädet laittaa seinällesi mitä kuvia haluat siistillä ja helpolla tavalla. Et tarvitsee pyyhkiä pölyjä, joten sinulle jää enemmän aikaa nauttimiseen. Arvostat klassisia taideteoksia uudella tavalla, kun voit katsella niitä niin suurina kuin haluat omassa kodissasi. Taidehistorioitsijat luokittelevat vanhoiksi mestareiksi ennen 1800-lukua eläneet eurooppalaiset taiteilijat. Heidän tuotantoonsa kuuluu maalauksia, etsauksia, kaiverruksia ja kynällä tai musteella tehtyjä luonnoksia. Perinteisesti vanhaksi mestariksi kutsuttiin vain taiteilijoita ja taidemaalareita, jotka olivat saaneet koulutuksen ja kuuluivat taiteilijoiden kiltaan. Aina kyse ei kuitenkaan ollut koulutuksesta. Myös niitä ennen 1800-lukua eläneitä taiteilijoita, joilla ei ollut varsinaista koulutusta, voidaan kutsua epävirallisesti vanhoiksi mestareiksi. Ehkä saatat huomata omassa valokuvatapetissasi olevan taiteilijan teoksesta jotain erikoispiirteitä. Lukuisat tyylit voivat auttaa sinua omassa luomisprosessissasi ja antavat ajatuksesi vaeltaa ja vapauttavat taiteellisen puolesi toteuttamaan sitä haluamallasi tavalla. Nauti kupillinen teetä ja rentoudu katselemalla valokuvatapettia, jossa on ranskalaisen, italialaisen tai jonkun muun kuuluisan taiteilijan mestariteos. Sen avulla voit matkustaa ajatuksissasi eurooppalaiseen kahvilaan kiehtovalle minilomalle. Valokuvatapetit korostavat monia elämämme puolia.\nNopea ja helppo tapa ottaa rohkeasti kantaa on käyttää valokuvatapettia uusilla kuvioilla tai designilla. Hyödynnä tarjolla olevia mahdollisuuksia muuttamatta koko sisustusta. Valokuvatapettien abstraktit tai nykyaikaiset designit auttavat sinua ilmaisemaan luovan puolesi ja samalla saat inspiraatiota päätöksiisi. Esimerkiksi monet kukkadesignit auttavat pehmentämään alueen ilmettä kuitenkin pitämällä sen nykyaikaisena. Tarjolla on lukuisia uusia ja innovatiivisia ideoita modernien designien käyttöön, mutta kaikki on kuitenkin sinun päätettävissä. Parhaat suunnittelijat kehottavat sinua tutustumaan tyyliltään sellaisiin valokuvatapetteihin, joista itse pidät ja valitsemaan haluamasi värimaailma, josta lähdet liikkeelle ja sitten annat oman luovuutesi määrätä, mitä kuvioita haluat. Tämän päivän valokuvatapetit antavat mahdollisuuden kotisi sisustamiseen vapaammin kuin koskaan aikaisemmin. Jos olet jo kyllästynyt kukka-designiin, voit helposti vaihtaa sen johonkin muuhun - kuten pehmeämpiin ja enemmän yksityiskohtia sisältäviin kukkamaalauksiin tai vaikkapa rohkeisiin retrokuvioihin, joissa on oranssejä kierteitä. Vanhan sisustuksen teemat voi uudistaa ilman kalliita remontteja. Valitse valokuvatapetti ja hommasta tulee helpompi. Luo kotiisi tehosteseinä turkoosin tai vihreän suosikkisävyilläsi tai vaikkapa graffitivalokuvatapetin kirkasvärisellä ja eläväisellä kuviolla. Laita seinällesi valokuvatapetti kaukaisuuteen tuijottavasta Qui-Gonista, joka tervehtii sinua tullessasi huoneeseen, jossa voit katsella elokuvia tai televisiota. Mikä olisikaan parempi kunnianosoitus rakastamillesi asioille ja tapahtumille kuin sijoittaa ne kotiisi?


Porkkanakakku Keijun tapaan | Keiju reseptit\nKeijun Satumainen porkkanakakku\n200 g Keiju Juokseva 500 ml\n100 g Keiju Juokseva 500 ml\n24 cm:n silikonivuokaan tehtynä Porkkanakakku kuuluu leivonnaismaailman kirkkaimpiin tähtiin, eikä suotta. Tämä makea, mehevä ja mausteisella tuoksulla varustettu kakku täytetään ja kuorrutetaan tuorejuustoseoksella, eikä se vaadi sen kummempia koristeluja. Kakku on helppo leikata paloiksi ja sopii tarjottavaksi vaikkapa kahvin kera.\nValmista kakkupohja vaahdottamalla keskenään kananmunat ja fariinisokeri. Lisää vaahtoon vehnäjauho, mantelijauho, kaneli, kardemumma, inkivääri ja leivinjauhe, sekoita. Lisää Keiju Juokseva taikinaan porkkanaraasteen kera. Sekoita taikina tasaiseksi ja kaada se kakkuvuokaan.\nPaista kakkua uunin keskitasolla 150 asteessa n. 1 tunnin ajan. Varmista kypsyys puisella tikulla kakun keskiosasta: tikkuun ei saa jäädä raakaa taikinaa. Jäähdytä kakku vuoassaan ja kumoa. Valmista täyte ja kuorrutus. Sekoita Keiju Juokseva, maustamaton tuorejuusto ja tomusokeri keskenään. Halkaise kakku. Levitä puolet täytteestä kakkupohjalle ja aseta toinen osa kakkupohjista täytteen päälle. Levitä loput täytteestä kuorrutteeksi kakun päälle.


Jatkuva haku tarkoittaa hakemuksen jättämistä koulutuksiin Keudan omien nettisivujen Koulutustarjonnan kautta. Jatkuvan haun hakijat kutsutaan ohjauspäivään, joita järjestetään kuukausittain. Kutsu lähetetään hakulomakkeelle kirjoitettuun hakijan sähköpostiin. Päätös opiskelijaksivalinnasta tehdään ohjauspäivän jälkeen mahdollisimman pian.\n> Tutustu Keudan jatkuvassa haussa hakeneelle suunnattuun ohjauspäivän etukäteismateriaaliin\nMe Keudassa pyrimme parhaamme mukaan rakentamaan yksilöllisiä opintopolkuja hakijoille ja ottamaan opiskelijaksi Keudaan joustavasti pitkin vuotta.\nJatkuva haku toimii Opintopolun valtakunnallisen Yhteishaun rinnalla hakuväylänä Keudan koulutuksiin. Yhteishaussa hakevat pääsääntöisesti peruskoulun päättävät nuoret, sekä lukion päättötodistuksella YO-linjoille hakevat hakijat, eli käytännössä sellaiset hakijat, joilla ei vielä ole ammatillista tutkintoa. Muut hakeutuvat jatkuvan haun kautta.\nJatkuvan haun hakulomakkeet löytyvät jokaisen koulutuksen sivulta. Täytäthän hakemuksen huolellisesti ja vastaat kysymyksiin kattavasti.\nOpiskelijavalintakriteerit Keudan jatkuvaan hakuun\nHakijalla on riittävät edellytykset hakemaansa tutkintoon/tutkinnon osaan/koulutukseen\nOpiskelijaksi hakeutuvan terveydentilaan tai toimintakykyyn liittyvä seikka ei saa olla esteenä opiskelijaksi ottamiselle. Opiskelijaksi ei kuitenkaan voida ottaa sitä, joka ei ole kykenevä opintoihin liittyviin käytännön tehtäviin tai työssäoppimiseen. Lisätietoja terveydentilavaatimuksista löytyy Opintopolusta.


Kirjoitukset vuoden 2003 tammikuulta - Gernet\nLöytyi 11 kirjoitusta vuoden 2003 tammikuulta.\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 31.1.2003 — Luettu 1 kerran\nKrooninen yskä on varsin tavallinen oire, jonka syyt voivat olla moninaisia. Ainakin seuraavat mahdollisuudet on selvitettävä: tupakointi, astma, refluksitauti (hapan mahaneste ärsyttää), krooninen nuha tai poskiontelotulehdus sekä ACE-estäjälääkkeen ...\nMistä on näyttöä vanhusten hoidossa?\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 29.1.2003 — Luettu 0 kertaa\nSuomenkielinen katsaus geriatrian nykyisistä mahdollisuuksista auttaa toimintakyvyn säilyttämistä ja lykätä laitoshoitoa.Pitkälä & Strandberg,. Suomen Lääkärilehti, 3.1.2003, ss. 39-44\nEuroopan gerontologiakongressi Barcelonassa 2-5.7.2003\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 26.1.2003 — Luettu 0 kertaa\nVth European Congress of Gerontology IAG - European Region Barcelona 2-5 July, 2003 QUALITY OF LIFE FOR AN AGEING SOCIETYVL Congress Spanish Society of Geriatrics and Gerontology12th Congress Catalanobalear Society of Geriatrics and Gerontology HUOM: ...\nSGF:n jäsenet: Vuosikokous ja symposium 27.3.2003\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 20.1.2003 — Luettu 0 kertaa\nSGF:n vuosikokous pidetään 27.3.2003 Helsingissäo alkaen klo 10. Vuosikokouksen ohjelma lähetetään lähiaikoina postissa. Symposiumin aiheina ovat Kognitio - Käytösoireet - Kipu.Jäsenet: muistakaa pitää huolta mahdollisten osoitteenmuutosten ...\nLääketieteen monista edistysaskelista huolimatta tavallinen flunssa (poislukien varsinainen influenssaviruksen aiheuttama tauti) uhmaa aina vaan hoito- ja ehkäisy-yrityksiä. Tämä käy hyvin ilmi suomalaisten infektiolääkärien perusteellisessa katsauksessa ...\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 16.1.2003 — Luettu 0 kertaa\nKirurgin työvälineen unohtuminen potilaaseen on ikävä komplikaatio ja varmaa uutisainesta. Mutta mikä altistaa sille, että sidetaitos tai instrumentti kaikista varotoimenpiteistä huolimatta unohtuu leikkauksen päätyttyä.Amerikkalaisen ...\nMistä apua Parkinsonin taudin diagnoosiin?\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 15.1.2003 — Luettu 0 kertaa\nKatsauksessa käytiin läpi tutkimukset, joissa oli selvitetty eri oireiden ja testien osuvuutta Parkinsonin taudin diagnoosissa. Seuraavat oireet olivat hyödyllisiä: vapina, jäykkyys, hitaat liikkeet, pieni käsiala, vaappuva kävely, vaikeudet kääntyä ...\nMetformiinin käyttö diabetespotilailla\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 13.1.2003 — Luettu 0 kertaa\nDiureetin ohella metformiini näyttää olevan lääke joka paranee vanhetessaan. Metformiini on diabeteslääke, jonka on viime vuosina todettu vähentävän sydän- ja verisuonisairauksien riskiä - erityisesti ylipainoilla diabeetikoilla - ja myös estävän ...\nDiureetti hyvä verenpainelääke\nYli 30 000 verenpainepotilasta käsittäneessä amerikkalaisessa ALLHAT-tutkimuksessa vertailtiin eri verenpainelääkkeiden (diureetti, ACE-estäjä, kalsiumestäjä) vaikutuksia sydän- ja verisuonisairauksiin ja kuolleisuuteen. Mukana oli paljon myös yli ...\nAlzheimerkongressi Kuopiossa 21-22.3.2003\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 10.1.2003 — Luettu 0 kertaa\nRe: The Third Kuopio Alzheimer SymposiumMarch 21-22, 2003, Microteknia, Kuopio, FinlandDear Colleagues,We invite you to joinTHE THIRD KUOPIO ALZHEIMER SYMPOSIUMunder the Auspices of Department of Neuroscience and Neurology, University of Kuopioto be held ...\nUutiset — Kirjoittanut Timo Strandberg 8.1.2003 — Luettu 0 kertaa\nKolinesteraasi-inhibiittorit ovat tämän hetken tärkein dementialääkeryhmä, joilla on vaikutusta sekä kognitioon että käytösoireisiin. Meta-analyysissa on käyty läpi 29 tutkimusta joissa on selvitetty näiden lääkkeiden vaikutuksia neuropsykiatrisiin ...


TOIVOA-hanke - SPR-Kirppis\nTOIVOA-hankeella (Työkykyä, Osaamista, Intoa, Voimaa ja Onnistumista) on ensisijaisesti työllistävä tavoite. Tavoitteena on päivittää työnhakijan/työkokeilijan/työntekijän työelämätaitoja ja työnhakuvalmiuksia sekä vahvistaa ammatillista osaamista ja sosiaalisia vuorovaikutustaitoja.\nTyöskentely ja työhönvalmennus aloitetaan SPR-Kirppiksellä Kokkolassa tai Vaasassa 1-6 kuukauden mittaisella työkokeilujaksolla, jonka jälkeen tavoitteen on työllistyä palkkatukityöhön, avoimille työmarkkinoille tai löytää jokin muu työelämässä eteenpäin vievä positiivinen ja mieluisa ratkaisu. SPR-Kirppiksillä opitut työelämätaidot ja työntekemisen malli on sovellettavissa erilaisissa työtehtävissä myös avoimilla työmarkkinoilla.\nSPR-Kirppiksillä ammatillista osaamista ja työelämävalmiuksia on mahdollista vahvistaa ja kehittää edelleen kaupanalan, logistiikan-, puhdistuspalvelualan- ja tekstiilialan sekä kierrätyksen ja kiertotalouden näkökulmasta. Työllistymistä tuetaan kutsumalla eri asiantuntijoita pienryhmätapaamisiin, esimerkiksi alueen oppilaitosten edustajia sekä työelämän edustajia. Työkokeilujakson aikana on mahdollista osallistua ja suorittaa työllistymistä edistäviin työelämän kortti- ja lupakoulutuksiin mm. EA1 ja työturvallisuuskorttikoulutukseen. Oman osaamisen tunnistamista ja sanoittamista toteutetetaan PAIKKO- ohjelman sekä Työkykyviisarin avulla.\nTyöpisteinä ja työntekopaikkoina toimivat SPR-Kirppis Kokkola ja SPR-Kirppis Vaasa.\nTOIVOA-hankeen palvelut on tarkoitettu työttömille työnhakijoille Pohjanmaan TE-toimiston alueella; Kokkolassa ja Vaasassa. Erityistä kohderyhmää ovat pitkään tyttömänä olleet (pääsääntoisesti 2v. tyttömyyttä) ja muussa haastavassa työmarkkinatilanteessa olevat työnhakijat; osatyökykyiset sekä työllistymiseen erityistä tukea tarvitsevat muut henkilöt sekä maahanmuuttajat.\nTOIVOA-hankkeen työntekijät, SPR-Kirppis Kokkola\nJaana Rahkola puh. 040 626 4604\nSari Elo puh. 040 672 4405\nTOIVOA-hankkeen työntekijät, SPR-Kirppis Vaasa\nJohanna Lehtilä puh. 040 644 9475\nMarju Ulmonen puh. 040 623 6649\nTOIVOA-hanke mahdollistaa henkilökohtaisen ohjauksen ja valmennuksen matkalla työelämään tai opintoihin.\nPohjanmaan TE-toimiston rahoittama TOIVOA-hanke on alkanut 1.9.2020 ja on kestoltaan 3 vuotta.\nYhteistyössä Pohjanmaan ELY-keskus.


KTM 125 Duke 125 cm³ 2016 - Helsinki - Moottoripyörä - Nettimoto\nHyvin pidetty ja laitettu KTM 125 Duke.\n- KTM Power parts: pakoputkisto + äänenvaimennin\n- KTM Power parts: lyhyt kilventeline\n- Timeless fatbar ohjaustanko koropaloilla\n- Ohjaustangonpää peilit\n- KTM kahva Gripit\n- KTM katkeamattomat ja säädettävät kytkin- ja jarrukahvat\n- KTM etujarrun nestesäiliön kansi\n- Rok Bangoros tarrasarja\nVakio-osat mukaan, myös huolto- ja ohjekirjat ja vara-avain.\nLoppusyksystä huollettu: Öljyt, suodattimet, Uusi eturengas (Pirelli), jarrupalat eteen ja taakse.\nLoistoyksilö hyvään kotiin!\nToimitus mahdollista tietylle suunnalle Suomea.


Lajoitamme jokaisesta myydystä rasiasta 5 snt Marttojen toimintaan!\nMartta-kananmunat tulevat myyntiin helmikuussa 2019 Keskon ja S-ryhmän kauppoihin. Mikäli et heti löydä Martta-kananmunia lähikaupastasi, pyydä kauppiasta tai osastovastaavaa tilaamaan niitä sinne. Mitä enemmän Martta-kananmunia ostetaan, sitä enemmän saamme kerättyä Marttojen toiminalle rahaa. Kaikki mukaan!\nJuuri näissä Martta-kananmunissa on huomioitu mahdollisimman pieni hiilijalanjälki. Isot ruskeat kananmunat tuotetaan 7 km päästä siitä, mistä kanojen rehu tulee. Rehu on tehty lähialueen tuottajien pelloilta tulevista viljoista.\nMikäli Martta-munia ei ole vielä sinun lähikaupassasi, kannattaa pyytää maitovastaavaa tai kauppiasta niitä tilaamaan. Niiden ean-koodi on 6430017900903. Kauppa pystyy tällä koodilla tilaamaan niitä.


Mitä tehdä, kun naapuri meluaa? - Asianajotoimisto Fiducius Oy\nFiducius > Artikkelit > Mitä tehdä, kun naapuri meluaa?\nAsun kerrostalossa ja yläkerran asunnosta on kuulunut vuoden verran jatkuvaa kolistelua, kovaäänistä musiikkia, ovien pauketta ja pattereiden naputtelua. Kenelle minun kannattaisi tehdä ilmoitus metelöinnistä?\nJokaisella ihmisellä on oikeus kotirauhaan eli oikeuteen olla toisten häiritsemättä siinä piirissä, joka voidaan katsoa hänen kodikseen. Hiljaisuus taloyhtiössä kestää ilta kymmenestä tai yhdestätoista aamuseitsemään ja kyseisenä ajankohtana saa kuulua vain normaaliin elämään kuuluvia ääniä. Näin ollen vain silloin kun metelöinti asunnossa tai yleisissä tiloissa on häiritsevää ja jatkuvaa, voidaan siihen puuttua, sillä naapurien kesken voi olla erimielisyyttä siitä, mikä on kohtuullista melua.\nJos häiriötä aiheuttaa asunnossa vuokralla asuva, voi ilmoitus asunnon omistajalle olla aiheellinen. Vuokranantajalla on oikeus puuttua vuokralaisen naapureita häiritsevään elämäntyyliin kirjallisella varoituksella. Kirjallisen varoituksen antamisen jälkeen vuokranantaja voi purkaa vuokrasopimuksen, jos varoitukseen johtanut käyttäytyminen ei lopu. Purkuperuste edellyttää kuitenkin toistuvaa piittaamattomuutta naapureista.\nTapauksissa, joissa vuokranantaja ei puutu vuokralaisen metelöintiin tai meteliä aiheuttaa asunnon omistaja itse, on mahdollisuutena antaa isännöitsijälle kirjallinen ilmoitus metelöinnistä, josta tulee ilmetä häiriöiden päivät ja kellonajat. Jos valittajalla on häiriöstä riittävää näyttöä, hallitus voi antaa virallisen varoituksen huoneiston hallintaan otosta ja tarpeen vaatiessa kutsua yhtiökokouksen koolle ja päättää huoneiston hallintaan otosta enintään kolmeksi vuodeksi, jos häirintä jatkuu varoituksen jälkeenkin.\nÄärimmäisissä tapauksissa on mahdollista tehdä poliisille rikosilmoitus kotirauhan rikkomisesta. Henkilö, joka tahallaan rikkoo toisen kotirauhaa metelöimällä, voidaan tuomita kotirauhan rikoksesta joko sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Oikeuskäytäntöä on esimerkiksi kiusantekotarkoituksessa tapahtuvasta äänentoistolaitteiden soittamisesta tarpeettoman kovalla teholla.\nEnnen edellä mainittuihin toimenpiteisiin ryhtymistä kysyjän olisi kuitenkin paras pyrkiä keskustelemaan häiriötä aiheuttavan naapurin kanssa.\nEräs syy naapurista hyvin kuuluviin ääniin voi olla myös talon puutteelliset äänieristykset. Taloyhtiön vastuulla on, että seinän ääneneristävyys täyttää vähintään rakennusajankohdan mukaiset vaatimukset, jos kyseessä on rakennuksen alkuperäinen seinärakenne. Asiasta kannattaa tehdä ilmoitus isännöitsijälle ja ehdottaa taloyhtiölle vian korjaamista. Tarpeen vaatiessa yhteyttä voi myös ottaa kaupungin terveysviranomaiseen.


Kirjanainen: Viivi Luik: Seitsemäs rauhan kevät\nLähettänyt Kirjanainen klo 12.33\nAnonyymi 19. joulukuuta 2012 klo 14.02\nYllättävän hyvin tämä kirja palautui vielä mieleen, kun luin tätä ja Elma Ilonan tekstiä kirjasta, jonka lukemisesta nyt kuitenkin on lähes vuosi aikaa. Ehkä se kertoo kirjasta jotain. Hämmennyin myös siitä, että Elma I. kritisoi samaa mitä minä: kertojaratkaisua. Ollako lapsi vai ei tms.\nMinulla on ollut ajatuksena, että luen "tässä joskus" vielä tuon Varjoteatterinkin. Kiinnostaako se sinua nyt?\nt. mainittu Jaakko anonyymina\nKirjanainen 19. joulukuuta 2012 klo 22.56\nKyllä tuo kertojaratkaisu oli minustakin vähän hämmentävä. Vaikka aikuisen ääntä ei ollut paljon, se rikkoi harmoniaa. Ehkä olisi voinut mennä siihen ääneen täysillä enemmän tai jättää pois. Varjoteatteri on käsittääkseni saanut ihan positiivisen vastaanoton, mutta ehkä innostus tämän myötä vähän laantui. Olisiko Luik ennen kaikkea runoilija? Oikeastaan hänen lyriikkaansa kiinnostaa nyt enemmän kuin Varjoteatteri.\njaana 19. joulukuuta 2012 klo 20.49\nOlin aiemmin kiinnostunut tästä, mutta kun luin Varjoteatterin innostus vähän laimeni, sillä se ei ihan täysin vastannut odotuksiani. Nyt kiinnostukseni tätä kirjaa kohtaan karisi entisestään, sillä minä olen vähän huono lukemaan kirjoja, jotka ovat täysin lapsen näkökulmasta kerrottuja, niin kuin tämä vaikuttaisi olevan.\nSe, että Viron poliittinen tilanne jää "roikkumaan taustalle" johtuu varmasti kirjoitus- ja julkaisuajankohdasta. Silloin sen pohtiminen ei vielä ollut vapaata.\nKirjanainen 19. joulukuuta 2012 klo 22.59\nKyllä tämä on yhteiskunnan kuvauksen ja politiikan kannalta oman aikansa teos. Olisiko lapsen näkökulma (ilmeisesti omaelämänkerrallinen) valittu juuri siksi, että sen kautta asioita saattoi tarkastella peitellymmin ja vihjailevammin?\nUnknown 20. joulukuuta 2012 klo 15.53\nMinä aloitin Varjoteatterin ennen tätä, se jäi kesken aika alussa. Tähän pääsin paremmin mukaan, lukufiiliskin oli silloin juuri oikea.\nJännä nähdä että muitakin tökki tuo kertojanäänen vaihtelu. Jotenkin se aikuisääni vaan ei istunut täysin luontevasti kokonaisuuteen...\nKirjanainen 21. joulukuuta 2012 klo 8.30\nKiva että muuten pidit kirjasta. Luin tämän perään aika keskinkertaisen kirjan ja sen valossa arvo nousi, vaikka lukiessa tuntui jossain määrin pettymykseltä\nJokke 21. joulukuuta 2012 klo 13.32\nTiedän uuttukyyhkyn, mutta en erota sitä villistä sepelkyyhkystä :)\nKirjanainen 22. joulukuuta 2012 klo 9.14\nOlet siis edistyneempi ornitologi kuin minä, joka juuri ja juuri tunnistan pihapiirin linnut... Hyvää joulua sinullekin!


Peace&Style: Inspiration Blog Awards\nIndiedays hakee nyt inspiroivimpia blogeja. Kysymys on: Mikä blogi saa sinut inspiroitumaan? Mikä on suosikkiblogisi, kun haet uusia ideoita? Blogeja haetaan viidessä sarjassa: Muoti, kauneus, lifestyle, sisustus sekä ruoka. Jos minun blogini on mielestäsi palkinnon arvoinen, voit ehdottaa blogiani mukaan äänestykseen.\nKlikkaa itsesi Indiedaysin sivuille, niin pääset ehdottamaan mitkä blogit ansaitsevat pääsyn ehdolle Inspiration Blog Awardsiin. Voit ehdottaa myös omaa blogiasi. Ehdokkaiden haku jatkuu 27.10. asti. Voittajien äänestys tapahtuu Indiedaysin sivulla 29.10.-10.11.2013. Indiedays palkitsee Suomen blogitaivaan tähdet lauantaina 16.11.\nOletko jo tutustunut ruokablogien maailmaan? Ehdotan vierailua blogiin nimeltä Pieni keittiö Kontulassa. Tutustu, ihastu, ja ehdota!\nTunnisteet: muoti, Vinkit, Äänestä\nMilma 15. lokakuuta 2013 klo 13.17\nKävin sua äänestämässä, ehdottomasti ansaitset olla ehdolla ! :)\nAnsku 16. lokakuuta 2013 klo 16.37\nPusipusi sitten vain kiitokseksi <3 <3 <3 Olet niin murunen :)\nAnna, 15. lokakuuta 2013 klo 20.46\nSulla on maailman kaunein tukka!\nAnsku 16. lokakuuta 2013 klo 16.38\nOho, no mutta kiitos! :D\nAnna-Maria / Secret Wardrobe 16. lokakuuta 2013 klo 10.14\nIhanan monipuolinen ja vivahteikas asujen kirjo <3 Täytyykin ehdottomasti käydä äänestämässä!\nHitsi miten ihanasti kuvailtu, wau! Kiitokset :)\nSusanna89 20. lokakuuta 2013 klo 19.55\nEhdotin sinua ja paria muutamaa :)\nAnsku 21. lokakuuta 2013 klo 6.07\nSuurkiitos! :) Päivä alkoi hymyillen!


Joko harrastustakuu Lahteen?\nTämän päivän Etlarissa Petra Kärkällä hyvä vaatimus harrastustakuusta.\nOlen pitänyt harrastustakuun vaatimusta esillä lukuisissa mielipidekirjoituksissani jo vuodesta 2016 (kommenteissa) ja laatinut valtuustoaloitteen demarivaltuustoryhmälle harratustakuun saamiseksi Lahteen viime kesänä.\nHarrastustakuu aloitteen voi lukea mm. täältä: https://www.mariamakynen.fi/single-post/2018/09/10/Lahti-harrastamisen-mallikaupungiksi-–-Harrastustakuu-kaikille-lapsille-1?fbclid=IwAR0cVywZjl-73UcpHNgA-AZg1ox4EdPWL82HJmkEBrghZZgNPqHDVMcy-pY\nAloite tuotiin jo kerran sivistyslautakunnan kokoukseen käsiteltäväksi 4.12.2018, mutta virkamiesten vastaus aloitteeseen ei ollut tyydyttävä ja keskustelun jälkeen valmistelija veti aloitteen takaisin. Tämän jälkeen olemme pitäneet aiheesta sivistyslautakunnan kanssa kaksi seminaaria kaupungin työntekijöiden ja liikunta- ja kulttuurilautakunnan kanssa. Keskustelu on aina hyvästä, mutta nyt tarvittaisiin kuitenkin jo tekoja, ei korulauseita.\nSeminaarien keskustelujen pohjalta kaikilla näyttää olevan sama suunta ja poliittinen tahto aloitteen tavoitteille kyllä löytyy.\nTässä vielä aloitteen tavoitteet: - Lahti takaa jokaiselle lapselle ja nuorelle mahdollisuuden ohjattuun harrastukseen. -Kaupungin tulee selvittää, kuinka voitaisiin järjestää kaikilla alueilla sellaiset puitteet, joissa jokaisella lapsella olisi mahdollisuus harrastaa koulun ulkopuolella tai koulupäivien yhteydessä. -Hyödynnetään olemassa olevia resursseja ja hankkeita. - Kehittämistyöhön tulisi ottaa mukaan harrastusseurat, nuorisoseurat, koulut, vanhemmat, yritykset ja järjestöt. - Laaditaan toimenpidesuunnitelma, johon eri kaupungin toimialat listaavat mahdollisia toimenpiteitä Harrastustakuun aikaansaamiseksi. -Selvitetään mahdollisuuksia harrastusohjaajien nimeämisestä kouluihin.\nLisäksi esittämäni evästys virkamiehille sivistyslautakunnankokouksessa 4.12.2018:\nLautakunta toivoo seuraavia toimeenpiteitä: A) valitaan Harrastustakuu-koordinaattori, joka pohtii harrastus- ja nuorisojärjestöjen, koulujen ja perheiden yhteistyötä siten, että jokaiselle lapselle saadaan taattua harrastus. Ilmaisten harrastusmahdollisuuksien listaus ei riitä, vaan taloudellinen, sosiaalinen ja kulttuurinen tuki tulee tulla lapsen kasvuympäristöön (esimerkiksi kouluun).\nB ) Harrastustakuu-mallin ja -toimeenpidesuunnitelman laatiminen yhdessä harrastus- ja nuorisojärjestöjen, koulujen ja perheiden kanssa.\nC ) jokaiseen kouluun valitaan harrastusohjaaja, joka kartoittaa koulun oppilaiden harrastuneisuutta ja osallistuu Harrastustakuu -mallin toimeenpiteiden kehittämiseen, jotta jokaiselle lapselle voidaan taata harrastus.


Keppihevosvoimin – Lepolandian Majakka\n|In Hauskat, Hollola, Lepolandian majakka\nTänään piti valita romurallin ja keppihevosten välillä. Vaikka viime kesänä ”ihastuin” näistä vaihtoehdoista ensimmäiseen, niin valitsin jälkimmäisen. Valinta oli helppo, sillä kisassa oli tällä kertaa mukana myös oma tytär keppihevosensa Hannun kanssa.\nTiukka keskittyminen esteellä.\nMaalissa odotti palkinto niin ratsastajalle kuin myös hevoselle.\nHollolan kirkonkylällä Talomuseoalueella eivät moottorit pärisseet eikä pakokaasu haissut. Pakko kuitenkin myöntää, että hauskaa oli näitäkin kuvailla. Loppuun muutama tyylinäyte kilpailujen kuntosarjasta:\nCanon EOS 5D Mark IV Hevoset Hollola Sigma 120-300mm f2.8 DG OS HSM Sport Urheilu\n23.6.2017, 12:42 pm\nEläköön keppihevoskisat !\nIhanat kuvat, eritoten tyttären loikat.\nUskokaa pois, kyllä se kesä sieltä tulee...


Kiteen Jäähallilla on jälleen vilkas kesä erilaisten taitoluisteluleirien merkeissä. Kesäkuun alun leireillä jäällä luistelivat nuoret lupaavat maajoukkueen taitoluistelijat, 19-vuotias Espoon Jäätaitureiden luistelija Viveca Lindfors ja Porvoon Taitoluistelijoiden 16-vuotias Vera Stolt.\nNUORTEN olympiavalmentaja Nuriya Pirogova on käynyt Kiteen leireillä valmentamassa jo vuodesta 2000 asti.\n– Leiri on mennyt hyvin. Meillä on paljon nuoria ympäri Suomea, ensimmäisellä viikolla oli 62 luistelijaa ja tällä viikolla 58, Pirogova kertoo.\nPirogova iloitsee, että leireille on jälleen kerran saatu hyviä valmentajia kuten Tatjana Lebedeva, Nikita Novoseltsev, Ruslan Novoseltsev, Natalia Petshersky, Valeri Petshersky ja Victor Zubik.\n– Valmentajat ovat kehittyneet paljon vuosien varrella. Luistelijat puolestaan tekevät myös kovasti töitä ja kehittyvät, Pirogova pohtii.\n– Meillä on eri ikäisiä ja eri tasoisia luistelijoita, mutta olemme saaneet hyvin tehtyä uusia ohjelmia ja he ovat päässeet valmistautumaan uuteen kauteen, Pirogova kuvailee.\nPirogova on tyytyväinen Kiteen Evankelisen Kansanopiston sekä jäähallin tarjoamaan leirimiljööseen.\n– Pidämme tästä paikasta, koska täällä on niin rauhallista. Luistelijat pääsevät palautumaan hyvin saunan ja uimisen avulla majoituspaikassa. Iso kiitos kaikille, ketkä ovat mukana tekemässä leiriä, Pirogova iloitsee.\nLINDFORS leireilee Kiteellä ensimmäistä kertaa. Taitoluistelijalle leirin valmentajat ovat ennestään tuttuja.\n– Täällä valmennus on hyvää, valmentajat ennestään tuttuja ja hyvä ilmapiiri, Lindfors kertoo.\nKauden tärkeimpiä saavutuksia Lindforsilla olivat Olympiapaikan lunastaminen Suomeen, EM-kilpailujen 14. sija, PM-kilpailujen mestaruus sekä MM-kilpailujen 16. sija. Lisäksi Lindfors teki myös uuden henkilökohtaisen ennätyksen ja samalla kotimaisen kärkituloksen 166,63.\n– Kokonaisuudessaan oon tyytyväinen siihen, miten edellinen kausi meni ja millaiset suunnitelmat seuraavalle kaudelle on tehty, Lindfors kertoo.\nLindforsin tavoitteena tulevalle kaudelle on parantaa arvokisamenestystä.\n– Taitoluistelu on mun elämä, ollut siitä asti kun oon ollu 5-vuotias, Lindfors sanoo hymyillen.\nSTOLT oli haastattelun hetkellä viettämässä toista leiriviikkoaan Kiteellä. Meneillään on myös toinen kesä leireilyä Keski-Karjalassa.\n– Täällä on hyviä valmentajia, kaikki on lähellä ja täällä on kivaa. Eri valmentajilta saa erilaista palautetta, Stolt kertoo.\nStolt oli viime kautena loukkaantuneena, joten hän kertoo päässeensä nyt hyppimään ensimmäisiä kertoja kunnolla.\n– Oon hyppinyt nyt paljon erilaisia hyppyjä, kun pystyn hyppimään. Hyppiminen on parasta taitoluistelussa sekä se, että lajissa yhdistyy kaikki: hypyt, piruetit ja tanssi, Stolt iloitsee.\nLeiripäivät kuluvat useampien jää- ja oheisharjoitusten, baletin sekä lihashuollon ympärillä.\n– Nyt kesän aikana haluaisin valmistautua seuraavaan kauteen, että saan ohjelman ja hypyt kuntoon. Syksyllä edessä on ohjelmakatsaus, jonne toivon hyvää suoritusta, Stolt suunnittelee.


Petankin pelaaminen kiinnostaa ympäri maailmaa – Keila Rysa\nby Antero on syyskuu 20, 2017\nTarkkuusheitoista nauttiville on tarjolla myös ulkolajeja. Hauskaa ajanvietettä porukalla on petankki, joka sopii pelattavaksi ihan kaiken ikäisille, eikä vaadi mitään erityisvalmisteluita. Varsinaisesta kuntoilusta lajissa ei ole kysymys, sillä heittäminen etenee rauhallisesti ja kuulat ovat huomattavasti keilapalloja pienempiä ja kevyempiä. Laji kuitenkin kehittää motoriikkaa, tasapainoa, koordinaatiota ja reaktiokykyä. Rakkaalla pelillä on monta nimeä ja muualla se tunnetaan ainakin nimillä pétanque, boules, boccia, vola, bocce ja raffa.\nEi siis ole kovin yllättävää, että petankkia harrastetaan ihan kaikkialla maailmassa ja sen juuret ulottuvat tuhansien vuosien taakse. Kuulapelin ensimmäisistä versioista ei ole tarkkaa tietoa, mutta ne ovat olleet osa monia muinaiskulttuureja sekä idässä että lännessä. Välimeren alueelle pelin uskotaan kulkeutuneen roomalaisten sotilaiden mukana. Virallisesti petankki lanseerattiin kuitenkin vuonna 1910. Sen nykyisen muodon kehitti kuulapeliveteraani Jules Hugues, joka joutui reumatisminsa takia etsimään uutta pelimuotoa vauhdikkaan kuulapelin tilalle. Tässä uudessa versiossa heitot heitetään paikallaan ja jalat yhdessä seisten heittoympyrästä. Peli on nimetty heittotavan mukaan, sillä ranskaksi pied tanquées tarkoittaa ”jalat yhdessä”.\nEtelä-Euroopan puistoissa näkyy petankin suosio\nEtelä-Euroopassa petankkia pelaavat erityisesti miehet ja pelin rauhalliseen luonteeseen nähden siihen liittyy toisinaan suuriakin tunnekuohuja. Esimerkiksi kaikissa Provencen kaupungeissa on oma petankkikenttänsä, jonka laidalle kertyy erityisesti viikonloppuisin myös yleisöä. Suosittua petankki on myös Italiassa ja Espanjassa, mutta erityisen lämpimästi peliin suhtautuvat ranskalaiset. Ranskassa näkeekin pétanquen pelaajia viikonloppuisin ja lämpiminä kesäiltoina lähes jokaisessa puistossa. Rauhallinen peli sopii mainiosti ranskalaisen illanvieton tunnelmaan, sillä pelin lomassa ehtii hyvin nauttia virvokkeita ja keskustella. Suomestakin löytyy jo yli 50 petankkiseuraa.\nPelata voi kolmen, kahden tai yhden hengen joukkueella\nPetankissa on vain muutamia sääntöjä, jotka on helppo oppia. Yleisimmin petankissa kolmihenkinen joukkue pelaa toista kolmen hengen joukkuetta vastaan. Pelata voi kuitenkin myös kahden hengen joukkueissa tai jopa yksi pelaaja vastaan toista. Kolmen hengen joukkueilla pelattaessa eli trippelissä jokainen pelaaja saa heitettäväkseen kaksi kuulaa. Kahden ja yhden hengen joukkueiden pelissä jokaisella pelaajalla on kolme kuulaa. Voittajaksi selviytyy se joukkue, jolla on eniten kuulia maalipallon lähellä. Pelin taktikoihin kuuluu, että heitoilla pyritään myös estämään ja siirtämään vastustajan kuulia.\nSäännöt määrittelevät kuulia, maalipalloa ja heittoja\nPeli aloitetaan arpomalla joukkue, joka saa valita kentän ja heittää maalipallon. Joku aloittajajoukkueen jäsenistä piirtää maahan 35–50 senttimetrin ympyrän. Ympyrän tulee olla suuruudeltaan sellainen, että jokainen joukkueen pelaaja mahtuu seisomaan siinä siten, että jalat jäävät ympyrän sisälle. Heitettäessä jalat eivät saa koskettaa ympyrän viivaa.\nPetankkia voi toki pelata mökki-iltojen ratoksi oikeastaan millä välineillä tahansa, mutta virallisissa peleissä kuulien koostumus on tarkasti määritelty. Petankissa käytettävien kuulien tulee aina olla metallisia. Niiden halkaisija on vähintään 7,5 senttimetriä ja korkeintaan 8 senttimetriä. Painoltaan kuulat saavat olla 650 gramman ja 800 gramman välissä. Kuuliin saa kaivertaa esimerkiksi oman nimensä, mutta muita muutoksia niihin ei saa tehdä. Erikseen on kielletty vielä kuulien lämpökäsittely, sillä tämä muuttaa pinnan kovuutta. Maalipallot voivat puolestaan olla materiaaliltaan puuta tai synteettistä materiaalia, eikä niiden väriä ole määritelty. Kooltaan maalipallojen tulee olla 2,5 senttimetrin ja 3,5 senttimetrin välissä.\nViralliset pelit käydään sorakentillä\nPetankkia voi tarvittaessa pelata oikeastaan millä alustalla tahansa, mutta suosituin pelipaikka on jonkinlainen tasainen sorakenttä. Lajissa kilpaillaan jopa MM-tasolla asti ja kilpailuja varten kentät rakennetaan erityisen haastaviksi. MM-kisoissa kyse on aina trippeleistä eli kolmen hengen joukkueista. SM-kisoissa taas on omat luokkansa kaikille pelimuodoille.\nTidigare inlägg Kohti täydellistä kaatoa\nNästa inlägg Biljardin alalaji snooker on mahtava taktiikkapeli


Kotona ja kaupungilla: Viikonloppu miehen luona Pietarsaaressa\nKerroin vähän aikaa sitten teille lukijoille meidän muuttuneesta elämäntilanteessa. Mieheni asuu arkisin yksin Pietarsaaressa ja itse olen kotona Turussa kaksin 3-vuotiaan poikamme kanssa.\nHalusimme heti alkuun mennä katsomaan isännän uutta (vuokra)kämppää. Toki itselläni syhysi kädet halusta päästä sisustamaan ja toki oli kiva nähdä millainen asunto siellä sitten on. Pojalle oli mielestämme tärkeä näyttää kongreettisesti se missä isä viikot viettää niin hänen on ehkä helpompi ymmärtää mitä tarkoittaa, kun puhumme "pikku kodista".\nMulle oli kertynyt plustunteja töissä ja pääsin lähtemään töistä aikaisemmin perjantaina. Menimme junalla sillä sillä on kiva matkustaa lapsen kanssa pidemmät matkat. Riippuen lähdöstä kestää matka Turusta Pietarsaareen noin viitisen tuntia.\nMies tuli vastaan Pännäisten asemalle ja menimme kaikki yhdessä kauppaan ostamaan ruokaa ja muita herkkuja viikonlopuksi.\nSitten tutustuimme asuntoon ja se olikin oikein kiva, tilava ja valoisa. Keittiö tuntui hieman vanhan aikaiselta, kun meillä kotona juuri vähän aikaa sitten rempattiin keittiö. Muutoin oli kyllä tosi kiva asunto. "Pikku kodissa" on kaksi huonetta, keittiö, kylpyhuone ja parveke.\nPoika hyökkäsi heti pikkulegojen kimppuun ja löysi legolinnasta ilokseen Ryhmä Hau -suklaamunan. Olipa kiva päästä taas isännän valmistamien aterioiden äärelle. Syötiin ja juotiin hyvin.\nLauantaina lähdimme kävelylle Skatan (vanha puutaloalue) alueella ja muutoinkin tutustumaan kaupunkiin. Olen muistaakseni vain kerran aikaisemmin ollut Pietarsaaressa. Siitäkin on jo aikaa. Hain silloin sinne opiskelemaan muttei tärpännyt.\nKävelimme myös kaupungilla ja kävelykadulla. Sen enempää en tällä kertaa kaupoissa käynyt, mutta menimme kahville ihanaan pieneen kahvilaan.\nKahvittelun jälkeen kävelimme hieman läheiselle merenrannalle kurkkaamaan. Illaksi meillä oli tiedossa herkkuja kämpillä ja katselimme tv:stä Putousta. Pojan nukahdettua avasimme vielä skumppapullon ja katsoimme elokuvaa.\nCafe Skorpan sijaitsee Skatan puutaloalueella. Se on idyllinen ja tarjoilutkin erinomaisia.\nSunnuntaina kävimme kurkkaamassa miehen työpaikkaa ja sitten suuntasimme paikalliseen lasten peuhupaikkaan (miksi niitä nyt mahdetaan virallisesti sanoa?!). Sen jälkeen poika olikin aika väsynyt ja nukahti autoon. Teimme pienen maisemareitin ennen asunnolle menoa.\nRuoan jälkeen olikin sitten taas pakkailujen ja hyvästien aika muutamaksi päivää. Isäntä heitti meidät Pännnäisten asemalle. Olimme illalla klo 21 perillä Turussa, joten päätin ottaa taksin, jolla pääsee helposti ja nopeasti suoraan kotiin nukkumaan. Mukavasti reissu meni vaikka melko pitkät junamatkat ovatkin. Onneksi on leikkivaunu!\nOnko teillä jotain hyviä vinkkejä Pietarsaareen tai lähialuelle? Lähinnä jotain lapsille/lapsiperheille. Arktinen museo ja Aspegrenin puutarha sekä uimarannat ovat ainakin jo seuraavien vierailujen to do -listalla.\nTunnisteet: Kotimaan matkailu, perhe, Pietarsaari


Erikoissairaanhoidon hoitotakuu ei toteudu tavoiteajassa\nKotimaa Julkaistu 05.07.2005 05:36 (Päivitetty 06.07.2005 19:01)\nHoitotakuun edellyttämä kuuden kuukauden hoitoonpääsyaika ei toteudu erikoissairaanhoidossa tavoiteajassa, kertoo Helsingin Sanomat.\nMaaliskuussa voimaan tulleen hoitotakuun piti toteutua elokuun loppuun mennessä, mutta sairaanhoitopiireissä tavoite on osoittautunut liian kunnianhimoiseksi. Jonoja on saatu tuntuvasti lyhennettyä, mutta tilanne on hankala tietyissä potilasryhmissä, kuten kuulonhuollossa ja ortopediassa.\nHelsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUS:n talousarviopäällikkö Jari Finnilä kertoo kesän pidentävän jonoja entisestään.\n- Kun on lomia, sijaisia on melko vaikea saada. Se tarkoittaa sitä, että kesäisin joudutaan sulkemaan osastoja ja leikkaussaleja. Näin ollen kesän aikana jonot eivät tule ainakaan lyhenemään ja urakkaa jää enemmän loppuvuodeksi.\nSairaanhoitopiirit arvioivat saavansa jonot kuriin vuoden loppuun mennessä.\nHelsingin Sanomien mukaan jononpurkuleikkausten jatkamisesta loppuvuoden ajan on päätetty ainakin Helsingin ja Uudenmaan, Varsinais-Suomen ja Pohjois-Savon sairaanhoitopiireissä. Pohjois-Pohjanmaalla tilanne tarkastetaan syyskuun alussa.


Peiteaine (07) -tummat silmänaluset\nBoho Peitevoide Orange sävy 07 on oranssi tummien ja erittäin tummien silmänalusten luonnolliseen peittämiseen, ihon pigmenttimuutosten peittämiseen (esim. maksaläiskät) ja kasvojen korostukseen soveltuva peiteaine. Erinomainen tuote myös silmämeikin pohjustamiseen liikkuvalle luomelle.\nTuotteen teho perustuu vastaväriin, oranssi neutraloi tummaa. Tuotteessa on myös hyvä voidepohja, jonka avulla väri levittyy iholle tasaisesti ja luonnollisesti. Päälle ei tarvitse laittaa välttämättä meikkiä lainkaan. Tuote soveltuu näin myös erinomaisesti miehille.\nKovin vaalealle iholle soveltuu sama tuote keltaisena sävynä. Keltaista sävyä voit käyttää myös yhdessä oranssin kanssa highlighterin tapaan. Laita keltaista silmäpussien sekä kulmkarvojen alle tuomaan valoa kasvoihin.\nKÄYTTÖ: Levitä sormenpäällä tai siveltimellä pieni määrä silmänalusiin, silmänurkkaan sekä liikkuvalle ja levitä tasaisesti. Halutessasi laita puuteria päälle.