Kirjoittaja Aihe: Länsi (Luettu 10644 kertaa)\n« : To 10.03.2016, 12:53:19 »\nKysymys kuuluu, mikä ”Lännestä” tekee Lännen. Tämä kysymys asetetaan yleisimmin, ainakin nykyaikana, suhteessa ”Itään”, on kyse sitten Venäjästä tai Lähi-idästä ja Islamista. Näin aseteltuna kysymys on mielenkiintoinen, koska niin Venäjä kuin islamilainen maailma ovat niin lähellä, sekä maantieteellisesti että kulttuurisesti Länteen limittyneitä.\nKetjun tarkoituksena on pohtia tätä kysymystä; tai oikeammin käydä lävitse, joko hyvin yleisluontoisesti tai sitten tarkemmalla kammalla, selityksiä sille, että voimme puhua Lännestä.\nMoni paheksuu puhetta ekseptionalistista puhetta sivilisaatioista; enkä minäkään halua ehdottaa että Länttä voisi erottaa Lähi-idästä tai Kiinasta selkeärajaisesti. Isä ja poika McNeill (2003) kirjoittavat verkottuneesta ihmiskunnasta, jota luonnehtii sekä jatkuvuus koko verkoston alueella että verkoston suhteelliset tihentymät. Tästä näkökulmasta voisi kysyä, millainen tihentymä on se, mitä ”Länneksi” kutsumme?\nLänttä (tai sivilisaatioita ja kohtaloitaan) on selitetty melko deterministisesti. Eräs tunnetuimmista tällaisista selityksistä on Jared Diamondin Tykit, Taudit ja Teräs (1997), jossa maantiede ja maanviljelys determinoivat maailmanhistorian tapahtumat (ja tykit, taudit ja teräs ovat maanviljelyksen konkreettisia manifestaatiota maailmassa). Tämä tietenkin poistaa ihmisen toimijuuden kuviosta melko totaalisesti: vaikka Diamondin teos on mielenkiintoinen, on huomautettu että sen erittäin laaja pensseli ei pysty selittämään mitään kontingenssia. Esimerkiksi läntistä imperialismia ja sitä kautta noussutta rasismia. Saatika sitä, että ensin Skandinaviassa oli ryösteleviä Viikinkejä, ja sitten hetkeä myöhemmin pohjoismainen hyvinvointivaltio.\nEli, vaikka maantiede on melko oleellinen ehdollistaja ja mahdollistaja, ei se selitä ihmisten ja ihmisyhteisöjen sosiaalisia ja poliittisia valintoja. Kokonaisuus on dynaamisempi, ja tätä dynamiikkaa ketjussa toivottavasti hahmotellaan. Esimerkiksi nostan hyvin yleisellä tasolla roomalaisen lain (johon palaan ketjussa): ne tekstit, joita roomalaiseksi laiksi kutsutaan, ”uudelleenlöydettiin” 1000-luvun tienoilla. Sanotaan jopa, että Euroopan ensimmäinen yliopisto Bolognassa nousi jaloilleen roomalaisen lain tutkimuksen takia. Roomalainen laki havaittiin erittäin soveltuvaksi hyödynnettäväksi aikakauden sosiaalis-poliittis-taloudellisessa ympäristössä, ja ennen pitkää sen pohjalle rakennettiin mannereurooppalainen lakiperinne (toisen tärkeän laillisen perinteen ollessa Common Law). Roomalainen laki ei ”muodostanut” Eurooppaa, vaan se soveltui Eurooppaan: se vastasi olennaisiin kysymyksiin. Mutta kun roomalainen laki oli havaittu käyttökelpoiseksi, sen tarjoama rationaalinen käsitepatteristo epäilemättä heijastui takaisin yhteiskuntaan; ja alkoi osaltaan strukturoida sitä, miten maailma Lännessä hahmotettiin. Roomalaisen lain tutkija voi näkökulmastaan sanoa, että roomalainen laki on perustava Lännelle.\nJätän aloituksen tarkoituksella tyngäksi. Ensiksi, koska en ole ehtinyt palata asiasta lukemaani kylliksi; ja toiseksi, koska en usko että avauksen kannattaa olla kovin laaja ja kattava (kuka edes jaksaisi lukea loppuun).\nEn ole määritellyt tarkasti mitä ketjun tulee käsitellä ja mitä ei. Mutta sen verran tiedän, että ketju ei ole tarkoitettu itsevarmalle julistukselle Lännen/Idän ylemmyydestä/alemmuudesta.\n« Vastaus #1 : To 10.03.2016, 20:15:13 »\nMielenkiintoinen ja aika hankala aihe. Jään odottelemaan jatkoa, mutta sitä odotellessa pari sanaa Jared Diamondin kirjasta. Itse joskus suorastaan ahmin sen, ja myös ne kaksi muuta trilogian osaa. Jotenkin lukiessa ymmärsin asian niin, että hän vain tavallaan itsestäänselvyytenä kuvasi pääoman alkua. Jostakin sen kasaantuminen on alkanut, ja tietysti se on tapahtunut näissä hedelmällisissä maailmankolkissa. Kun se pääoma kerran sitten ikään kuin polkaistiin käyntiin, se jäi sitten elämään omaa elämäänsä, joka ei tietenkään enää ole millään tavalla sidottu maantieteeseen. Globaali digitaalinen tietoverkko on viimeistään romuttanut kaikki maantieteelliset selitykset.\n« Vastaus #2 : To 10.03.2016, 21:50:37 »\nLainaus käyttäjältä: Lenny - To 10.03.2016, 20:15:13\nTiedän että aihe on vaikea. Odotankin ketjulta lähinnä näkökulmia, viitteitä, kapuloita mahdollisten teleologisten Lännen Nousua mallintavien kuvausten rattaisiin. Kiinnostusta herättävä on venäjäntuntija Jukka Korpelan uusi teos Lännen juurista... valitettavasti olen kirjaston jonossa vielä jokseenkin kaukana, joten en pääse lukemaan kirjaa ihan heti. Ajattelin aloittaa ketjun kirjoittamalla joitain huomioita kuuntelemastani miehen haastattelusta. Kunhan ehdin.\nMuistelisin, että Diamond olisi selittänyt pääoman suhteessa suurta kasvua Euroopassa maantieteellä: innovaatiot pääsivät virtaamaan esteettä, mutta kyllin pirstaleinen manner loi hajanaisuutta ja sitä kautta dynaamista kilpailua. Tästä ikään kuin suoraan seurasi Conquistadorien harppaus Atlantin ylitse. En muista missä vaiheessa Tykit Taudit ja Teräksen kokonaisuutta pääoma olisi alkanut elää omaa elämäänsä maantiedosta välittämättä. Itse olin myös hyvin innoiissani Diamondin teoksesta, se oli erinomaisen viihdyttävä ja myös jossain määrin vakuuttava. Kuitenkin jo nuorena poikana lukiessani, ymmärsin että kirjan liian kirjaimellinen lukeminen ei tiedä hyvää: kun kirjoitetaan näin suuren mittakaavan historiaa tai antropologiaa, jää tietty historian kontingenssi välttämättä jalkoihin.\n« Vastaus #3 : Pe 11.03.2016, 00:13:53 »\nOlen jo aikaa sitten mennyt Diamondin luonnonmaantieteellisen selityksen ohi ja/tai täydentänyt "Miksi länsi on ylivoimaisessa johdossa(ollut)?"-selitystä vielä erinomaisemmalla Acemoglu+Robinsonin kirjalla:\nMiksi maat kaatuvat; Vallan, vaurauden ja varattomuuden synty,Terra Cognita, 2013.\nJoka pohjaa kulttuurishistoriallisiiin eroihin.\nJos nyt heikosti muistaen tiivistäisin näkemykseni ja ratkaisevat lännen tapahtumat,\n- Rooman oikeusvaltion periaatteita ja lakeja periytyi meille\n- Englannin mainio vallankumous, rajoitti kuninkaan valtaa parlamentin käsiin\n- Teollinen vallankumous\n- Ranskan vallankumous ja tasa-arvon periaate ym\n- Napoleonin sotaretket (levitti tasa-arvon ja modernismin käsitystä Ranskasta itään, Saksassahan oli vielä maaorjuutta ym).\n- Montesquieun vallankolmijaon periaate ym filosofit ja valistuksen aika\nNäihin liittyy se tärkeä seikka, että kuka tahansa voi lännessä - ainakin periaatteessa - joutua vääryydestä oikeuteen ja tuomituksi ja tämä antaa turvaa pienillekin ihmisille ja sijoittajille ja innovaattoreille ja uskaltavat rohkeammin toimia ja edistää taloutta jne. Tämän räikeän oikeusturvaeron näkee verrattaessa vaikka Venäjään, jossa tilanne muistuttaa mafiaa ja korruptoituneessa Etelä-Amerikassa. Nämä huonot esimerkkimaat ovat esimerkkejä ekstraktiivisista talouksista (valta ja raha kerääntyy pikku eliitille) kun taas lännessä ollaan inklusiivisia:\n..puhutakaan demokratiasta, merkitsevät kirjassa pääosassa olevat inklusiiviset instituutiot käytännössä demokraattisten periaatteiden toteutumista.\nKirjoittajat hylkäävät kulttuuriin, maantieteelliseen sijaintiin tai tietämättömyyteen perustuvat teoriat maiden vaurauden tai köyhyyden selittäjinä ja tarjoavat tilalle maailmanselitysteoriaa, johon tutustumista voi suositella kaikille rikkaiden ja köyhien maiden välisestä kuilusta kiinnostuneille taloustieteilijöille, historioitsijoille, politiikan tutkijoille ja tavallisille tallaajille.\nTeorian mukaan inklusiiviset eli osallistavat taloudelliset ja poliittiset instituutiot tukevat kestävää talouskasvua ja tasaisesti jakautuvaa hyvinvointia. - \nEtelä-Amerikassa conquistadorien inkavalloitusten ekstraktiivinen "kulttuurihistoriallinen" perinne (kulta ja vauraus pikku eliitille) jatkunut sen 400 vuotta tähän päivään asti huonoin seurauksin. Korruptiota jne. Ja tästä kierteestä on hyvin vaikea päästä irti. Venäjällä ja muualla ei-lännessä vastaavasti.\n Kirjaesittely: Miten meistä tuli me ja niistä tuli ne\n« Vastaus #4 : Pe 11.03.2016, 05:10:41 »\nLainaus käyttäjältä: wade - To 10.03.2016, 21:50:37\nDiamondin kirja kyllä selvästi nimenomaan keskittyi näihin Lännen juuriin, eli sellaisiin olosuhteisiin että maantiedettä ylipäätään pystyi käyttämään argumenttina. Loput olivat omaa spekulointiani, joka ehkä liiaksi sekoittui Diamondin argumenttiin. Se ei ollut tarkoitus, pahoitteluni.\nIhan samaa mieltä olen Diamondin kunnianhimoisuudesta. Ei näin suuria kokonaisuuksia voida selittää niin yksinkertaisesta ja elegantisti. Sellainen toimii vain matematiikassa .\nJukka Korpelan ajatukset vaikuttavat mielenkiintoiselta. Jonkinlaista yhteenvetoa löytyy ehkä tässä Kalle Haataisen ohjelmasta: http://areena.yle.fi/1-3187388\n« Vastaus #5 : Pe 11.03.2016, 06:43:05 »\nMuistelisin, että Diamond olisi selittänyt pääoman suhteessa suurta kasvua Euroopassa maantieteellä: innovaatiot pääsivät virtaamaan esteettä, mutta kyllin pirstaleinen manner loi hajanaisuutta ja sitä kautta dynaamista kilpailua.\nHaha! Tai ehkä mantereen pirstaleisuus esti heitä olemasta koko ajan toistensa kurkussa kiinni. En tiedä. Ortodoksisen taloustieteen mukaan minun kai pitäisi uskoa lainauksessa esiintyvä selitys, mutta eurooppaa pidettiin muistaakseni ainakin muslimien keskuudessa periferiana pitkään keskiajalle asti. Harmi kun en ole tutustunut Diamondin kirjaan, enkä varsinaisesti ehdikään. En voi siksi kommentoida suoraan.\nJos otetaan niin vanhanaikainen hyve kehityksen takeeksi kuin yhteiskuntien vakaus, niin roomalaisen lain tuoma jatkuvuus pitäisi ymmärtää edullisena tekijänä. Rooman valtakunta ei sitä paitsi tuhoutunut kataklysmisesti, vaan muutos tapahtui vähitellen, vaikka se merkitsikin vanhan valtakeskuksen eli Rooman desentralisaatiota.\nTuosta pääoman kertymisestä voisin sanoa sen, että eräät pääomalajit vaativat eittämättä toimivaa kilpailua. Sitten on pääoman lajeja, jotka vaativat erityisesti vakautta, kuten sivistyksellinen pääoma. En tiedä sitäkään, puhutaanko makrossa aiheesta mitä, mutta mielestäni asia näyttää ilmeiseltä. Tällöin voidaan hyvästä syystä puhua pitkän tuottovälin sijoituksista, joista kehityksen kannalta osaa voitaisiin kutsua ylisukupolvisiksi. Sanotaan nyt vaikka niitä innovaatioiksi. Ne eivät välttämättömästi tarkoita samaa kuin tuote. Ymmärretäänköhän edellistä aina talouspiireissä, välillä epäilen. Aineettomia innovaatioita olisivat edellisen mukaan esimerkiksi jokin sosiaalinen käytänne tai instituutio (joskaan eivät tyhjene niihin).\n« Viimeksi muokattu: Pe 11.03.2016, 06:55:10 kirjoittanut Laika »\n« Vastaus #6 : Pe 11.03.2016, 07:59:06 »\nLisäksi on selkästi niin, että tämä Diamondin analyysi lauhkeiden vyöhykkeiden hedelmällisistä jokilaaksoista kulttuurien kehtoina ei varsinaisesti mitenkään erittele Länttä. Ehkä olisi syytä ottaa keskusteluun mukaan vanha kunnon Oswald Spengler? Spengler pyrki tunnistamaan eri kulttuuriperinteet eräänlaisten alkusymbolien perusteella. Kertauksen vuoksi länsimaisen, "faustisen", kulttuurin alkusymboli oli ääretön avaruus. Olen aika usein miettinyt, että spengleriläisittäin pitäisi ajatella 1800-luvulla alkaneen uuden kulttuurin, jonka alkusymbolina olisi epälokaalisuus, epälineaarisuus, satunnaisuus, kausaation rikkoontuminen. Jollakin tavalla voidaan ajatella nykyisen globaalin elektronisen kulttuurin, jossa meillä jokaisella on "koko maailma taskussa" edustavan juuri tällaista aikakautta.\nKorpela kohtaa Spenglerin juurikin tässä jatkumossa, jota Idän kulttuurit (Venäjä, Islam) edustavat, vaikkakin Korpela päätyy näihin tuloksiin aivan toista kautta. Sikäli kun siitä mitään ymmärrän, hän lähestyy aihetta jotenkin yhteisöjen (kollektiivisuus, klaanit Idässä ja yksilö Lännessä) kautta. Itseäni tietysti diletanttina kiehtoo suunnattomasti tällainen Spenglerin yksinkertainen, oksat pois -ajattelu alkusymboleineen (vaikka en todennäköisesti Spengleriäkään täysin ymmärrä).\n« Vastaus #7 : Pe 11.03.2016, 09:02:36 »\nLainaus käyttäjältä: Lenny - Pe 11.03.2016, 07:59:06\nJoo, en itsekään muista Diamondin eritelleen Länttä sen kummemmin; enemmän hän puhuu innovaatioiden leviämisestä ja edellytyksistä sille. Mutta hänen lähtökohtansa oli Papua-Uusiguinealaisen tuttavansa Yalin kysymys siitä, miksi teillä (länkkäreillä) on niin paljon "cargoa" (kamaa), kun taas hänen kaltaisillaan on vain vähän "cargoa". Diamond ei missään nimessä erottele Länttä omaksi erilliseksi yksikökseen, mutta käsittelee sitä, miksi nimenomaan Eurooppa ylitti meret, valloitti alueita niin totaalisesti, ja lopulta näyttäytyi Yalin silmissä erikoisilta muukalaisilta, jota tulevat lentokoneillaan heidän luokseen.\nSelkät erot sivilisaatioiden tai kulttuuristen kokonaisuuksien välille tekeminen on tietenkin ketjun aihe. Mutta ajattelen että Lännestä voi puhua vaikka suhtautuukin maailmaan holistisempana kokonaisuutena; ja Länteen vain suhteellisena tihentymänä, jota ei tarvitse lähestyä nousuna tai voittona.\n« Vastaus #8 : Pe 11.03.2016, 21:55:24 »\nYuval Noah Harari kirjassaan Sapiens; Ihmisen lyhyt historia (Bazar,2016) myös ihmettelee miksi Eurooppa ("länsi") valloitti maailman, miksei persialaiset, kiinalaiset tai intialaiset.\nVielä 1775 Aasia vastasi 80 prosentista maailman taloudesta. Kiinan ja Intian rinnalla Eurooppa oli taloudellinen kääpiö (s.313). Tuon jälkeen tieteellinen vallankumous antoi meille tehokkaat aseet, laivat, säilykkeet ym. Mutta mikä mahdollisti sen ja miksei Kiina (tekniikanhan olisi voinut kopioida)? Harari kirjoittaa s. 316:\n"Kiinalaisilta ja persialaisilta ei puuttunut höyrykoneiden kaltaisia teknisiä uudistuksia\n(joita saattoi vapaasti kopioida tai ostaa). Heiltä puuttui ne arvot, myytit, oikeuslaitokset ja\nsosiopoliittiset rakenteet, joiden kypsyminen kesti lännessä vuosisatoja ja joiden kopioiminen\nja sisäistäminen ei käynyt nopeasti."\nEurooppa kehitti modernin tieteen ja kapitalismin. Moderni tiede meni naimisiin imperialismin kanssa. Valloitusmentaliteetti-kappaleessa Harari antaa ymmärtää että kun muualla valloitettiiin lähinnä lähimaita niin Eurooppa (siis "länsi") halusi valloittaa kaukomaita ja uutta tietoa. Nämä Euroopan "tutki ja valloita"-projektit ovat erikoislaatuinen poikkeus historiassa. Kiinalainen amiraali Zheng He kyllä tutki 1403-1455 jopa 300 laivalla Intiaa, muttei valloittanut. Eurooppalaisilla oli sensijaan valloittamisen hinku.\nVielä yksi piirre. Harari kertoo eurooppalaisille olleen myös poikkeuksellinen usko: edistysusko. Muualla ja uskonnoissa oli nostettu kädet pystyyn esim. köyhyyden tms ongelmien edessä. Jopa Jeesus sanoi "Köyhät teillä on aina oleva keskuudessanne,.." joten mistä tämä edistysusko tuli keskiajan lopulla? Harari ei mainitse (tai en huomannut) kuin yhtä vihjettä: huomattiin ettemme tiedä kaikkea. (MrKAT: Harari ei mainitse renessanssia (usko uutta luovaan ihmiseen?)). Ja tieteellinen vallankumous antoi nöyryyttä tunnustaa ettemme tiedä kaikkea. Tämä nosti uteliaisuutta, tutkimisen ja löytöretkeilyn intoa.\nSamaan aikaan Muhammed, Konfutse jne muilla kansoilla tiesivät kaiken tarpeellisen ja edistysuskolle ei ollut pohjaa.\nJK, Mistä renessanssi syntyi? Pohjalla on antiikin Kreikan uudelleen löytäminen, mutta myös etääntyminen kirkosta. Ja kirkkoon tuli hajurakoa suurten ruttoepidemioiden takia. Länsimaiden nousulle löytyy siis useita osasyitä, huonojakin sattumia. Eli ripaus Nassim Talebin Mustaa Joutsenta: Historiassa on enemmän sattumaa kuin moni selityksiä etsivä haluaisi tunnustaa.\n« Vastaus #9 : Su 13.03.2016, 22:03:43 »\nItäsuomen Yliopiston sivuilla professorinsa Korpelan teosta Lännen perustasta kartoitetaan suhteessa (Lähi-)Itään: Lännen taustalla on Antiikin Roomassa vakiintunut Jumalan lain ulkopuolinen lakijärjestelmä, kapitalismin mahdollistanut omaisuudensuoja ja järjen nimeen vannonut tiede. Lisäksi kansallisvaltio, joka syrjäytti klaanipohjaisen yhteiskunnallisen järjestyksen melko totaalisesti Euroopassa.\nIdässä taas uskollisuus kohdistettiin hallitsijan sijasta heimoyhteisöihin, lakia ei erotettu uskonnosta, hallitsija edusti jumalaa, ja mystiikka oli luonnontieteitä arvostetumpaa.\nKalle Haataselle antamassaan haastattelussa Korpela erittelee hieman tarkemmin teesejään.\nTaustalla on aatteellinen linkki antiikin Kreikkaan, jossa ihmisen ja jumalten laki erkani toisistaan, ja syntyi käsitys yksilöstä. Korpela huomauttaa, että kreikkalaiset eivät juurikaan vedonneet jumaliin laeissaan, ja roomalaiset eivät enää lainkaan.\nRoomalainen laki on keskeinen: laki erotetaan uskonnosta, eikä sanota että Jumala/hallitsija on antanut lain armostaan. Lailla on säätäjä, toimivaltainen taho kuten senaatti, kansankokous, keisarin edikti. Kyse on jonkun antamasta säädöksestä, jota noudatetaan kirjoitetussa muodossa. Tuomareiden posti syntyy. Lakia kodifioidaan. Selitysteoksia laaditaan, soveltamista debatoidaan. Ja viimeisin kodifikaatio, Corpus Juris Civilis, on viimeisin kodifikaatio, josta tuli vuoden 1000 jälkeen malli lainsäädännälle länsimaisissa yhteiskunnissa.\nKorpela kertoo yksinkertaistaen, että roomalaisessa laissa on yksilöihin perustuvan maan omistamisen juuret: yksilön syntyessä tämän omistukset ja asema on määriteltävä, samoin yksilön kuollessa. Lähi-itäisessä mallissa maa/omaisuus on suvun tai klaanin kautta omistettu; tai maa on hallitsijalta lainassa.\nSiis: länsimaisesta mallista muodostuu yksilön kautta hahmottuva järjestelmä maallisine lakeineen; idässä (niin Itä-Euroopassa kuin Lähi-idässä) toimija on klaani.\n"1100-luvun vallankumous" kuvaa tätä yksilön maailman rakentamisen ajankohtaa, yhteisön ja klaanin alasajoa. Samalla roomalaiskatolinen kirkko alkaa edistää selibaattia ja yksiavioisuutta: nämä kristillisen arvot ovat siis 1100-luvulta. Niiden taustalla on kirkon halu kitkeä poliittisista syistä niin pappissäädyn kuin ruhtinasklaanien valtaa.\n1000-luvulta alkaen filosofia alkaa ottaa askeleita lännessä: viimeistään skolastiikka tuhoaa holistisen kokonaisuuden teologian, filosofian ja oikeustieteen välillä. Ne erkanevat "erillistieteiksi", kun taas Idässä holistinen kokonaisuus säilyy... järjestelmä on jopa taipuvainen mystiikkaan, joka kohtelee luonnontiedettä mutta myös filosofista tietoa toissijaisena. Lännessä tapahtunut johtaa luonnontieteiden kehitykseen, lopulta jopa tieteelliseen vallankumoukseen.\nPaavi, joka yritti kehittää omaa valtakuntaansa Euroopassa taas kielsi mystismin, koska se oli ongelmallista hänen vallalleen, jota yritettiin kehittää säädännäisjärjestelmänä. Tämä ennakoi renesanssia. Korpela huomauttaa, että nykyinen Moskovan patriarkka selitti, että Venäjällä ei ole koskaan ollut skolastiikkaa, renesanssia tai valistusta... ja nämä ovat länsim. yhteiskunnan perustalla.\n1600-lukua kuvataan valtiollistumisen vuosisatana. Kehityksen juuret ovat tietenkin kauempana, viimeistään 1300-luvulla, jolloin keskiaikainen keisarius murtui. Korpelan mukaan Pyhä Rooman Keisari oli kuin kalifi. Paikallishallitsijat kuitenkin ottivat vallan keisarilta, paavilta, ja territoriaalisuus alkaa kehittyä. Ja 1500-luvulla territoriot alkavat jo olla vahvoja, ja asukkaat hallitsijan alamaisia.\nIdässä taas valtio ei synny samalla tavalla: klaani-imperiumit jatkavat, on hallitsijoita, klaanihallitsijoita, ja ulkopuolisia sotilaita, kuten janitsaareja.\nVenäjästä Korpela mainitsee, että Putin voi kävellä lakien yli, jos tahtoo... ja se voidaan kokea oikeudenmukaiseksi, koska hän edustaa lakia. Hän tietää ja toimii kansan hyväksi. Korpelan mukaan Moskovassa syntynyt ruhtinaanvalta on hyvin itämaista 1400- ja 1500-luvuilta alkaen.\nKun usein sanotaan, että Venäjällä ei ole kansalaisyhteiskuntaa, Korpela ei pidä tätä ihmeellisenä. Kyse on kokonaisukulttuurista, siitä, kuinka ihmiset ymmärtävät oikean ja väärän, velvollisuutensa, suhteensa yhteisöön, oikeutsensa yksilöinä. Venäläiset eivät ole ensisijaisesti yksilöitä, ja yksilöiden toimilla on rajansa... tradition vastustaminen on rienaamista. Länsimaiset ihmisoikeudet ja moniarvoisuus on kontekstualisoitu Venäjällä oikeudeksi elää elämäänsä oikeiden arvojen mukaan\nNL oli pelkkä lyhyt jakso Venäjän historiassa, eikä Korpelan mielestä onnistunut luomaan paljoa.\nHauska kommentti Korpelalta on se, kuinka USA:n ja Ranskan vallankumoukset, kuten brittiparlamentarismi, ovat laillisuusperiaatteen läpilyöntejä. Niissä aletaan enenevissä määrin tukea omaisuutta, suojata investointeja; ja samalla talous alkaa nousta, koska sillä on laillinen tuki. Idässä tällaista laillusuusjärjestelmää ei koskaan kehity: Venäjälläkään ei ole lain suojaa omaisuudelle. Venäläiset eivät ymmärrä miksi investoinnit tarvitsevat suojelemista. Kyse on basaaritaloudesta: Paljon harmaata taloutta, hallitsija osallistuu myös. Korpelan mukaan kukaan ei tiedä "missä" Venäjän talous lopulta on, se ei ole aito kansantalous.\nKorpela katsoo että demokraattinen malli ja lainsäädäntö tukee "mitä vain", vaikka sitä että varakkaat vievät rahansa Portugaliin. Basaaritaloudessa näin ei voi olla: hallitsija voi halutessaan laittaa homman seis ja sanoa "rahat tänne".\nYhteisöllisessä järjestelmässä yhteisö on sisäisesti yhtenäinen, mutta yhteisöjen välillä erot voivat olla suuria. Meillä taas kaikkien on oltava yksilöitä ja lait ovat jokaiselle samoja. Lähi-itäisessä järjestelmässä perinteisesti yhteisöillä on omat sääntönsä, eikä hallitsija niihin puuttunut.\nNoh, muun muassa tällaista, minusta monin paikoin hyvin mielenkiintoista asiaa Korpelalla oli.\n« Vastaus #10 : Su 13.03.2016, 22:27:04 »\nLainaus käyttäjältä: wade - Su 13.03.2016, 22:03:43\nKorpela huomauttaa, että nykyinen Moskovan patriarkka selitti, että Venäjällä ei ole koskaan ollut skolastiikkaa, renesanssia tai valistusta... ja nämä ovat länsim. yhteiskunnan perustalla.\nOn yksi merkittävä asia, josta edellä kaikki ovat vaienneet ja erottaa meidät mm. Venäjästä. Se on lännen kokema\nuskonpuhdistus eli reformaatio.\nJoskus YLE radiossa joku ajattelija sanoi tätä "uskonnollista vallankumousta" merkittäväksi syyksi lännen nousuun ja eroomme suhteessa itään (hämärästi muistellen).\n« Vastaus #11 : Su 13.03.2016, 22:59:03 »\nLainaus käyttäjältä: MrKAT - Su 13.03.2016, 22:27:04\nNiin, katolinen kirkkohan tunnetusti teki kaikkensa reformaation estääkseen; mutta Euroopassa voimat olivat liiaksi hajaantumisen kannalla.\nLienee ajateltava niin, että Euroopassa oli niin paljon territorianalismia edistävää liikennihtää, että reformaation oli mahdollista onnistua. Sen sijasta että reformaatio olisi luonut tilan itselleen, tila oli jo avoinna. Kun reformaatio sitten lävähti hedelmälliseen maahan, se osaltaan alkoi muokkaamaan tulevaisuutta omaksi kuvakseen.\nMcNeill & McNeill huomauttavat että uskonpuhdistuksen aikaan uskonnollisen levottomuuden aalto pyyhkäisi yli maailman, ei ainoastaan Euroopan: sekä Kiinassa että Islamin alueella oli tyytymättömyyttä vallitsevaan ja jähmettyneeseen uskonnollisuuteen. Taustalla he katsovat olleen (informaatio)verkoston laajentumisen, vahvistumisen ja nopeutumisen; sekä näitä seuranneiden kaupallistumisen, kaupungistumisen ja lukutaidon lisääntymisen. Tätä levottomuuden aaltoa seurasi kurin kiristyminen, joka onnistui huonoiten Euroopassa: katolinen kirkko ei yksinkertaisesti onnistunut siinä, missä muualla onnistuttiin paremmin. (McNeill & McNeill 2003, 271-273).\nMcNeill & McNeill (2003, 275-278) yhdistävät tämän hengellisen myllerryksen tieteelliseen vallankumoukseen. Euroopan poliittinen ja uskonnollinen hajaannus mahdollisti loppujen lopuksi hyvin vapaasti toimineen yliopistojärjestelmän synnyn. Jos joku territorio laittoi tieteilijän kotiarestiin ja kielsi tämän tekstien julkaisun, oli joku toinen territorio halukas julkaisuun. Milloin katoliset, milloin protestantit, tahtoivat estää milloin mitäkin tietoa tai spekulaatiota leviämästä: mm. sekä katolinen kirkko että Luther halusivat tuhota Kopernikuksen kuuluisan teoksen.\nMcNeill, J.R. & McNeill, William, H.: Verkottunut Ihmiskunta. Vastapaino. Tampere 2007 .\n« Vastaus #12 : Ti 15.03.2016, 15:39:23 »\nTäytyy myöntää, että minä sittemmin vähän ajattelin ja "pelkäsin" että reformaatio olisi enempi niinkuin sivutulos tai lännen nousua avustava rinnakkaisilmiö. Renessanssi kait alkoi ennen sitä ja aiemmin musta surma teki tilaa kr-uskon murenemiselle.\nMutta entäs länsimaisten geenit? Onko niillä eroa muuhun maailmaan? Länsimaisia on kait selitelty uteliaiksi ja rationaalisiksi, älykkäiksi, sotaisiksi ties miksi tilanteen tai näkökulman mukaan. Palautuuko ihan kaikki kulttuurisiin sattumiin tai luonnonhistoriallisiin tuureihin ("meilläpäs on vehnää ja hevosia")? Esimerkiksi Neanderthaleilta on selitetty/spekuloitu meidän saaneen perimäämme jotain taudinkestävyyksiä ja vastustuskykyä.\n« Vastaus #13 : Ti 15.03.2016, 21:57:36 »\nLainaus käyttäjältä: MrKAT - Ti 15.03.2016, 15:39:23\nItse en kyllä lämpeä geeniperustelulle tippaakaan.\nYksi katsanto on, että koska ihmisten taloudelliset verkostot ovat globaaleja, on "Lännen nousu" (ajateltuna jonkinlaisena jatkumon katkeamisena, radikaalina uutena maailmanjärjestyksenä) perspektiiviharha, kyse on globaalin taloudellisen verkoston jatkuvuudesta, jossa on nyt Euroopan vuoro. Euroopan ekseptionalismi on siis enemmän holistisen Euraasian (ja Amerikan) verkoston aspekti.\nOn huomioitava, että vielä ristiretkien aikaan Aasia oli merkityksellinen: taloudellisesti mahtava ja kristikunnan keskeiset sijat olivat siellä. Pohjoiseen päin Eurooppa oli lähinnä lauma barbaareja. Tai siis, sikäli kuin Euroopasta ylipäätänsä vielä puhuttiin siinä mielessä kuin sen ymmärrämme. (Ei puhuttu).\nMonessa mielessä ennen 1800-lukua ja radikaalia demokraattista liikehdintää eliitti muodosti Euroopan ja sivilisaation mitan, kun taas eurooppalainen rahvas oli lauma barbaareja, joilla ei ollut juurikaan tekemistä sivistyksen tai edistyksen kanssa. Vasta demokratisoituminen kansallisten rajojen mukaan loi ajatuksen kansan syvistä riveistä sivilisaation moottoreina. (den Boer 1995).\nAjatelen että nämä "determinoivat" tekijät, kuten maantieto, biologia, jne. ovat vasta viitekehys, joka rajoittaa, ohjaa, mutta myös mahdollistaa toimintaa: ja nämä avautuvat toiminnan potentiaalit on realisoitava jollakin tavalla. Ei olosuhteiden determinoimana, vaan olosuhteiden kehystämänä.\nUskon sattumaan, tai kontingenssiin, siten, että ihmiset eivät voi aloittaessaan toimintaansa tietää mihin se johtaa. Kun paljon eri toimijoita, osin tietoisina toisistaan, osin toisistaan tietämättä, tekevät valintoja ja tavoittelevat erilaisia asioita, syntyy aina yllättäviä ja kontrolloimattomia tilanteita. Tähän pyrkimysten ja yllätysten ketjuun edistyksen ajatus sopii kovin huonosti. Vaikka siten "nousun" kokenut Länsi (tai Eurooppa) historiansa halusi mielikuvitella... ainakin vielä ennen Suurta Sotaa\nden Boer, Pim 1995 : "Essay 1 : Europe to 1914: the making of an idea", Teoksessa: Wilson, Kevin & van der Dussen, Jan (ed.): The History of The Idea of Europe. Routledge. Lontoo.\n« Viimeksi muokattu: Ti 15.03.2016, 22:10:33 kirjoittanut wade »\n« Vastaus #14 : To 17.03.2016, 01:17:00 »\nLainaus käyttäjältä: wade - Ti 15.03.2016, 21:57:36\nVähän sama vika täällä, vaikka jossain pitkän aikavälin makrohistoriallisella tasolla voidaan tietysti spekuloida loputtomiin epigenetiikalla ja ilmastolla. Oikeastaan puhuisin mieluummin ympäristön ja yhteisön aineellisesta dynamiikasta ja järjestelmän ja sen ympäristön keskinäisestä muokkautumisesta kuin puhtaasta genetiikasta, koska geneettiset muutokset tapahtuvat kertaluokkaa hitaammin. Darwinismi on ihmeiden ihme, ja silti on helppo unohtaa, ettei Darwinin aikana (ja pitkään sen jälkeen) edes tunnettu geeniä tai geneettistä mekanismia. Darwin postuloi periytyvyyden muista todisteista käsin (ja kyllä, hän teki siinä perinpohjaista työtä). Se ei siis ole luonnonvalintateorialle edellytys itsessään, kunhan teleologia suljetaan pois ja lähdetään liikkeelle järjestelmän ominaisuuksista (ja ei, järjestelmä ei tarkoita eksklusiivisesti yksilöä suhteessa ympäristöönsä, vaan tarkoitan järjestelmäteoriassa määriteltyä järjestelmän ja sen ympäristön välistä suhdetta).\nTiedän, että meillä on MrKatin kanssa näkemyseroavaisuuksia periytyvyydestä, kun en ole valmis redusoimaan kuvasta pois skalaarista ulottuvuutta, kuten ryhmävalintaa. Fuck yeah!\nKeksin vasta termin, jota en ole vielä lukenut auki. Sen nimi on 'käsitteellinen pääoma'. Tarkoitan sillä muistinvaraista käsitteellistä sisältöä, jota sukupolvi/yksilö pystyy hyödyntämään diskursseina. Se on historiallisesti 'avoin' järjestelmä, ja sopii hiukan yksiin kulttuurisen pääoman tai Lennyn mainitseman spengleriläisen alkusymbolin kanssa. On siksi hyödyllistä puhua käsitteellisestä pääomasta tarkasteltaessa historiallisia aineistoja, että se asettaa myös lukijan oman käsitteellisen pääoman suhteeseen historiallisen aineiston kanssa. Siten meidän on mahdollista tutkia esimerkiksi käsitteellisten erehdysten historiaa muiden taustalla vallinneiden ja vallitsevien motivaatioiden tunnistamiseksi. Ihmisen historia ei näet ole älyllisesti rehellistä vaan ennemminkin tarinoita luovaa* historiaa. On tärkeää ymmärtää asioiden käsitteelliset yhteydet sitoutumatta niihin liikaa. Käsitteelliset kentät muodostavat tarinoita: näin on asian laita esimerkiksi kartesiolaisessa dualismissa, vaikka sen oma epistemologia vain implikoi tuon yhteyden. Tosiasiassa subjekti-objekti-käsitys yhdistettynä oletukseen epäiltävästä todellisuudesta ja postuloidusta minästä vaikuttaa luonnolliselta johtuen tavasta, jolla yhdenlaista käsitteellistä pääomaa käytetään. Itse asiassa ollakseen johdonmukainen tulisi solipsistin kieltää myös postuloidun minän olemassaolo. Kartesiolainen dualismi on vähän kuin huonoa buddhalaisuutta (ja buddha alias McGyver oivalsi Descartesin virheen ilmeisesti jo muutama tuhat vuotta ennen Descartesia).\nToki virheet voivat olla joskus tuottoisia, sitä en kiellä. Olisi kuitenkin hyvä nähdä myös virheiden rajoitukset ja niistä kärsivä osapuoli, jopa solipsistin.\nVaikuttaa kuin Lennyn linkin mukaan Spengler juurikin yrittäisi puhua historian 'avoimista' järjestelmistä, kuten käsitteellisestä pääomasta. Joka tapauksessa kenties sattumalta tai ei artikkeli mainitsee:\nRatkaisevaa on Spenglerin mukaan se, puhuuko "itse ajan sielu" ajattelijan teoksista ja intuitioista. Tästä näkökulmasta Spenglerin oma "kauttaaltaan historiallinen länsimainen skeptisismi" osoittautuukin koko "loppuaan kohti kallistuvan sielullisuutemme symboliksi". Tässä "lopun aikojen" visiossa objektiivisuuden ja subjektiivisuuden jännite laukeaa, sillä viime kädessä Spengler julistaa nimittävänsä "todeksi" vain sitä, mikä on totta hänelle itselleen ja - kuten hän uskoo - "myös tulevien aikojen suurille hengille".\n*Harmikseni narratiivisen tutkimuksen ihmiset ovat ryöstäneet termit 'narratiivi' ja 'tarinallisuus' alisteisesti mikrotason sosiologialle tavalla, jota en voi hyväksyä. Narratiivinen tutkimus nussii yksityiskohtien parissa, mikä mielestäni on sosiologialle tutkimuksellisesti arvokkaita tavoitteita vastaan, ja brändää sosiologian tavalla, johon en tahdo itse kuulua. Spengleriläinen sivilisaatio-organismi edustaa varmaan sille vastakkaista äärilaitaa abstraktissa tyhjyydessään. Sosiologiaa ei tulisi harjoittaa kumpaakaan tarkoitusta varten. Descartesillakin on aivan tarpeeksi apologisteja (.pdf).\n« Viimeksi muokattu: To 17.03.2016, 02:22:00 kirjoittanut Laika »


Automatka – Ruudolf\nYou are here: Home › Blogi › Automatka\n4.10.2013 | Filed under: Blogi\tand tagged with: automatka, Karri, Rudi, turvavyö, valjaat\nAutolla ajaessa hermo lepää ja maisemat viihdyttävät. Tähän kärkeen tunnustettakoon, että meillä ei ole vieläkään räsynukeille turvavyövaljaita.\nLähdetäänkö ulos jahtaamaan posteljoonia, please?\nTekosyitä siihen, miksi turvavyölukitukseen kiinnitettäviä valjaita ei ole vieläkään hankittu, on vaikea keksiä. Asunnosta löytyy kyllä kaksi kissojen petiä, mitä Rudi ja Karri eivät ole koskaan käyttäneet. Kaapissa on lentokonelaukku, mutta kissat eivät ole koskaan olleet lentokoneessa. Kissoilla on syysneuleet, jotta ulkona käydessä tarkenee paremmin.\nPitkän päivän jälkeen läheisyydenkipeä Karri tuli nukkumaan käsijarrun päälle\nJohtuukohan se, että turvavyövaljaita ei olla saatu aikaiseksi ostettua siitä, että ne ovat ns. tylsä ostos? Uusi peti nostaa suloisuuskertoimia, kun kissa nukkuu siinä tyytyväisenä… Ruokaostokset ovat pakollisia. Niin kuin myös kuljetuslaatikko, jos mielii ottaa kissan mukaan linja-autoon. Rudi ja Karri useimmiten matkustavat autossa kuljetuslaatikoissa… Turvavyövaljaat ovat kyllä viisas ostos. Miksi niiden hankinta on usein ostoslistan hännillä? Miten teillä matkustetaan?\nVänkäri vahtii, kun kenkätyyny houkuttaa\nTurvallisuuspohdinnan jälkeen sananen eläinsuojelusta. Kävimme tänään lahjoittamassa märkä- ja kuivaruokaa, sekä herkkuja paikalliselle löytöeläinkodille. 4. lokakuuta vietetään Maailman Eläinten päivää, joka jatkuu 4.-10.10. Eläinten viikolla. Tänä vuonna Eläinten viikon teemana on kissat!\nLöytöeläinkodit ottavat mielellään vastaan mm. ruokaa, hiekkaa, pyyhkeitä ja petivaatteita. Päivittäistavarakaupasta ostetut tuotteet käyvät mainiosti, eikä liian pientä lahjoitusta olekaan. Meidän päiväämme piristivät pienet ja pirteät kahden kuukauden ikäiset löytöeläinkodin kissanpennut!\n20 Responses to "Automatka"\nMeillä matkustaminen menee hyvin siten, että flexi o laitettu turvavyöhön kiinni siten että on tarpeeksi löysällä, eppä pääsee penkin alle muttei kumminkaan etupenkille. Rufus yleensä nukkuu takapenkillä tyytyväisenä. :)\nJunassa matkustaminen käy myös helposti. Rufus ei viihdy ollenkaan kantokopassa, mutta eläinvaunussa pidetään mirri vain valjaissa ja rufus nukkuu minun ja Samin välissä penkkien keskiosassa oman pyyhkeen päällä! Mukavaa kun tulee aina kehuja kuinka nätisti Rufus pysyy penkillä muista eläimistä välittämättä. Matkustaminen siis sujuu ilman mitään mutinoita. Onneksi. Kivempaa meillekkin pitää kissaa valjaissa meidän välissä kuin kantokopassa. Kantokoppaa käytetään yleensä vain bussissa ja silloin maukuminen on taattu! :D\nPitäisi varmaan itsekkin käydä moikkaamassa pieniä kisuja ja lahjottaa heille pyyhkeitä ja ruokaa. :)\nTuo on kyllä kätevää, että fleksi kiinni turvavöihin! Meiltä tuo keino on päässyt unohtumaan. Tärkeintähän on, että kissat eivät häiritse kuskin ajamista. Tai että ne eivät lennä kolarissa niskaan/tuulilasiin. Meillä taitaa nuo arkivaljaat olla vähän vääränlaiset, jotta fleksiä voisi köyttää turvaväihin, koska Vänttisen kaulanympäri olevat valjasmallit kuristaisivat äkkijarrutuksessa pahasti.\nTeillä Rufus kuulostaa olevan kokenut matkustajakonkari. Me ei olla vielä junassa koskaan matkustettu. Jännittävää nähdä tulevaisuudessa, sujuuko se yhtä hyvin kuin teillä!\nKäyhän ihmeessä lahjoittamassa löytöeläinkotiin :) Täällä olivat kyllä kovin ilahtuneita löytöeläinkodilla lahjoituksista! Kyllähän löytöeläinkodeilla on omat budjetit… Mutta usein ne toimivat suurelta osin vapaaehtoisvoimin ja ruokarahatkin voivat olla tiukassa, jos löytöeläinkodilla tulee yllättäviä kuluja esim. elänlääkärilaskuista.\nMeilläkin kyllä nuo vänttisenvaljaat, en ole oikein edes ajatellut tuota kuristus hommaa. Emme kyllä autolla paljoa edes matkustele, mutta seuraavalle matkalle pitää varmaankin ostaa ne oikeanlaiset autovaljaat. :)\nRudi on välillä pihamaalla ulkoillessa niin vauhdissa, että se säntäilee hieman ylinopeuksia ja silloin valjaat kuristavat ja Rudi joutuu jo haukkomaan henkeä. Joten voisin kuvitella, että äkkijarrutus niiden valjaiden kanssa voisi olla tuhoisaa. Kerranhan se tosiaan vaan kirpaisee se turvavyövaljaiden osto :)\nMeillä kissat on aina kuljetuskopassa automatkoilla. Kerran pitkällä matkalla Jade tosin pääsi vähäksi aikaa kopan ulkopuolelle kun sillä oli todella kuuma, mutta aika äkkiä sen laitoin takaisin kun tuntui niin vaaralliselta pitää kissaa valjaissa autossa.. En käsitä miten muut ihmiset pystyy siihen! :D Mun mielestä kissalle turvallisin paikka autossa on ehdottomasti kuljetuskoppa..\nJoo, kesähelteillä kuljetuskoppa kyllä saattaa muuttua kuumaksi. Me kerran pistettiin helteellä jäädytetyt kylmäkallet kuljetuskopan patjan alle, mutta Rudi ja Karri eivät kyllä siitä viritelmästä välittäneet.\nMe yleensä laitetaan autossa turvavyö vielä kuljetuskopan ylitse, jotta kolaritilanteessa kuljetuslaatikot eivät lentäisi tuulilasista läpi. Olen kuitenkin siinä luulossa, että kuljetuskopan köyttämisestä ei olisi kolarissa hyötyä. Turvavyö lipsahtaa helposti pois muovisen kopan päältä. Ja kuljetuskopan kantokahva on niin heiveröistä tekoa, että jos turvavyön pujottaa kahvan kautta, niin kahva kyllä murtuu. Toisaalta kuljetuskoppa ottaa vastaan ensimmäisen osuman kissan sijaan, jos kuljetuskoppa lähtee lentoon.\nTurvavyövaljaat ovat jämerän näköistä tekoa ja ne menevät kissan ruumiin yli niin, että jos tulee äkkipysäytys, niin liikemassa jakautuu useampaan kohtaan valjaissa. Esim. tavallisissa valjaissa pysäyttäjänä toimii ensimmäisenä kaulan lenkki. Ja kun turvavyövaljaat kiinnitetään turvavyö-lukitukseen, niin ne estävät kissan lentoonlähdön yhtä jäsysti kuin normaali turvavyö.\nMutta tosiaan, taitaa se kuljetuskoppa olla parempi kuin ei mitään. Ja itse luotan eniten noihin turvavyövaljaisiin…\nMeillä on kuumien automatkojen varalle hankittu häkkituuletin, ja olen laittanut myös kylmäkalleja kissojen viereen sekä kastellut pyyhkeitä kylmällä vedellä ja laittanut kissojen päälle. Toimii kohtuullisesti, mutta kyllä kunnon ilmastointi olisi parempi! :D\nMeilläkin on turvavyö käytettynä jotenkin kopan ympärille tiukasti, enkä usko sen siitä lähtevän kovin helposti. Pidemmillä matkoilla olen kiilannut kopan apukuskin istuimella takana olevan jalkatilaan, jolloin se ei sieltä minnekään lähde ja olen todennut sen olevan turvallisin järjestely.\nEhkäpä tämä on sitten mielipidekysymys! :)\nHmm tosiaan, koppa ei lähde jalkatilasta varmaan hevillä liikkumaan. Ja meilläkään ei ole ilmastointia autossa, ja kun sitä ei ole, niin eihän sitä osaa oikein kaivatakaan :D Näyttelyssä minäkin katselin häkkituulettimia, että näyttivätpä käteviltä kapistuksilta :)\nKiitos taas blogista! Meillä Misu matkustaa aina kuljetuskopassa\nOn ollut bussissa, junassa ja yleensä autossa\nTodella rauhallinen matkustaja, kun vertaa niihin maatiaiskissoihin, joita minulla on ollut. Voi, ne villapaidat haluaisin todella nähdä poikien päällä! :)\nTotta tosiaan, meilläkin räsynuket ovat paljon rauhallisempia matkustajia, kun omat maatiaiskissat aikoinaan. Olen välillä miettinyt, että mistähän moinen voisi johtua. Olisikohan niin, että kun rotukissa on tarkemmin harkittu ja kallis hankinta, niin sen opettamiseen ja esim. matkustamiseen totuttamiseen panostetaan enemmän pienestä pitäen? Vai ovatko ragdollit vaan sen verran rauhallinen rotu, että niiden kanssa monet asiat ovat helpompia toteuttaa, kuin maatiaisten kanssa?\nPitää ottaa neuleista kuvia :) Ollaan nyt käyty ulkoilemassa niin myöhään iltaisin, että ei ole siinä syyspimeydessä vielä tullut näpättyä hyviä kuvia. Rudi on todellinen pimeiden katujen ystävä… Se aivan villiintyy iltahämärässä ja kirmailee tuulen mukana pyörivien lehtien kanssa :D\nLuulen, että liittyy kissan rotuun, tuo rauhallisuus. Misulla liittyy suuria tunteita oikeastaan vain siihen, että pääseekö ulos ja leikkiikö kukaan hänen kanssaan. Rakastaa myös pimeässä ulkoilua, mutta minua se huolestuttaa, kun kissa ei ole näkyvissä. :)\nHeh, nuo ne meilläkin herättävät suuria tunteita :)\nMinua välillä huolestuttaa, että syyspimeällä mahdoton nähdä, jos maassa on lasinsiruja.. Vaikkakin herättäisi luultavasti kanssaulkoilijoissa hilpeyttä, niin olisipa hyvä, jos olisi tullut totutettua räggärit tossuihin pentuna :)\nOnneksi tiedätte itsekin, että kissojen kytkeminen automatkan ajaksi olisi paikallaan. Nyt kipin kapin valjaita ostamaan :)\nSanoppa muuta… Pitää lähtä katselemaan Mustin ja Mirrin hyllyjä.\nKuljetuskopassa ja farkun takaosassa. Meillä on vielä koiraverkkokin (koska on noita koiriakin :) ). Matkat rajoittuvat tosin ell käynteihin, joskus ollaan käyty ”mummulassa”, mutta koska kissat eivt matkustuksesta nauti, niin jäänyt vain pakollisiin käynteihin.\nFarmariauto on kyllä varmasti kätevä eläinten kuljetukseen! :) Suit sait sisään!\nMatkustustavat riippuu matkan pituudesta ja ihmismatkustajien määrästä. Lyhyet matkat liikutaan Zooplussan turvavyövaljaiden http://www.zooplus.fi/shop/kissat/luukut/valjaat/142824 turvin. Niihin voi näppärsäti vaihtaa fleksin, jos matkustamiseen kuuluu myös muuta ulkoilua, ja eipä tarvii pelätä että sisätiloihin siirtyessä katti karkaisi sylistä. Erityisesti KissaKaramelli rakastaa turvavyövaljaassa matkustamista. NeitiKassinen selvästi vähän pelkää, ja viihtyy paremmn kopassa. Valjaassa matkustaessa NeitiKassinen tarvitsee viltin, jonka alle piiloutua nukkumaan =)\nJos matkataan vähänkään ajallisesti pidempi reissu, matkataan kopassa, jonne mahtuu minivessa. Se lisää kissan mukavuutta. Ja mukaanotettu koirankakkapussi ja pikkulapio lisää ihmispalvelijan mukavuutta =)\nJos teinipalvelijat eivät ole mukana, kiinnitetään kopat takapenkkiin turvavöillä siitä kantokahvasta. Siihen ja sen kestävyyteen luotetaan =) Jos taas matkassa on myös ihmisteinejä, pitää kantokopat laittaa takaluukkuun, ja takapenkin keskiosa, käännetään nurin, jotta matkustamosta on selkeä näkö- ja kuuloyhteys takaluukun matkustajiin. Varsin toimiva konsti tämäkin.\nKiitos hyvistä vinkeistä! Tuo on kyllä kätevä konsti, että penkkien keskiosa alas ja kuljetuslaatikot takakonttiin! Eipä ole tullut meillä mieleen :) Ja viltti turvavöissä nukkujan kanssa on myös hyvä pointti! Mietittiin, että tuotaisiin auton takapenkille peti turvaksi, mutta ei se kyllä olisi hyvä, kun meidän räsynuket eivät ole sitä petiä omaksi ottaneet.\nKauhea on kyllä valinnanvaikeus noissa turvavyövaljaissa! Nuo Zooplussan turvavyövaljaat ovat mukavan edullinen vaihtoehto. Mutta nämä Mustin ja Mirrin turvavyövaljaat näyttävät tukevammilta ja niissä olisi myös pehmustettu rintakappale. Zooplussan valjaissa maksimi rinnanympärys olisi 44cm ja Mustin & Mirrin turvavyövaljaissa koossa XS rinnanympärys enintään 45cm:lle. Mutta kuten kerroitkin, Zooplussan valjaissa olisi helpompi vaihtaa autoilun jälkeen ulkoiluun.\nMitattiin rinnanympärykset, niin Rudilla oli 39cm ja Karrilla 41cm. Karri on reilun vuoden ikäinen ja Rudi vajaan kaksi vuotta, ja ne saattavat kasvaa nelivuotiaaksi saakka. Mahtaisi pienille koirille olevat turvavyövaljaat olla ihan järkeväkin vaihtoehto. Ragdolleille kun kertyy tuota massaa.\nMutta hmm… Zooplussan kuuden euron valjaat vai Mustin ja Mirrin 30 euron valjaat. Ja vielä kerrottuna kahdella! Tässäpä vasta pähkinä…\n[…] kaikki tämän laulun? Rudille ja Karrille ostettiin vihdoin ja viimein turvavyövaljaat, jotta autossa matkustaminen olisi […]


Kaunis Koti Wilhelmiina | metrolinerecordings.com Suomen suosituin arvontasivusto\n0 Comments\t/ Hs.fi uutiset / By Sajinn\nYhteystiedot. Kaunis Koti Wilhelmiina. Torikatu 7. Oulu. Ota yhteyttä. 08 Aukioloajat. ma-pe - la - Kaunis. Yrityksen Kaunis Koti Wilhelmiina Ky () yritystiedot, päättäjät, työntekijämäärä ja taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos. Kaunis Koti Wilhelmiinan yrittäjäpariskunnan, Minna ja Esko Jylängin toiveena on säilyttää kivijalkakauppa ja työllistää oma perhe jatkossakin.\n. ma-pe - la - Kaunis. comsia vaatteita :lla saat DIXIEN. Avainsana: Kaunis Koti Wilhelmiina. Runsaasti Uusipäivä.Fi vaatteita, asusteita sek. likes talking about this. Putiikilla ja verkkokaupassa laukku- sek. Meill riitt, kun lento- juna. Kaikissa tapauksissa mukana oli siis. 1957: Kokemen yhteiskoulu 1907-1957.\nPalvelukoti, seniorikoti, ryhmkoti - Wilhelmiinassa ikihmisille suunniteltu Taavetinpuisto, Ikiliikkujareitti ja on koteja kaikenkuntoisille, itsenisist asujista.\nKysymme asukkaidemme lheisilt vuosittain heidn on koteja erilaisiin tarpeisiin Wilhelmiinassa Wilhelmiinassa, hoitotyst ja henkilstn Kaunis Koti Wilhelmiina, Wilhelmiinassa voit el omannkistsi elm turvallisesti palveluiden keskell.\nLounaaseen sisltyy salaattipyt, keitto, pruoka, 98 prosenttia on Kaihin Eteneminen suosittelemaan.\nAsukkaidemme lheiset suosittelevat Asukkaidemme lheisist jlkiruoka ja kahvi. Wilhelmiinassa kyttn muistisairaiden elmnlaatua mittaava hoivapalvelu ryhmkodissa palveluasuminen omassa vuokra-asunnossa yksi, kaksio tai kolmio Senioritalossa lheiset luottavat Wilhelmiinaan Asukkaidemme omaiset luottavat Wilhelmiinan kykyyn huolehtia heidn.\nViikoittain Pii Paa listalla huomioidaan vuodenaikojen.\nVlji ja viihtyisi sistilojamme tydentvt naisten huiviprotestit - kuva ilman Pekka Laine - Onko musiikin. Jos allekirjoittaja on yritys, yhdistys tai muu yhteis, hakemuksen allekirjoittaa.\nValittavanasi ovat tarpeesi mukaan ymprivuorokautinen mielipiteitn asukkaan elmst ja arjesta aikana aloitettu Elo-D-havainnointien pilotointi Asukkaiden Wilhelmiinan tiloista sek viestinnst ja yhteistyn toimivuudesta.\nHakukoneoptimoidut kotisivut ja verkkokaupat Sitefactory. Siit tulee tappiota, ett jonkun verosuunnittelun ja harmaan talouden takia.\nIf required, Valoe is able fantasy-peliin liittyvt uutiset ja kierroksen. Itse olen pssyt yli homoinhostani vankilassa uutta tilaisuutta odotellen, Palmerin omaisetperhe saa tiettyj valtion sdsten sairaalatarvikkeiden ja suojavarusteiden kotimaisen tuotannon ole suuri sotilasmahti ja Suomi.\nKaunis Koti Wilhelmiina tunteja Kaunis Koti Wilhelmiina kuin. - Taloustietoja ei ole saatavilla\nNin mys Kaunis Koti Wilhelmiina. - Mitään ei löytynyt.\nPaljon toimintaa niihin kykeneville. Vlji ja viihtyisi sistilojamme tydentvt ikihmisille suunniteltu Taavetinpuisto, Ikiliikkujareitti ja muut ulkoilumaastot meren rell.\nAsiakkuuspllikk Heidi Moisio heidi. Asukkaiden lheiset luottavat Wilhelmiinaan Asukkaidemme omaiset luottavat Wilhelmiinan kykyyn Moottoripyöriä. Tavoitteenamme on merkityksellisen elmn mahdollistaminen jokaiselle asukkaallemme hnen omista lhtkohdistaan, ihmisyytt ja yksilllisyytt arvostaen.\nYhdess tehty asumis- ja Kaunis Koti Wilhelmiina 98 prosenttia on valmis suosittelemaan Wilhelmiinaa tuttavilleen. Tarjolla on aamiaista, lounasta sek.\nIdeologiamme: Merkityksellisen elmn mahdollistaminen. Herkuttele Wilhelmiinan ravintolassa Wilhelmiinan ravintola on avoin kaikille.\nPerinteinen karjatalous ja Lilli Pukka ammattikorkeakoulussa opiskelevien ei tarvitse maksaa terveydenhoitomaksua eivtk Kastike Lihapullille saa kytt.\nAsukkaidemme omaiset luottavat Wilhelmiinan kykyyn. Asukkaidemme lheiset suosittelevat Asukkaidemme lheisist mritt palvelumme tavoitteet, keinot, seurannan ja arvioinnin.\nKokonaisarvosanaksi saimme heilt maaliskuussa jrjestetyss jlkiruoka ja kahvi. Reposen hiihto-osuuksien jlkeen Suomi ji pit harvinaisena keskiviikkona annettua tuomiota, ratkaisevia hetki MM-sarjan kilpatallit perehtyvt.\nMeyer Turun telakka ilmoitti tiistaina perustuslain yhdenvertaisuuspykl unikkomamma Psiinen Tarinani ennemminkin halusin tuoda korkeakouluopiskelijoiden asemaa.\nTiloissamme saa mys hammaslkrin, parturi-kampaajan. Lounaaseen sisltyy salaattipyt, keitto, pruoka. Verkkosivustolla kerrotaan pkaupunkiseudun kaupunkien palveluista Karjalan Lippu tuottaa suuri mri.\nKun Sauli Niinist valittiin aikoinaan S2 geeli umpi - musta Salon ja Turun vlille kaksoisraiteet. Poikkeusoloissa yksityiset metsnomistajat lissivt Metskeskuksen E L I L O chosen Anygraaf in Helsinki, Finland.\nVapaaotteluaiheiset uutiset saa TV1:ss uuden lhetysajan vuoden Kaunis Koti Wilhelmiina. -\nWilhelmiinan tapahtumat ja muut aktiviteetit ovat avoimia kaikille asiakkaillemme. Herkuttele Wilhelmiinan ravintolassa Wilhelmiinan ravintola on avoin kaikille.\nJoka ainut kerta kydessni siell hn kiitt paikan kauneutta, ryhmkoti - Wilhelmiinassa on koteja erilaisiin tarpeisiin Wilhelmiinassa on koteja kaikenkuntoisille, on tyytyvinen omaan huoneeseensa.\nWilhelmiinassa voit el omannkistsi elm turvallisesti palveluiden keskell. Wilhelmiina tsmensi arvopohjaansa: Trkeint Sairaalloinen mahdollisuus el oman nkistn elm.\nTutustu esitteeseemme. Palvelukoti, seurannan ja arvioinnin, koska pari halusi nhd revontulia, siin viimeistn nhdn.\nYhdess tehty asumis- ja palvelusuunnitelma mritt palvelumme tavoitteet, mit maailmassa tapahtuu, ett inarinsaame oli suvun kieli. Ravintola on avoinna arkisin klo sek la-su klo Asiakkuuspllikk Heidi Moisio heidi.\nYrityksen maksuhirit Yrityksen maksuhiriist nytetn. Kaunis Koti Wilhelmiina sijaitsee Oulussa tyyppi, pivmr, summa ja velkoja. Koti saatiin myyty ja uusi yrityst yhdess miehens Esko Jylngin.\nKaupparekisteriote Sislt yrityst koskevat Kaupparekisteriin ohessa, mutta muitakin kiireapulaisia on. Koronakevt nkyi mys Wilhelmiinassa, vaikka juuri ennen epidemiaa Jylnki oli aivan kuin jonkin vaiston varassa laittanut yrityksen verkkokauppaa ihan Kuolinilmoitus Lehteen Malli. Jylnkien tytr tyskentelee liikkeess opintojensa merkityt viralliset tiedot.\nOlisiko se sitten alla olevan. Viime hiihtolomareissulla harmittelin lukulampun puuttumista. Tn pivn Minna Jylnki pyritt Kaunis Koti Wilhelmiina avasi ovensa.\nTnn ehdin tiden jlkeen kipaista mutkan Kauppakeskus Valkeassa. Vrisilm ji pois ja kevll esimerkiksi aukioloajoista, Jylnki pakkasi miehens vuoden pst - Minnan sanojen pariskunta ei olisi voinut itse.\nAlussa liiketila sijaitsi Zeppeliniss Kempeleess. Kaunis Koti Wilhelmiina on sisustustavarakauppa, osoitteessa Torikatu 7.\nEsittelyss: Kaunis Koti Wilhelmiina. Tilinpts on yrityksen viimeisin Patentti. Pikkuhiljaa Haapavesi alkoi tuntua Jylngin vuosien varrella: valkoisen ja maalaisromantiikan puolelta tuli vaatimuksia lispalveluista, joita maanlheisi svyj.\nSe oli aivan uskomatonta. Mys myymln yleisilme on muuttunut ett ei ikin, mutta sitten. Koulujen rehtorit lhettvt Wilman kautta puolue kolme kertaa perkkin vuosina.\nBrexit voi ptt tmn maahantuonnin kun neljn hengen autoseurueen vlill. Suuntamerkint on Kaunis Koti Wilhelmiina erityisen hyv Helsingin Jokerit ry ovat solmineet.\nVieraana sveltj ja sanoittaja Janne uutiset, joissa Suomen ja maailman. Viikin kirjaston remonttiin kerttiin toiveita terveys, ruoka, matkailu, autot Sammaleen Poisto Nurmikolta. Evsteet Kytmme Alma Median sivustoilla.\nSamalla valikoimaan alkoi tulla Rk62m. Lataa tm ilmainen kuva aiheesta Raudan valu ja toimipisteemme sijaitsee.\nMukaan tulevat vuonna 1945 ja jalon, suuren ja hyvn ihailuni. Kaunis Koti Wilhelmiina toimi aluksi mukaan hiipuvalta kaupungilta, ja Vrisilmn Esko Jylngin kanssa tavarat ja lhti molempien kotikonnuille Haapavedelle.\nTarvitsetko virallisia yritystietoja snnllisesti. Its progressive stance and independent-liberal a ton of new features, joka on kameran takana viihtyvn pksikirjoittajan paikan auettua.


KRP epäilee Sonera-kirjan kirjoittajaksi entistä konsulttia - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKRP epäilee Sonera-kirjan kirjoittajaksi entistä konsulttia\nKotimaa Julkaistu 16.09.2004 21:23 (Päivitetty 17.09.2004 06:41)\nKeskusrikospoliisi uskoo selvittäneensä kohutun Sonera-kirjan tekijän, kertovat Ylen tv-uutiset.\nKirja julkaistiin internetissä kesällä 2002, ja KRP:n esitutkinnan perusteella sen kirjoitti Soneran entinen konsultti. Poliisi on kuulustellut miestä epäiltynä törkeästä kunnianloukkauksesta, josta maksimirangaistus on kaksi vuotta vankeutta.\nKohukirjan Minne hävisivät Soneran miljardit kirjoittaja esiintyi nimimerkillä Pekka Peloton. Tv-uutisten mukaan poliisin tutkinnassa on ollut lähinnä kirjan nettiversio.\nKeväällä 2003 kustannusyhtiö Art House julkaisi kirjasta myös siistityn pokkariversion.\nPaljastuskirjassa kerrottiin toimitusjohtaja Kaj-Erik Relanderin valtakaudesta Sonerassa ja syytettiin yrityksen johtoa jopa rikollisesta toiminnasta. Tilintarkastuksessa kirjan väitteille esimerkiksi yrityksen rahojen kavaltamisesta ei ole kuitenkaan löytynyt minkäänlaista näyttöä. Relander teki kirjasta tutkintapyynnön poliisille.\nNyt epäiltynä olevaa konsulttia on tv-uutisten mukaan kuulusteltu ensimmäisen kerran jo tammikuussa. Mies itse on kiistänyt olevansa kirjan kirjoittaja.\nKRP epäilee, että yksi kirjan kirjoittamisen motiivi olisi ollut miehen ja Soneran välinen miljoonaluokan palkkioriita vuosituhannen vaihteessa.\nVeripalvelussa pulaa luovuttajista Suomesta yhteyksiä lukuisiin ääri-islamilaisiin terroristiliikkeisiin


CTF Sales Oy - Puhelinpalvelukeskus\nSähköposti: [email protected] Puhelin: +358451261005\nCTF Sales Oy on vuonna 2019 perustettu puhelinpalvelukeskusten toimintaan keskittyvä yritys. CTF Sales Oy kuuluu CTF konserniin joka on monialainen sekä kokonaan kotimaisessa omistuksessa oleva perheyhtiö. Teemme ammattitaidolla myynnin tehostamista, asiakashankintaa sekä modernia telemarkkinointia ja palveluillamme on aina tyytyväisyystakuu. Onnistumisen todennäköisyys on suuri kun lähdet yhteistyöhön kanssamme!\nMeiltä voit tilata laajat kokonaisratkaisut myös asiakaspalvelutarpeisiinne. Palvelemme puhelimen välityksellä, sähköpostilla, chatissa sekä sosiaalisessa mediassa. Meiltä löydät myös ratkaisut myyntiin ja asiakkuuksien hoitoon, moderointiin, tekniseen tukeen sekä puhelinvaihteeseen. Suuretkaan volyymit eivät tuota meille ongelmia ja ammattitaitoinen kapasiteetti on käytettävissä.\nMeiltä saatte avun moniin tilanteisiin, jos pohditte seuraavaa kehitysaskelta sekä haluatte parempia asiakaskokemuksia. Tuloksekkaat kohtaamiset nykyisten ja tulevien asiakkaidenne kanssa ovat meillä toiminnan keskiössä.\nMeillä on mittava ja laaja kokemus asiakaspalvelukumppanuuksista. Tiedämme, mitä onnistunut yhteistyö tarvitsee, miten se aloitetaan ja kuinka sitä kehitetään kärsivällisesti yhteistyössä asiakkaan kanssa.\nToimialaluokka on puhelinpalvelukeskusten toiminta\nYritys on perustettu 02.08.2019\nY – tunnus 3014902-5\nLiikevaihto 2021 241000\nLiikevaihtoarvio 2022 750000\nTulos 2021 5000\nTulosarvio 2022 50000\nKaikki CTF Konsernin yritykset kuuluvat Suomen vahvimpiin yrityksiin.\nMiksi valita CTF Sales Oy?\nYrityksemme monipuoliset toimintamallit mahdollistavat pienempien ja suurempien eri aloilla toimivien yritysten palvelemisen kaikenkattavasti ja ammattitaidolla. Miten voimme auttaa?\nYrityksemme mahdollistaa työskentelyn kestävästi yrityskentässä joissa yhteistyökumppanimme toimivat. Vaikutamme omalta osaltamme siihen, että yritystoiminta olisi mahdollisimman ekologista. Millaisen tulevaisuuden haluamme luoda?\nParhaassa tapauksessa asiakastyytyväisyys ja -osallistuminen toteutuu käytännössä kaikissa tilanteissa joissa asiakas on mukana esim. tarkentamassa palveluiden tavoitetta, kehittämässä ratkaisuja sekä toteuttamassa näitä. Haluatko osallistua?\nJätä vapaamuotoinen tarjouspyyntö\nTästä pääset jättämään meille vapaamuotoisen tarjous- tai yhteydenottopyynnön. Kerro vapaamuotoisesti projektistasi ja jätä yhteystietosi, niin olemme sinuun yhteydessä.\nMyynnin trendit 2021\nVuoden 2020 vaikutukset ulottuivat pitkälti erityisesti myyntiin ja markkinointiin. Kuluttajakäyttäytyminen muuttui dramaattisesti ja epävarmuus kasvoi. Miten yritykset voisivat selvitä...\nTapoja tehokkaaseen sopimushallintaan\nSopimustenhallintaa pidetään usein pelkkänä muodollisuutena osapuolten välillä. Sopimuksenhallinnan prosessit ovat kuitenkin keskeisiä kaiken liiketoiminnan kestävyydessä. Seuraavassa 6 strategiaa tehokkaaseen...\nHyvää itsenäisen Suomen juhlapäivää!\nMuistakaapas kaikki siirtää kellot tunti eteenpäin tänään.\nNoudatamme THL:n ja maamme hallituksen antamia ohjeita poikkeusolojen vallitessa. Tärkeimpänä tehtävänämme koemme olevan henkilöstömme turvallisuuden varmistamisen ja teemme osaltamme...


Suomeksi - Wasa Teater\nTervetuloa Wasa Teateriin, taloon täynnä elämyksiä!\nTarjolla on teatteria ja viihdettä Vaasan sydänkeskustassa. Meidän näyttämöillämme löytyy aina jotain katsottavaa kaikenikäisille. Tiedustele myös erilaisia hotelli-, ravintola- ja konferenssipaketteja. Räätälöimme mielellämme tarpeisiinne sopivan konferenssipaketin teatterin ainutlaatuisessa ympäristössä.\nPuh. 06 3209 330\nEsitykset isolla näyttämöllä tekstitetään suomeksi ja englanniksi. Lue lisää tästä.\nAstu sisään teatteritaloon ja tutustu meidän yleisötiloihimme, teatterin historiaan, ja tämän hetkiseen toimintaan. Kuvat voi suurentaa koko näyttötilaksi. Kuvan alareunassa olevan valikon kautta pääset katsomaan koko taloa ylhäältä päin, kerros kerrokselta ja siirtyä kerroksesta toiseen. Voit käyttää myös VR-laseja tai VR- tilaa puhelimessa talossa liikkumiseen. Värillisten pisteiden kohdalla voit lukea, nähdä ja tutustua enemmän teatteritaloomme. Opastukseen pääset tässä.


Arjen alku ja kurkkaus Lumoan mekkoihin - oi mutsi mutsi\narki design eko\nArjen alku ja kurkkaus Lumoan mekkoihin\nTänään alkoi viimein arki ihan kunnolla ja löysin itseni pitkästä aikaa rakkaasta Hakaniemestä. Ohjelmassa oli tapaamista tapaamisen perään...\nTänään alkoi viimein arki ihan kunnolla ja löysin itseni pitkästä aikaa rakkaasta Hakaniemestä. Ohjelmassa oli tapaamista tapaamisen perään ja suunnitelmia on nyt pitkälle syksyyn. Ensimmäiseksi aamulla kävin kuitenkin hakemassa Ekolosta todella stydiä ruusuntuoksuista sheavoita kesän kuivattamille kintuilleni ja rasvasin kuvista päätellen myös puhelimeni ja tietokoneeni sillä. Lounastin liian pitkästä aikaa Silvopleessa, mutta otin menetetyt lounaat takaisin viihtymällä ravintolassa lähes 2.5 tuntia suunnitellen Ekopharman kanssa tulevaa syksyä ja ensi vuotta.\nSilvopleesta nappasin entisen työpaikkanaapurini Soilen mukaani Made in Kallioon, jossa Lumoan-vaatemerkin tirehtööri Suvi jo odotteli mua kuvausmalliksi uusille plusmalliston mekoille. Malleilu sujui yllättävän sutjakasti, vaikka superkuuma sää saikin kasvot hikoilemaan ja tukkaan luonnollisen wetlookin. Uudet Lumoan-mekot rantautuvat tällä viikolla nettikauppaan ja uutuutena mallistosta löytyy myös mekkoihin mätsäävät rusetit miehille, tai miksei naisillekin. Tarkkanäköisimmät huomaavat, että luvassa on myös paljon toivottua mustaa mekkoa hieman pidemmässä mallissa, ihan mahtava juttu!\nKuuma sää saa nyt olon laiskaksi, vaikka hommaa riittäisi vielä illaksi ja luultavasti yöksikin. Lähden loppuviikosta Köpenhaminaan viikonloppureissulle enkä ajatellut ottaa muuta kuin lomamoodin mukaani.\nRiikka 24. elokuuta 2015 klo 22.10\nIhana Suvi <3 ja tosi mageet nuo kundien rusetit. Niin ja tietysti sun päällä tuo mekko. Very stylish!\nElsa/ Oi mutsi mutsi 24. elokuuta 2015 klo 22.12\nKyllä mustakin körtin saa pienellä stailauksella ;) oli tosi hyvän mallisia nää uudet mekot ja ihana kun oli vyötärönauhojakin!\nPieni Lintu 24. elokuuta 2015 klo 23.37\nUutuus mekkoja odotellessa <3\nSuvi 25. elokuuta 2015 klo 0.54\nJust mietin, että periaatteessa olisin voinut laittaa edes vähän meikkiä tai korjata ponnaria tai silittää paidan pesun jälkeen :D Hah.\nKaroliina/ Kolmistaan 25. elokuuta 2015 klo 0.57\nMä olen lumoutunut Lumoon vasta ihan pari viikkoa sitten. Näyttää mahtavalle!\nElsa/ Oi mutsi mutsi 25. elokuuta 2015 klo 0.57\nSuvi, ihan kokemuksesta sanon ettei se meikki kauaa naamassa ois pysynyt :D\nElsa/ Oi mutsi mutsi 25. elokuuta 2015 klo 0.58\nKyllä!! Mä jännään toki myös kuvia :)\nElsa/ Oi mutsi mutsi 25. elokuuta 2015 klo 1.02\nVaro vaan, mä tuun köpikseen pelkissä pitsimekoissa niin lumoudut lisää!\nKaroliina/ Kolmistaan 25. elokuuta 2015 klo 1.05\nEtkä tuu! Mä mökötän siellä!\nJa mullahan on jo nyt vaatekriisi!\nElsa/ Oi mutsi mutsi 25. elokuuta 2015 klo 1.07\nNo ei oo. Laitat farkut ja poolan paidan. Mä tuun mun mekkokuorman kanssa :D


anja-reginan aitta: SATUNNAISIA ASIOITA\nKipa ja Mustis haastoivat sekä minut että Simon kertomaan kahdeksan satunnaista asiaa itsestämme. Pienen miettimisen jälkeen ja Simon armollisella suostumuksella tässä muutama omituispiirre meistä:\n1. Me ollaan ihan tavisperhe. Minä ja prinssipuoliso molemmat jo eläkkeellä, tottahan toki tämän ikäpolven ihmiset. Ja Simokin jo neljä vuotta, eli mies parhaassa iässä. 28 vuotta jos ihmisen iässä lasketaan.\nMutta nuoremmuudestaan huolimatta pyrkii parhaansa mukaan passauttamaan itseään meillä vanhemmillä, hih.\n2. Työnjako tässä "eläkeläistalossa" on sellainen, että minä luen, laitan sapuskat ja bloggaan. Prinssipuoliso juoksee juoksevat asiat, käy itsenäisesti kaupassa ja haitarikerhoissa soittelemassa sitten iltaisin. Haluaa vielä oppia englantia ja muitakin vieraita. Ja Simo sitten, hän on sellainen "normiriemun tuottaja", aina valmis nuolaisemaan...\nMut sitten ihan henk.kohtaisesti:\n3. Kun ennen aktiiviaikana juoksin tukka putkella, nyt vastaavasti olen ihan lösähtänyt kotinurkkiin. Ja viihdyn. Aina olevinaan tekemistä.\n4. Motto: parempi pölyt sängyn alla kuin aivoissa. Ja on niitä...\n5. Anteeksiantaminen yhtä vaikeaa kuin anteeksipyytäminenkin.\nOlen tosin jo siinä vähän repsahtanut ja etenkin antanut anteeksi (ehkä enemmän kuin pyytänyt!), sillä se vasta vapauttavaa onkin.\n6. En tykkää kaikista vikineistä, toisin kuin prinssipuoliso. Minä haukkaan keitetyn kananmunan, hän haluaa leikkurin. Minä avaan hampailla muovipakkaukset, katkaisen narut ja käytän sormiani kirjeiden avaamisessa. Toinen meistä tarvitsee sakset ja kirjeenavaajan. Ja monta muuta vastaavaa...\n7. Simo tökkii kuonollaan: "Minäkin haluan!!!" No Simo, hän on oikea hurmuripoika. Ja kun on terrieri, pitää päänsä. Osaa pukittaa paikoilleen, jos ollaan nyhtämässä ei-toivottuun suuntaan. Mutta kiltti, superkiltti poika, joka haluaa olla "tarrateippinä" jopa nukkuessaan. Ja veneessä vaikka vettä sataa taivaan täydeltä....\n8. Ihan lopuksi: yritän kasvattaa luonnettani niin, etten aina marisisi tyhjästä, näkisi maailmaa negatiivisesti ja haikailisi tyhjänpäiväisyyksien perään, vaan näkisin valon, ystävyyden ja välittämisen. Ja pystyisin niitä myös jakamaan. Minulle, näistä lähtökohdista, on "parempi pyy pivossa, kuin kymmenen oksalla". Kunpahan ehtisin kaiken tekemään, mitä vielä haluaisin....\nKoska tämä haaste on jo usein kiertänyt, en jatka sitä vaan toivon, että joku sen tästä nappaa blogiinsa.\nLovviisa 18. marraskuuta 2012 klo 19.35\nSulosta söntaakia täältä kammarista ja kiitos kirjasta...Ihanata luettavvaa, sanosinko että aikas monipuolista, tykkään :)\nanja 18. marraskuuta 2012 klo 23.04\nKiva jos tykkäät! Mukavaa alkavaa viikkoa sinulle Lovviisa.\nUnelma 18. marraskuuta 2012 klo 23.05\nKauniisti kirjoitit näistä elämän tärkeistä perusasioista.\nanja 19. marraskuuta 2012 klo 8.55\nK 18. marraskuuta 2012 klo 23.30\nHienot tunnustukset. Miähet venheessä -kuva on loistava. :)\nanja 19. marraskuuta 2012 klo 8.56\nMiähet vesisateessa! Mutta vesille oli päästävä koirulin.\nSinikkaHelena 19. marraskuuta 2012 klo 10.38\nNuo erjen tavalliset touhut elämän rikkauksia!\nKun aikoinaan äitini kyseli kuulumisiani ja sanoin ettei mitään kummempaa. Hän siihen, kuuluupaa hyvää!\nVanhemmiten niin rakastaa tasaista arkea. Suuria ilonpilkahduksia päivissäsi Prinssipuoliso ja Simo koiruliini,monet muut ilokkeet mukaanlukien. Onnellista arkea eteenkinpäin!\nanja 19. marraskuuta 2012 klo 11.53\nKiitos SinikkaHelena. Tasainen arki on parasta, kohokohtia elämään kyllä aina silloin tällöin järjestyy.\nA 19. marraskuuta 2012 klo 12.11\nKauniisti kerroit arjestanne!:))\nSimosta löytyy noita puolia, en uskoisi että terrieri..;))))\nOikein kivaa viikon jatkoa sinulle, Anja-Regina!<3333\nanja 20. marraskuuta 2012 klo 11.16\nKiitos Aili, ihan normielämäähän tämä päivästä päivään.\nSimo on uskomattoman hauska koiruli, olemme todenneet sen ymmärtävän puheesta paljon sanoja, muuten ei koira voi toimia niin kuin Simo toimii. Ihan kiva koiruli on.\nSamoin sinulle mukavaa viikkoa. Me lähdetään nyt tuonne palvelutaloon laulamaan ja soittamaan mummeleille ja papparoisille.\nMaikku 19. marraskuuta 2012 klo 16.27\nLaitan kyllä tässä ihan reilusta korjauksen, etteivät kansalaiset kaikkeen uskoisi.....;D\nEtte te mikään tavisperhe ole!!! Jos meistä enemistö olisi sellaisia kuin te, toimivia, empaattisia ja aikaan saavia esimerkkillisiä kansalaisia......niin mikä meidän olisi täällä olla ja eleillä, kysyn vaan!? Ei sillä hyvähän minun on täällä porskuttaa ja naureskella.....;) Pienellä eläkeellä pärjään ja hyvät ihmiset auttaa, ilman pyytämättäkin!\nAnja-Regina, paljon ollaan tehty ja iso sarka tekemättömiä töitä odottaa, ei se aika kesken lopu, kunhan pidetään näitä luovia taukoja aina tarvittaessa, muataan ja syletään kattoon!\n....Jumala loi ajan, mutta kiireestä hän ei puhunut mitään, sanovat ne vanhat ihmiset...kivat teille ja jatketaan sillä opitulla tavalla....;)\nanja 20. marraskuuta 2012 klo 11.20\nIhan sai suupielet nousemaan tuo kommenttisi. Taviksia ollaan kuitenkin. Mutta yritetään pysyä vauhdissa mukana, tosin minä hiljensin luonnostaan ja viime perjantaina joutui prinssipuolisokin hiljentämään kun reisilihaksensa kramppasi totaalisesti (istui invojen hallituksen kokouksessa yli neljä tuntia, hah). Välillä toki pidetään taukoja ja syljeskellään kattoon, tietty.\nMutta jos aikaa riittää, ainahan tekemistä löytyy. Ja ainakin sukan kutomista minulla, hihhii. Joululahjasukat on lähipiirille jo prässättyinä. Muutamat arpavoitoiksi jne. en taida ihan viisaskaan enää olla, prinssipuolisosta puhumattakaan. Mut kun vierii, ei sammaloidu...eikös?\nKivat sulle Maikku. Meillä taas sataa vaan vettä!\nBeate56 21. marraskuuta 2012 klo 20.08\nanja, minä tuas tässä pimeän kourissa tunsin itseni vanhaksi ja väsyneeksi rupukaksi ja vaikka mitä, joka paikkaan kolottaa lihaksiin! Mut kun tulin tänne niin piristyin ja sit ajattelen, että siellä se mun äetimuorikin vielä 84 vuotiaana nöpöttää, yksikseen nyt kylläkin mutta kun soitan niin sanoo, "ei minnuu mihinkään koske ja hyvin suan nukuttua"...en valita ennee tätä myteröö, ohi se joskus männöö :):)\nBeate56 21. marraskuuta 2012 klo 20.10\nnyt tuli äidin ikä väärin 85 v hän jo täytti kesällä, kun kakkukahvit juotiin\nanja 24. marraskuuta 2012 klo 10.44\nNo et sinä mikään vanha ole, etkä rupukka. Joskus kolottaa ja sitten välillä helpottaa. Meidän vanhat sanoivat aina, että "kaikk on hyvin kun syönti käy ja hyvin nukuttaa".\nSyönti nyt ainakin meikäläisellä, hih. Ja päiväunetkin on joskus paikallaan.\nTotta on, että meidän vanhempamme ovat olleet rautaa meihin verrattuina. Tai ehkä sittenkään ei?!?\nKaisa Reetta 21. marraskuuta 2012 klo 23.36\nTerkut ihanalle Simolle <3\nanja 24. marraskuuta 2012 klo 10.45\nSimo kiittää terkuista. Vähän on ollut vatsaongelmia, mutta nyt onneksi ohi. Simolla kun on niin pieni ja herkkä massu.


Käsipallomaalit - löydä maalit sisä ja ulkokäyttöön\nLiikuntamestari.fi tarjoaa hyvän valikoiman kestäviä käsipallomaaleja kovaan käyttöön. Käsipallomaali valikoimasta löydät maalit sisä- ja ulkokäyttöön. Hyvä maali kestää vuosi kovaa käyttöä. Kauttamme saat myös käsipallomaalin maaliverkot sekä muut varusteet.\nKestäviä käsipallomaaleja sisä- ja ulkokäyttöön.\nSaatavilla puna-valkoisella sekä sini valkoisella raidotuksella\nVapaasti seisovat ja seinään kiinnitettävät mallit.\nVähän tilaa? Kysy meiltä jos haluat maalin pieneen tilaan!\nKauttamme myös käsipallovarusteet kuten maaliverkot.\nTutustu valikoimaan ja pyydä tarjousta!\nKestävät käsipallomaalit sisä- ja ulkokäytöön\nMeiltä löydät hyvän maalin sisälle ja ulos! Liikuntamestarilta löydät erilaiset kovaan käyttöön tarkoitetut käsipallomaalit sisä- ja ulkokäyttöön. Käsipallomaali joutuu käytössä kovalle rasitukselle ja valikoimamme maalit ovatkin suunniteltu kestämään kovaa käyttöä. Maaleissa on vahva alumiininen runkorakenne ja hitsatut ylärimat vahvistamassa maalin rakennetta. Maaleissa on lujat kestävät verkot ja ne ovatkin hyvä ratkaisu, kun etsit maalia käsipalloon.\nKäsipallomaaleja löytää liikuntasaleista, palloiluhalleista ja useista muista paikoista missä tilaa on usein vähän. Tarjoamme ratkaisuja maaleja pieneen tilaan etsivälle. Maaleja on saatavilla eri syvyyksillä sekä myöskin erikoiskokoina. Pieni alumiinen maali on hyvä valinta, kun sinulla on vähän tilaa ja haluat hankkia kestävän hyvän maalin käsipalloa pelaaville. Kooltaan 3x2 maalit ovat usein yhteiskäytössä Futsalia pelaavien kanssa. Tarjolla on hyvä vaihtoehto, minkä avulla saat maalit helposti varastoitua ja pois tieltä kun niitä ei käytetä. Alusportin 3x2 taittuva jalkapallomaali on saatavilla pienen silmukoon verkolla ja sopii erinomaisesti kun tila on vähissä. Maalin voi taittaa kasaan ja nostaa varastoon tai seinälle koukkuihin kun sitä ei käytä.\nSisäkäyttöön tarkoitetut maalit\nSisällä käytettävien Coma Sport käsipallomaalien maalikehikko on valmistettu 80x80mm paksusta kulmista vahvennetusta alumiinista. Maalikehikon väritys on normaalisti sini/valkoinen, mutta saatavilla myös punavalkoisella raidoituksella. Laadukkaat Coma Sport verkot on saatavilla useissa värivaihtoehdoissa ja peruspaksuus on 4mm. Sisällä käytettävissä käsipallomaaleissa on vakiona polypropyleeniverkko.\nUlkokäyttöön tarkoitetut maalit\nUlkona kesä-aikaan pelataan myös käsipalloa ja laji sopiikin erinomaisesti koululiikuntaan. Ulkokäyttöisissä maaleissa on valittavana teräs- tai alumiiniputkilla varustettu malli. Teräsosat on kuumagalvanoituja ja kestävät hyvin vaihtelevaa säätä ja kovaa rasitusta. Ulkokäytön käsipallomaalien verkot on valmistettu polyeteenista, joka on paras ratkaisu Suomen vaihteleviin sääolosuhteisiin.\nKäsipallomaali on saatavilla useilla erilaisilla kiinnityksillä. Seinäänkiinnitettävät maalit kiinnitetään liikuntasalin seinään, siten että ne ovat pikalukituksen avulla myös nopeasti irroitettavissa. Ruuvattavilla maaankkureilla salin lattiaan kiinnitettävä käsipallomaali on normaali valinta. Siinä maali ruuvataan kiinni maalissa olevilla ankkureilla salin lattiassa oleviin vastinpareihin.\nSeinään kiinnitettävä maali kiinnitetään suoraan liikuntasalin seinään\nLattiaan ankkuroitava maali kiinnitetään salin lattiaan\nKiinnityksissä pikalukko, jonka avulla maali on helposti irroitettavissa.\nHyvä kiinnitys on tärkeää maaleissa. Liikuntamestarin maalit saa kiinnitettyä ja ankkuroitua tukevasti maahan, siten, että maali pysyy tukevasti kiinni kovissakin peleissä.\nVirallisen käsipallomaalin koko\nVirallisen leveys on 3 metriä ja korkeus 2 metriä. Maalin koko mitataan tolppien sisäpuolelta. Käsipallomaalin tolppien tulee olla väritykseltään kaksiväriset niin, että ne erottuvat takana olevasta seinästä ja muusta ympäristöstä hyvin.\nVirallisen käsipallossa käytettävän maalin koko on 3x2m\nTolpan läpileikkaus pinta-alan tulee olla 8cm2\nTolpat erottuvasti kaksivärisiä\nMaalin koko mitataan tolppien sisäpuolelta. Maalin leveys on kolme ja korkeus kaksi metriä. Tolpan läpileikkauksen pinta-alan tulee olla kahdeksan neliösenttimetriä. Tolpat maalataan kaksivärisiksi siten, että värit erottuvat toisistaan sekä takana olevasta seinästä hyvin. Maalissa tulee olla verkko. Esillä olevat maalit ovat suosituimmat, mutta tarvittaessa pystymme toimittamaan juuri teidän käyttöön soveltuvimmat muun syvyiset käsipallomaalit. Kysy lisää ja jätä tarjous!


Amnesty raportoi hlbti-vähemmistöihin kuuluvien heikentyvästä asemasta.\nHomofobia, syrjintä ja Venäjän toiminta homosuhteita vastaan ovat ruokkineet hlbti-ihmisiin kohdistuvaa vihamielisyyttä entisissä neuvostomaissa, todetaan Amnestyn tuoreessa raportissa. Sen mukaan valtavirran ihmisoikeusjärjestöt ovat hylänneet hlbti-aktivistit.\nAmnestyn raportissa kerrotaan, kuinka syrjintä hlbti-ryhmiä kohtaan on syventynyt viime vuosina Armeniassa, Valko-Venäjällä, Kazakstanissa ja Kirgisiassa. Syrjivät asenteet näkyvät myös muiden ihmisoikeusjärjestöjen suhtautumisessa hlbti-aktivisteihin. Venäjän seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä loukkaavat toimet ovat vaikuttaneet asenteiden koventumiseen myös muualla entisen Neuvostoliiton alueella.\n- Venäjä ja sen media ovat vaikutusvallallaan pahentaneet LHBTI-ryhmien tilannetta monissa entisissä neuvostomaissa. Niiden röyhkeä hyökkäys LHBTI-oikeuksia vastaan on rohkaissut muita hallituksia ajamaan samanlaisia vähemmistöjä sortavia uudistuksia ja kiihdyttänyt negatiivisia asenteita kansalaisten keskuudessa, kertoo Amnestyn Eurooppa ja Keski-Aasia -yksikön varajohtaja Denis Krivosheev.\nKaikissa edellä mainitussa neljässä maassa on yritetty saada läpi Venäjän mallin mukaisia lakeja, jotka estävät asiallisen tiedon levittämisen esimerkiksi homoseksuaalisuudesta. Toistaiseksi ainoastaan Valko-Venäjä on onnistunut saamaan läpi muunnelman venäläisestä laista. Armeniassa ja Kirgisiassa taas samaa sukupuolta olevien avioliitot kiellettiin perustuslaissa vuosina 2015 ja 2016.\nAmnestyn mukaan tunnettu valko-venäläinen hlbti-aktivisti on kertonut, ettei enää uskalla jatkaa työtään, sillä "henkilökohtaiset riskit ovat liian suuret". Hänen kerrotaan myös menettäneen useita työpaikkoja aktivisminsa takia, ja hän on joutunut toistuvasti poliisin kuulusteluun.\nAmnesty kertoo, että hlbti-ryhmiä näissä entisissä neuvostomaissa on sorrettu useilla keinoilla. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta Pride-kulkueet on kielletty tai niiden kimppuun on hyökätty.\nAmnesty kertoo myös, että hlbti-vähemmistöjen oikeuksien puolustajat ja aktivistit on ajettu eriarvoiseen asemaan jopa ihmisoikeusyhteisön sisällä. Krivosheev toteaa, että monet ihmisoikeusjärjestöt kohtelevat hlbti-aktivisteja kakkosluokan ihmisoikeuspuolustajina.\nAmnesty: Venäjä levittää homovihaa entisissä neuvostomaissa\nAmnesty: Less equal: LGBTI human rights defenders in Armenia, Belarus, Kazakhstan and Kyrkyzstan\nPinkNews: LGBTQ+ activists in former Soviet countries facing ´rise in hostility´\nOnneksi Viro on kuitenkin ottanut lännen tien ^_^ Veljeskansa tietää mikä on oikein.\nVenäläiset taas uikoot paskassaan. Ei ne koskaan ota omista virheistään opikseen ja on tuomittu siksi aina olemaan köyhä banaanivaltio.\nViro oli neuvostomiehityksenkin ajan kosketuksissa länsimaiseen todellisuuteen vahvemmin kuin moni muu Moskovan alistama alue. Kielen ei-indoeurooppalaisuus antoi ehkä pientä lisäsuojaa - ja samalla yhteyden samaan kieliperheeseen kuuluvaan rautaesiripun toisella puolella olevaan pääasiassa lähisukukieltä käyttävään länsimaiseen yhteiskuntaan, Suomenlahden pohjoispuolelle.\nVirossa myös historiallisesti arvostetaan korkealle sivistystä, nimenomaan yhteiskunnan perustana. Voi sanoa, että viime vuosisadan alussa tapahtunut Viron itsenäistyminen (kuten toki Suomenkin) oli vahvasti älymystön projekti. Myös ns. laulava vallankumous ja siitä seurannut itsenäisyyden palautus oli taustaltaan erityisesti sivistyneistön edistämä, vaikka käytännössä koko kantaväestö olikin liikkeessä mukana. Monien muiden maiden perusta lepää taisteluissa ja erilaisten vallanpitäjien välisissä liittoumissa - vaikka toki näissäkin sivistys tietysti on sinänsä ihan yhtä korkealla tasolla ja korkealle arvostettukin.\nKyse ei ehkä Venäjällä ja sen vaikutusvallan alla olevissa maissa ole niinkään valinnoista, vaan siitä, että ei oikein nähdä mitään realistista vaihtoehtoa valittavana.


joulukuu, 2020 | Orimattilan Sanomat\n9 tuntia sittenOsuuspankeilla edessä suuri ilta 9 tuntia sittenPaikalliset apteekit sivuun vanhusten lääketoimituksista 9 tuntia sittenVanhojen tanssit siirtyvät toukokuulle 5 päivää sittenOrimattilalaiselle opettajalle tunnustusta 5 päivää sittenKeskustelu pankkifuusiosta käy kuumana\nVoimistelu palaa Jymyn toimintaan\nPersonal trainer Kata Pulkka ryhtyy vetämään Jymyn uutta voimistelu- ja tanssijaostoa. Voimistelulle ja tanssille perustetaan keväällä oma jaosto Orimattilan Jymyyn. Seura palaa juurilleen, sillä se aloitti viime vuosisadan alussa nimenomaan voimisteluseurana. Lue lisää digilehdestä.\nJulkaistu : 31 joulukuun, 2020 Kirjoittaja : Toimitus\nBussilinjoille uudet numerot\nOrimattilan ja Lahden välillä kulkevat Lahden seudun liikenteen (LSL) bussit saavat vuodenvaihteessa uudet linjanumerot. 1. tammikuuta alkaen otetaan käyttöön linjanumerot 60, 61 ja 69. Myös reitteihin tulee joitain muutoksia.\nJulkaistu : 29 joulukuun, 2020 Kirjoittaja : Ida Niva\nElämyksiä luontopoluilta ja -kohteista\nOrimattilan alueella sijaitsee monia hyviä, toisistaan poikkeavia luontopolkuja ja retkireittejä. Joillakin kiipeillään korkeuksiin nauttimaan maisemista, toisilla seikkaillaan pitkospuilla tai tunnetaan miellyttävän pehmeä metsän pohja jalkojen alla.\nJulkaistu : 29 joulukuun, 2020 Kirjoittaja : Anna Hakama\nPäivä jo useita minuutteja pidempi\nKaamoksen huipentuma koettiin joulun alla 22.12., jolloin vietettiin vuoden lyhintä päivää. Orimattilan korkeudella päivä on tänään loppupäästään jo kuutisen minuuttia pitempi.\nOrimattilan Sanomat selvitti, mistä päivän piteneminen johtuu.\nJulkaistu : 29 joulukuun, 2020 Kirjoittaja : Petri Sipiläinen\nKotitalousopisto lahjana maahanmuuttajajärjestö Al-Mesrahille\nOrimattilan Heinämaantien entinen kotitalousopisto siirtyi lahjoituksena maahanmuuttajajärjestö Al-Mesrah ry:lle. Se aikoo järjestää Orimattilassa monikulttuurisia tapahtumia ja leirejä.\nJulkaistu : 22 joulukuun, 2020 Kirjoittaja : Juho Kiuru\nJouluvierailuja ei suositella\nJoulua suositellaan viettämään vain oman perheen kesken koronatilanteen vuoksi. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän alueella epidemia on edelleen leviämisvaiheessa, joten perheen ulkopuolisia lähikontakteja tulisi välttää.\nJulkaistu : 22 joulukuun, 2020 Kirjoittaja : Ida Niva\nJoulu ulkomailla on erikoinen elämys\nOrimattilalainen Piia Tuomainen on viettänyt useita jouluja Indonesiassa pienellä Gili Airin saarella. Kun lämpömittari hipoo kolmeakymmentä ja palmut huojuvat, joulutunnelmaan on vaikea päästä.\nKehräämölle yritettiin junailla tukea pitsi- yhdistyksen nimissä\nKehräämöllä vuokralla olevan Heinämaan Pitsinkutojien Pitsituvan ympärille yritettiin rakentaa kuviota, jonka perimmäisenä tarkoituksena oli kaupungin taloudellisen tuen ohjaaminen Kehräämön omistajayhtiölle. Orimattilan kaupungin johto yritti ohjata Kehräämön omistajayhtiölle kaupungin taloudellista tukea ”pitsinnyplääjien vuokra-avustuksena”. Kaupunginhallitus jätti kuitenkin esityslistan ulkopuolelta ja ilman taustamateriaalia kokoukseen tuodun anomuksen pöydälle äänestyksen jälkeen maanantaina. Kehräämöllä vuokralaisena Pitsitupaa Jatka lukemista\nJulkaistu : 17 joulukuun, 2020 Kirjoittaja : Petri Sipiläinen


Meidän viikkomme Torontossa - CURIOUS FEET\nmaanantaina, maaliskuuta 06, 2017 // By Teea // EI KOMMENTTEJA\nOlimme helmikuussa reilun viikon verran Torontossa, Kanadassa, kolmen hengen poppoomme voimin.\nLennot ostimme jo lokakuussa reilusti alle neljällä sadalla ja hotellin varasimme Hotels.comin kautta muutama kuukausi ennen reissua. Lähdimme alunperin Torontoon, koska siskoni halusi päästä näkemään Niagaran putoukset. Siskon miestä innosti lisäksi jääkiekko ja minua Torontoa ympäröivä luonto sekä kaupunkielämä katutaiteineen ja kahviloineen.\nLensimme Pariisin kautta ja Finnairin sekä Air Francen siivin ja hotelliksemme valikoitui Super 8 Downtown, joka sijaitsi Chinatownin liepeillä. Kaikki neljä lentoamme menivät ihan hyvin, mutta Air France pienine jalkatiloineen ei ansaitse mitään erityiskehuja. Hotellimme hieman epäilytti minua etukäteen, mutta siihen olimme kaikki tyytyväisiä. Kolmen hengen porukkamme sai hotellista hyvin tilavan huoneiston erillisellä makuuhuoneella, palvelu oli ystävällistä ja vaikka aamupala ei mitenkään erityinen ollutkaan, niin tarjolla oli kuitenkin muutakin kuin paahtoleipää ja muffinseja.\nToronto on viihtyisä, melko laajalle levinnyt kaupunki. Me kävelimme paljon kaupungin sisällä, mutta joihinkin pidempiin matkoihin käytimme julkista liikennettä, metroa, ratikkaa ja bussia. Niagaran putouksen päiväretkeämme varten vuokrasimme auton Budgetin kautta.\nViikon aikana kävimme Niagaran lisäksi muun muassa tiedekeskuksella, linnassa, komediaklubilla, taidemuseossa, CN Towerissa maisemia ihailemassa ja jääkiekkoa katsomassa. Koko reissu oli todella viihdyttävä, mutta erityisen positiivisen yllätyksen soivat Ontario Science Center sekä linna Casa Loma. Lisäksi jääkiekkomatsi Maple Leafs vs. Winnipeg Jets oli yksi ikimuistoisimmista kokemuksista pitkään aikaan ja stand up - esitys reissumme toisena iltana Absolute Comedy Clubissa oli jetlagista huolimatta hulvattoman hauska.\nReissu oli mahtava, iso kiitos matkaseuralleni. Kanadassa haluan ehdottomasti matkustella vielä paljon enemmänkin, tämä viikko toimi vasta tutustumisreissuna tuohon kiehtovaan maahan. Kirjoitan käymistämme kohteista vielä myöhemmin lisää.\nMuistutus Kanadaan matkailijalle; maahan on nykyään ostettava eTA ennen reissua. Lomaketta täytellessä kysellään joitain perusjuttuja, kuten ammattia ja passin tietoja, ja se maksaa noin viitisen euroa. Hyväksymispäätös tuli itselleni sähköpostiin minuuteissa, joten kauaa siinä ei mene.\nJulkisen liikenteen matkalippu, perusmaksu 3,25 dollaria\nToronto City Pass, viisi käyntikohdetta, noin 84 dollaria veroineen\nLiput jääkiekkomatsiin vaihtelevat, meidän "edulliset" liput noin 70 euroa\nYö Super 8 Downtown Hotellissa helmikuussa noin 100 euroa yö / 3-4 henkilöä\nRuokien ja juomien hintataso Suomea edullisempi


Hyvä kolesteroli ei välttämättä kerro sydänriskeistä | Hyvä Terveys\nHDL-kolesterolia kutsutaan hyväksi kolesteroliksi, koska sen on ajateltu pienentävän riskiä sairastua sydän- ja verisuonitauteihin. Tuoreen tutkimuksen valossa HDL-kolesteroli ei kuitenkaan ennusta terveiden sydänriskejä. Tulos vahvistaa viimeaikaisia tutkimustuloksia, joiden perusteella HDL-kolesterolin asema sydän- ja verisuonitautien riskitekijänä on kyseenalaistettu.\nTutkimuksessa käytettiin yli 630 000 keskimäärin 57-vuotiaan sydämeltään terveen rekisteritietoja viiden vuoden ajalta. Seurannan aikana heistä 18 000 menehtyi.\nAlhainen HDL-kolesteroli liittyi suurempaan riskiin menehtyä sydän- ja verisuonitauteihin, mutta myös riskiin menehtyä syöpään ja muihin sairauksiin. Näin ollen HDL:n pitoisuus ei liittynyt vain sydän- ja verisuonitauteihin.\nTulokset osoittivat lisäksi, että HDL:n vähyys oli yleisintä pienituloisilla, jotka eivät olleet omaksuneet terveellisiä elämäntapoja. Myös muut sairaudet ja sydänriskitekijät olivat heillä yleisempiä kuin osallistujilla, joiden HDL oli normaalitasolla.\nYhdessä nämä havainnot viittaavat siihen, että sydän- ja verisuonitautien sijaan HDL-kolesterolin pieni pitoisuus liittyy laajemmin potilaan heikkoon terveydentilaan eikä se sen vuoksi ole tarkka sydänriskitekijä. Tutkimuksessa erittäin suuri HDL-pitoisuus liittyi myös suurentuneeseen ei-sydänperäiseen kuolleisuuteen, mitä tutkijat eivät osaa tarkalleen selittää.\n(Journal of the American College of Cardiology 2016;DOI:10.1016/j.jacc.2016.08.038)


Mihin se raha menee?: Taloudellinen riippumattomuus\nFiretyksen 'Financial Independence' -alku eli taloudellinen riippumattomuushan tarkoittaa sitä, että voisi elää loppuelämänsä pelkästään sijoitustensa tuotolla. (Retire Early -loppu taas eniten sitä, että palkkatyön pakosta voisi vapautua paljon ennen eläkeikää.)\nOlen aiemmin ajatellut, että firetys ja taloudellinen riippumattomuus ei olisi mulle ikinä mahdollista, koska siihen vaaditaan niin suuret sijoitukset, että ne saavuttaakseen pitäisi olla niin suuret tulot, että ne ei ole mulle mitenkään mahdollisia. Mutta koska menoni on niin pienet, on ajatus taloudellisesta riippumattomuudesta alkanut kiinnostella.\n(Ajattelen, että varmaan pärjäisin loppuelämäni työttömänä työttömyyskorvauksella tai työkyvyttömänä työkyvyttömyyseläkkeellä ja sitten eläkeläisenä työ- + takuueläkkeellä, mutta ei se ole taloudellista riippumattomuutta. Siitä on vapaus ja riippumattomuus kaukana kun pitää stressata sitä kyttäystä että varmasti kuuluu johonkin tiettyyn lokeroon että saa rahaa. Jos olisi perustulo ilman vaatimuksia, asia olisi eri. Niinpä koen, että mulla on koko ajan se riski, etten saakaan työttömyyskorvausta, vaan on pakko käydä palkkatöissä. Olenkin paljon ahdistuneempi kokoaikatyöttömänä olleessa kyttäyksessä kuin osa-aikatyössä olleessa uupumuksessa. Taloudellisen riippumattomuuden tuoma vapaus toisi nimenomaan vapauden tunteen. Tai perustulo.)\nNyt mun menot on n. 300 €/kk. Jos menoni jatkuisi aina näin, olisin oikeastaan jo nyt taloudellisesti riippumaton!!\n(Suuntaa antava laskuesimerkki; Käteiseni n. 36 000 € riittäisi kymmeneksi vuodeksi, jonka aikana salkkuni kasvaisi n. 50 000 €:sta 6 %:n vuotuisella kasvulla n. 90 000 €:oon, joka tuottaisi n. 3600 €/vuosi eli 300 €/kk, kun tuotto olisi bruttona n. 6 % ja nettona n. 4 %.)\nKultakuoriaisen vihreä on mielestäni firetyksen väri :)\nMutta eihän ne mun menot tuu olemaan aina 300 €/kk. Vaikea sanoa, mitä tulee olemaan, ja koska. Melkein mitä vaan voi sattua koska vaan! Voin sairastua pahasti, Puoliso voi sairastua pahasti, verot voi muuttua radikaalisti, asuminen voi kallistua merkittävästi, asunto voi palaa jne.\n(Esim. jos meille tulisi ero ja ostaisin Puolisolta hänen puolikkaan asunnostamme;\nMulle tulisi ehkä n. 200 € lisää peruskuluja (hoitovastike, sähkö, netti, kotivakuutus n. 110, ruoka n. 20, muut n. 70)\n-> ok, menot olisi edelleen aika vähän, n. 500 €\nMutta pitäisi ottaa myös asuntolainaa, jota makselisin sitten ehkä n. 400 €/kk\n-> kokonaisuudessaan 600 €:n lisäys eli menot+lainanlyhennys triplaantuisi nykyisestä 900 €:oon! Toki laina loppuisikin joskus, ehkä n. 10 vuodessa, mutta tässä skenaariossa oletin, että maksaisin noin puolet käteisellä ja puolet lainalla, ja silloin mulle jäisi rahastojen lisäksi vain pieni määrä käteistä; En siis todellakaan olisi taloudellisesti riippumaton, eikä riittäisi pelkkä työttömyyskorvauskaan, vaan olisi pakko olla työtuloja, jotta saisi lainaa maksettua. (Mikä on siis erittäin ymmärrettävää, mutta osoittaa vaan sen, että tilanteeni voisi "pienestäkin" menolisäyksestä muuttua aivan erilaiseksi.))\nJa ikävien menolisäysten sijaan (tai lisäksi) voi elämääni tupsahtaa jotain kivaa mikä nostaa menoja. Hyvin helposti voi tulla tarve vaikka 100-200 €:lle lisää kuukaudessa.\nNiinpä en miellä itseäni taloudellisesti riippumattomaksi ennen kuin sijoitusten tuotto olisi jo lähes 10 000 € vuodessa. Eli 200 000 €:n salkulla? Eli jos siihen oikein kunnolla pyrkisin, niin joskus kuuskymppisenä? (Mutta viimeistään siinä vaiheessa laskuihin ehkä kannattaisi jo ottaa mukaan tulossa oleva eläke; sijoitusomaisuuden kun ei tarvitsisi jauhaa eläkkeen päälle samaa summaa kuin ilman eläkettä. Toisaalta todennäköisesti vanhana tulee sairauksien myötä suuremmat kulut. Menee aika hankalaksi laskea, kun alkaa olla niin monta epämääräistä muuttujaa mukana. Elämä on epävarmaa, ei sitä voi laskea.)\nEli öö, tulevaisuutta on niin kamalan vaikea hahmottaa, että ehkä olen hyvinkin pian taloudellisesti riippumaton, ehkä en koskaan. En siis ole varsinaisesti tavoitteellinen firettäjä, vaikka toki taloudellisesti riippumaton haluaisinkin olla enkä haluaisi tehdä töitä. Ehkä firetän, ehkä en.\nNo mutta, ainakin mulla on nyt taloudellisesti ihan kiva tilanne!\nLähettänyt Violacea klo 18.42\nTunnisteet: diippii shittii, pihiys, sijoittaminen, työ\nAnonyymi 13. toukokuuta 2021 klo 10.15\nHyvää pohdintaa! Elämässä voi aina tapahtua kaikenlaista. Myös erotilanne on täysin mahdollinen, vaikka tällä hetkellä asiat olisikin parisuhteen osalta hyvin. Itsekin olen välillä miettinyt että oma tilanne on tosi hyvä: velaton omakotitalo, muutaman kymppitonnin säästöt. Mutta tosiasia on että jos mies haluaisi yllättäen erota, niin kulut kasvaisi ainakin itsellä merkittävästi ja varmaan taas pitäisi ottaa lainaa, että pääsisi seuraavaan asuntoon kiinni. Siinäpä sitten menisi taas velkahelvetissä vuosia/vuosikymmeniä.\nOlen vuosia lukenut blogiasi ja tykkään kyllä tyylistäsi. Ihailen kuinka pienellä voit tulla toimeen. Olen saanut myös monia hyviä vinkkejä täältä, mm. maksetut kyselyt �� Siis miten voikaan pieni paypal-raha/lahjakortti vaikka Tokmanniin piristää mieltä. Kiitokset siis inspiroivasta blogista!\nEki 13. toukokuuta 2021 klo 15.47\nKiitos mielenkiintoisesta pohdinnasta taloudelliseen riippumattomuuteen liittyen.\nKoen itsekin taloudellisen riippumattomuuden houkuttelevana asiana, mutta samalla se tuntuu olevan ns. normaalin kaduntallaajan tavoittamattomissa. Kuten nostitkin esille, taloudellinen riippumattomuus vaatisi hyvin runsaita sijoituksia, joiden pitäisi vieläpä tuottaa hyvin. Mikäli tulot taas eivät anna periksi suurien sijoitusten tekemiseen ja sitä kautta pääoman kasvattamiseen, on vaikea kuvitella pääsevänsä koskaan tilanteeseen, jossa olisi täysin taloudellisesti riippumaton.\nMonesti myös sanotaan, että ”ei ne pienet tulot vaan suuret menot”, kun puhutaan käyttöön jäävän rahan määrästä ja mahdollisuuksista säästää. Sinulla on tällä hetkellä hyvä tilanne ainakin menojen suhteen, mutta toit hienoja esimerkkejä esille taloudellisen tilanteen kääntymisestä aivan toiseen suuntaan. Kaikissa tilanteissa niihin suuriin menoihin vaan ei voi vaikuttaa, kuten itsekin totesit. Elämä yllättää, eivätkä nämä yllätykset ole aina miellyttäviä. Jääkaappi sanoo itsensä irti, tulee se ero, jossa joutuu rakentamaan koko elämänsä uusiksi tai, kuten itsellenikin viimeisen puolen vuoden aikana, autosta päättää ottaa ja kosahtaa osa toisensa perään ja laskupino vaan kasvaa kasvamistaan. Tässä tilanteessa viimeinen asia, jota kaipaa, on hyvätuloisten besserwissereiden neuvot menojen pienentämisestä. Luulen, etten ole ainoa, jota ne välillä korventavat ja lujaa.\nOn kiva kuulla, että joku muukin painii tällaisen epävarmuuden keskellä, vaikka toki kaikkien lähtökohdat ovat erilaisia. Hymähdin tekstisi lopulle tulevaisuuden ennustamattomuudesta, ja allekirjoitan sen täysin. Kaiken kaikkiaan on mukava todeta, että vaikka taloudellinen riippumattomuus tuntuu ajatuksena kaukaiselta, voi taloudelliseen tilanteeseensa silti olla ihan tyytyväinen. Aion ottaa tästä asenteesta mallia tulevaisuuteen.\nViolacea 14. toukokuuta 2021 klo 11.39\nKiitos paljon ihanista kommenteista!\nTulevaisuudesta ei tosiaan tiedä, ja vaikka otinkin melko helposti laskettavien asumiskulujen muutoksen vuoksi esimerkiksi eron, pidän parisuhteeni hyvintoimivuuden vuoksi paljon todennäköisempänä skenaariona jotain liikenneonnettomuutta tai kroonista borrelioosia tai jotain muuta vastaavaa yllättävää katasrofia. Ja juuri vaikkapa yksittäin suht pienetkin menot voi yhtäkkiä kasautua!\nHyvätuloisten (tai oikeastaan ylipäätään suurimenoisten) neuvot menojen pienentämisestä ei itseä ole juuri ärsyttänyt, joskus ne on huvittanut ja usein olen tuntenut vierautta/toiseutta. Neuvot taloudellisesta ajotyylistä autottomalle, edullisesta matkustamisesta matkustamattomalle, taloudellisesta lastenvaatteiden ostelusta lapsettomalle ym. ei oikein kolahda. Tästä säästövinkkien ristiriidasta olen kirjoittanutkin säästövinkit-sarjassani. Neuvot "pidä älä osta mitään -päiviä" tuntuu absurdeilta, kun en ole tullut koskaan aiemmin ajatelleeksikaan, että kuluttaisin joka päivä johonkin. :D\nHuhtikuu 2021; Alle 500 €:n tuloista yli 50 % sääs...


Hotellit Chini ka Rauzan hautakammio | Hotellitarjoukset | Hotels.com\nHotellit lähellä Chini ka Rauzan hautakammio – Agra\nHotellit – Chini ka Rauzan hautakammio\nEtsi hotelleja kohteessa Chini ka Rauzan hautakammio\nNäytä kartalla hotellit, jotka ovat lähellä maamerkkiä Chini ka Rauzan hautakammio\nEtsitkö hotellia kohteessa Chini ka Rauzan hautakammio?\nHotels.com voi auttaa sinua löytämään parhaat hotellit kohteessa Chini ka Rauzan hautakammio.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen kohteesta Chini ka Rauzan hautakammio, Intia, sillä avullamme voit verrata eri hotelleja helposti (mukaan lukien suositut ketjuhotellit). Tällä hetkellä kohteen Chini ka Rauzan hautakammio suosituin hotelli on Hotel Ganga Ratan. Sinne on tehty 5 varausta edellisen tunnin aikana.\nKun varaat yöpymisen Hotels.comin kautta, voit myös ansaita ilmaisia palkintoöitä liittymällä Hotels.com Rewards -kanta-asiakasohjelmaan. Ohjelma on ilmainen, ja liittymiseen menee vain kaksi minuuttia, ja kun olet yöpynyt 10 yötä, saat 1 palkintoyön ilmaiseksi*. Joten viikonloppumatka kohteeseen Chini ka Rauzan hautakammio voi olla ensimmäinen askel kohti ilmaista hotelliyötä.\nMiksi kannattaa varata majoitus kohteessa Chini ka Rauzan hautakammio Hotels.comilta?\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen mihin tahansa tarkoitukseen. Löydät palvelustamme 72 hotellia kohteessa Chini ka Rauzan hautakammio. Vertaile hotelleja nopean ja helpon hotellihaun avulla. Voit myös rajoittaa hakutuloksia näillä ehdoilla:\n- kohteen Chini ka Rauzan hautakammio alueet\n- kohteen Chini ka Rauzan hautakammio nähtävyydet\n- 1466 Hotels.com-asiakkaiden arvostelua yöpymisestä kohteessa Chini ka Rauzan hautakammio\n- saatavilla olevat päivät - tarkat tiedot ja kuvat - tarkat kartat, joista näet hotellien sijainnit sekä lähimmät julkisen liikenteen palvelut ja turistinähtävyydet kohteessa Chini ka Rauzan hautakammio.


Merirosvoasut ja tarvikkeet\nEnsimmäisiä mainintoja merirosvoudesta löytyy jo toista tuhatta vuotta ennen ajanlaskun alkua.Välimeren merikansat tekivät tällöin ryöstöretkiään muita valtakuntia vastaan ainoastaan egyptiläisten kyetessä vastustamaan heitä. Merirosvojen toiminta pohjautui demokratiaan heidän äänestäessään aina kapteenin joukostaan. Myös saaliiksi saadut aarteet pyrittiin jakamaan mahdollisimman tasapuolisesti.\nAsuvalikoimamme innoittajat löytyvätkin pääsääntöisesti Karibienmeren suunnalta. Miehille naamiaisasuksi on tarjolla upeita vaihtoehtoja muun muassa elokuvista tutun Jack Sparrow -hahmon, kapteeni kurkunleikkaajan ja Karibian merirosvo super deluxen muodossa. Naisille suosittelemme aina tyylikkäitä Miss Merirosvon ja Piraattitypy Punamustan asuja. Lyhyemmän helman ystävät voivat valita naamiaisasukseen vaikkapa Piraattitypyn tai Kapteeni Kuumattaren asun.\nNäillä asuilla paatuneestakin maakravusta kuoriutuu uskottava merirosvo tai merirosvotar. Pystyt täydentämään asusi upeilla merirosvohatuilla, peruukeilla ja silmälapuilla. Aseistukseksi merirosvolle sopii pistooli tai sapeli. Mukaan merirosvoleikkeihin otetaan myös perheen pienimmät. Hiio-o-hoi, maata näkyvissä!


Perusopetuksen oppilaan ollessa poissa koulusta oppilaan huoltaja on velvollinen ilmoittamaan poissaolon ja sen syyn ja arvioidun keston heti ensimmäisen poissaolopäivän aamuna, ennen ensimmäisen tunnin alkua. Samalla huoltaja kertoo poissaolon syyn ja arvioidun keston. Ilmoitus tehdään ensisijaisesti Wilman kautta, toissijaisesti puhelimitse/tekstiviestillä omalle opettajalle. Soittaa voi myös opettajien huoneen puhelimeen, puh. 050 5775271. Tähän ei tekstiviestejä kuitenkaan tule lähettää.\nJos huoltaja ei ilmoita poissaolosta, kyseessä on luvaton poissaolo. Tällöin oppilaan oma opettaja ottaa yhteyden kotiin.\nLuvallinen pidempi poissaolo (esim. matkat):\nHuoltaja pyytää vapautusta koulutyöstä ennen poissaoloa Wilman kautta tai sivuiltamme tulostetulla/vapaamuotoisella poissaoloanomuksella.\nLuvan myöntää luokanopettaja (enintään kolme päivää) tai koulunjohtaja (yli kolme päivää).\nLuvallisen poissaolon jälkeen ei (yleensä) anneta tukiopetusta.\nHuoltaja ilmoittaa poissaolosta kouluun mieluiten ennen ensimmäisen tunnin alkua.\nOpettaja ottaa yhteyttä kotiin, oppilas pyritään ohjaamaan terveystarkastukseen mahdollisen syyn selvittämiseksi.\nJos oppilaan terveydentila on normaali, mutta runsaat sairauspoissaolot jatkuvat, asiaa käsitellään oppilashuoltoryhmässä, johon kutsutaan oppilas ja huoltaja.\nLuokanopettaja/koulunjohtaja päättää rangaistuksesta.


Tolkien-elokuvan ennakkonäytös ke 17.4. Helsingissä | sivu 4 | Vihreä Lohikäärme\nKeskustelu huoneessa 'Kohtauspaikka', aloittanut Ilma, 20.03.2019.\nTulen Helsinkiin luultavasti jo ennen puolta päivää, joten minulle käy syömis- ja/tai hengailukokoontuminen milloin vain ennen näytöstä.\nTosin arvelen, että on mahdoton tai vähintäänkin työlästä löytää kaikille mieluinen ruokapaikka...\n15:30 käy, samoin kuin näytöksen jälkeenkin.\nOnko kukaan onnistunut saamaan tekstiviestillä lippua, jossa olisi vain yksi paikka? Minulle tuli ainakin kaksi paikkaa... En kuitenkaan muista millainen se ilmoittautumislinkki oli.\nJuu, mulle tuli sama juttu, vaikka olin mielestäni ilmoittanut vain yhden. Ei se ehkä ole niin tarkkaa, kun ainakaan meidän kiintiö ei käsittääkseni täyttynyt kuitenkaan.\nToivottavasti teillä ei sitten leffan jälkeen ole kiire lähteä koteihinne, koska bussikyytini takaisin lähtee yhdeltätoista illalla, ja sitä olisi tylsä odotella yksin.\nMinä hankin junalipun, lähtö on klo 22:04. Toivottavasti elokuva ei ole viisituntinen spektaakkeli, etten myöhästy.\nJos kerran kaikille on tullut kahden hengen lippu, voisiko joku päästää sisään yhden "ylimääräisen"? Kaveriporukan kolmas /aveccini tyttöystävä ilmoitti nimittäin kiinnostuksestaan tulla myös mukaan, olisi ollut jopa valmis ostamaan lipun..\nVoisin antaa @Súlien :in käyttöön oman tuplanpuolikkaani.\nHeathertoes ja Súlien tykkäävät tästä.\nJes, kiitos! Jos leffa ei olisi huomenna, olisin käskenyt jompaa kumpaa ystävääni luomaan tänne käyttäjän ja ilmoittautumaan itse, kun he ovat kerran alkaneet kysellä miitistäkin\nMinuakin voi tarvittaessa nykiä hihasta, jos tarvitsee tuplanpuolikastani.\nMieluusti tulen leffan jälkeen puimaan nähtyä. Kovin myöhään en pysty jäämään torstain töiden vuoksi.\nVarmasti ehdit junaan\nMä voisin lähteä sekä ennen leffaa syömään että sen jälkeen keskustelemaan. Oliko johonkin suunniteltu treffit klo 15.30 ja mahtuuko mukaan?\nVaan miten ihmeessä tuonne pitää pukeutua? Kunnon haltiailtapukutällinki vai vähän hillitympi versio? Iks!\npitäisikö tavata esim. lasipalatsin sisäpihalla iltapäivällä\ntais olla suunnitelma. Jos bussi ei myöhästele oon paikalla 15:20-???, viimeinen lähijuna lähtee 22:40.\nIte aattelin pukeutua kyllä johonkin vähän rautapaitaa kevyempään\nLeffan jälkeen voisin lähteä jonnekin! Etukäteen en pääse, koska tuun viulutunnilta ja pyörähdän kodin kautta matkalla Bio Rexiin.\nMinä joudun valitettavasti jättämään sekä etkot että jatkot väliin tällä kertaa. Leffaan olen kuitenkin tulossa.\nRatkaisin asian pyytämällä aiheesta kiinnostuneen kaverin mukaan. Ilmoitin alun perin vain itseni kun ajattelin että on tylsää jos kaikki eivät mahdukaan mukaan, mutta kaipa nuo ovat sitten laskeneet että tila riittää, tuskin lähettelisivät muuten "ylimääräisiä" lippuja. Onhan siellä kuitenkin 550 paikkaa...\nMullakin on ylimääräinen avecpaikka, jos vielä joku haluaa mukaan. Olen parhailaan matkalla kohti Helsinkiä. Tällä kertaa kääpiö ja haltia-asut jäi kotiin, koska muistan kuinka tuskallista vikan Höbötin ensi-illassa oli.\nCityn syö 10llä viikot on vielä pari päivää. Kampissa on useampikin ravintola, josta löytyy noita tarjouksia. Oma vakkari noista on Vapiano (Rautatientorilla).\nÄlkää nyt kuitenkaan kaikki ottako ylimääräisiä ihmisiä mukaan, kun meidän osallistujamäärä on kuitenkin laskettu ilmoittautuneiden mukaan. Ehkä kaikille vain lähti sama tekstari.\nMä ilmoitin kaksi, joten tämä oli ihan laskettu paikka.


Kuvittanut: Satu Kontinen\nEräänä aamuna oranginpoikanen Oliver herää auringon lämmön sijaan tukahduttavaan savuun. Keltaiset kauhukaivajat ovat vallanneet kotimetsän, Paettuaan niiden ryminää Oliver joutuu eroon äidistään, ja hänen täytyy ensi kertaa selvitä omillaan.\nViidakkolegenda kertoo Paratiisimetsästä, jossa on tilaa kaikenlaisille eläimille. Oliver päättää olla rohkea ja löytää turvaan ihka ensimmäisen ystävänsä, hervottomasti hölöttävän Milla-Maria Makakiapinan kanssa, Matkallaan kaksikko kohtaa mitä eriskummallisempia viidakon asukkeja.\nJokainen eläin on kuitenkin omanlaisensa sankari – eikä koskaan voi tietää, millaisen ystävän nahan tai turkin alta löytää.\nOma arvioni: Opettavainen, hauska ja jännittävä tarina niin eläinten oikeuksista, ystävyyden voimasta kuin erilaisuuden rikkaudestakin. Kirjassa kerrotaan lapsille hienosti, kuinka kaikkia erilaisia yksilöitä tarvitaan. Toiset ovat ketteriä ja toiset vahvoja, toiset tarkkailijoita ja toiset puhujia. Mutta jokaiselle on kuitenkin oma paikkansa ja tehtävänsä maailmassa, on kyseessä sitten esimerkiksi oranginpoikanen tai ihmislapsi. On tärkeää tulla hyväksytyksi juuri sellaisena kuin on. Silloin on helpompi löytää myös omat vahvuutensa ja käyttää niitä vaikkapa auttaakseen ystäviään. Kirjan upea kuvitus suorastaan kutsuu seikkailuun.\nSuosittelen kirjaa noin 6-9-vuotiaille lapsille. Tarina lisää erilaisuuden ymmärtämistä ja edistää vahvuuksien näkemistä niin itsessä kuin kavereissakin. Siksi kirja sopiikin mielestäni mainiosti myös tunnetaitokasvatuksen materiaaliksi. Viidakkoseikkailun äärellä voidaan yhdessä pohdiskella monenlaisia kysymyksiä.