Ordblind? En guide om ordblindhed for forældre\nFind svar på dine spørgsmål om dysleksi\nHvad kan jeg læse om her?\nNår man som forælder møder læsevanskeligheder hos sit barn opstår helt naturligt bekymring og en række af spørgsmål.\nHvorfor er det så svært at lære at læse og stave, når mit barn ellers virker både intelligent, opmærksom og gerne vil lære?\nI artiklen kan du finde svar på mange af de spørgsmål, der optræder hos forældre, når man har en ordblind i søskendeflokken.\nArtiklen retter sig derfor mod de forældre, der har mistanke om, at deres søn eller datter er ordblind, eller som har et barn, der er blevet testet ordblind.\nSelvom det som udgangspunkt er sværere at lære at læse og skrive for en ordblind, så kan det godt lade sig gøre.\nDet kræver generelt en langt større indsats end for ikke-ordblinde, det kræver mere tid, og det kræver systematisk og målrettet undervisning, samt indsigt i hvordan barnet arbejder og tænker om sig selv.\nAt være ordblind behøver ikke få så fremtrædende en betydning i livet. Det handler i første omgang om at opfange de tidlige indikationer på ordblindheden og forebygge, at den udvikler sig.\nTages der hånd om ordblindheden tidligt, er barnet godt stillet.\nLæsevanskeligheder eller ordblindhed – er der forskel?\nLæsevanskeligheder kan defineres ved, at man ikke er i stand til at læse de tekster, som man normalt forventes at kunne læse. Et barn i skolen har læsevanskeligheder, når teksterne i undervisningen kræver mere end de færdigheder, barnet har til at læse dem. Jo større forskellen er, des større opleves læsevanskeligheden. Det er forskellen mellem forventning og læsefærdighed, der fortæller, om man har læsevanskeligheder. Jo højere krav teksten stiller, des bedre en læser skal man naturligvis være.\nLæser og forstår barnet de tekster, det møder på klassetrinnet, så er læsekompetencen alderssvarende.\nDet er ikke ualmindeligt, at børn indimellem oplever, at tekster er svære at læse og forstå. Er oplevelsen forbigående, eller ikke altid tilstede, vil der ofte ikke være tale om ordblindhed.\nMen vedvarende problemer med læsning og stavning og en meget langsom læse- og staveudvikling kan stamme fra medfødte nedsatte fonologiske funktioner, der giver de typiske tegn ved en ordblind.\nMange bryder sig ikke om betegnelsen ordblindhed eller dysleksi og anvender hellere den brede betegnelse læsevanskeligheder.\nDet er dog vigtigt, at man skelner, når barnet er i undervisningssammenhænge, da der er grundlæggende forskelle i årsagerne til læsevanskeligheden. Når man er ordblind har man særligt vanskeligt ved at koble lyd og bogstav sammen.\nAndre læsevanskeligheder kan have andre årsager og kræver måske bare træning og tid, men det er ikke nok hjælp for en ordblind.\nI artiklen bruges betegnelsen ordblind, som er den mest almindelige måde at omtale læsevanskeligheden på. Men overvej alligevel, hvordan du bruger ordet i daglig tale. Ordblind? Eller et barn med ordblindhed? For mange opleves det rart bare at være et barn. Du er ikke din ordblindhed, selvom det er noget, du har med dig. Omvendt er det vigtigt, at barnet kender til ordblindhed og ved, hvad den betyder.\nDer er varierende tal for, hvor mange der har ordblindhed, men omtrent 2-7 procent af Danmarks befolkning har læsevanskeligheder svarende til ordblindhed. Ordblindhed betragtes som den mest udbredte indlæringsvanskelighed hos børn. På verdensplan vurderes det, at 3-5 procent af befolkningen er dyslektikere. Det varierende procenttal fortæller om, at grænseværdierne for, hvornår man er ordblind, ikke sættes ens, men varierer en smule fra land til land. I Danmark arbejder man med en høj grænseværdi, når man tester for ordblindhed, hvilket betyder, at testen finder både milde og svære former for ordblindhed.\nOrdblindhed og dysleksi er to ord for det samme.\nEn person med ordblindhed har svært ved hurtigt og præcist at sætte de rigtige lyde til bogstaverne. Eftersom det er den basale proces i al læsning og stavning, medfører det problemer i læseudviklingen. Vanskeligheden er medfødt og har betydning for evnen til at håndtere skriftsprog (læsning, stavning og skriftlig formulering). Ordet dysleksi beskriver rigtig fint, hvad det drejer sig om – vanskeligheder med det skrevne ord: Dys = vanskeligheder og lexia = ord.\nNår man er ordblind har man altså dårligere forudsætninger for at lære at læse end en, der ikke er ordblind, da forudsætningerne for at arbejde med de fonologiske processer er nedsatte. Det giver vanskeligheder omkring afkodning af skriftsprog (læsning) og vanskeligheder med at omsætte sproglyde til bogstavfølger (stavning).\nDen danske definition af ordblindhed i Det danske Nationalleksikon lyder:\n“Ordblindhed, dysleksi, markante vanskeligheder ved at lære at læse og skrive, som beror på langsom og upræcis omsætning af bogstaver og bogstavfølger til sproglyde.” (Elbro,1999; Det danske Nationalleksikon).\nOrdblindhed kan også have konsekvenser for andre sproglige områder end læsning af ord. Det kan være svært at formulere sætninger i skrift og i tale og opnå en sikker forståelse af, hvad man læser.\nAt være ordblind kan opleves som et stort handicap for den enkelte, selvom vanskeligheden er umiddelbart usynlig for andre. Ordblindhed kan have store personlige konsekvenser for et barn i form af et nedsat selvværd, mangel på selvtillid, følelser af dumhed og forestillingen om at have begrænsede muligheder for uddannelse og job.\nMan kan ikke kurere ordblindhed. Man er ordblind hele livet. Hvor stort et handicap ordblindheden bliver for den enkelte afhænger af flere faktorer. Indsigtsfuld og systematisk undervisning spiller en stor rolle for både forebyggelse og afhjælpning af ordblindhed, men andre faktorer spiller også ind, fx barnets personlige og sociale resurser i skole og fritid, uddannelse i brugen af kompenserende hjælpemidler, meget læsning og træning hjemme, samt viden og åbenhed om, hvad det vil sige at være ordblind.\nDet er veldokumenteret, at ordblindhed ikke har noget at gøre med hverken intelligens, øjne og syn, højre-venstre-problemer eller spejlvending af bogstaver og tal.\nOrdblindhed er en sproglig, neurologisk og genetisk vanskelighed. Ordblindhed findes i lige så høj grad hos højtbegavede som hos mindre begavede og er en specifik funktionsnedsættelse. Det er ikke et udtryk for generelle vanskeligheder med læring.\nBørn af ordblinde forældre er i højere risiko for selv at udvikle dysleksi end børn, hvis mor eller far ikke er ordblind. Den vurderede risiko for arvelighed er op til ca. 60 procent, men ydre faktorer som miljø og kvalitet af undervisning spiller ind i forhold til, i hvor høj grad funktionsnedsættelsen får alvorlig betydning i læseudviklingen. Er man opmærksom på ordblindeproblemet i familien, kan man ved tidlig forebyggende undervisning sørge for, at vanskeligheden ikke bliver så stor.\nHvornår er man ordblind?\nI Danmark har man forventning om, at børn skal have lært at læse i slutningen af 2. klasse. Er barnet ikke lykkes med at kunne læse på dette tidspunkt, er der brug for særlig opmærksomhed.\nFor at kunne vurdere om et barn kan have ordblindhed skal vanskeligheden være uventet i forhold til barnets generelle forudsætninger for læring. Det betyder, at barnet som udgangspunkt ikke har andre indlæringsmæssige vanskeligheder eller handicap, der vil kunne forklare læsevanskeligheden. Man skal altså kunne udelukke andre fysiske årsager.\nKan man udelukke ovenstående faktorer efter den første læseundervisning har fundet sted, er det relevant, at undersøge barnets vanskeligheder nærmere.\nHvis man er ordblind, er det særligt svært at læse ord, der ikke indgår i en sammenhæng eller i en sætning. Står ord helt alene, har man kun bogstavernes lyde at forholde sig til, og man kan ikke hente hjælp i læsningen fra fx gæt ud fra sætningen, konteksten eller andet. Man skal omsætte hvert bogstav til en lyd og derefter koble den sammen med andre lyde i en samlet lydpakke, som kan siges og læses.\nEn ung elev, der er ordblind, vil ikke hurtigt og sikkert kunne bearbejde ordets bogstavlyde, og læsningen af enkeltordene vil være langsom og upræcis. Det er denne nedsatte evne til at udnytte bogstavernes lyde, der ofte fører til mistanke om, at læsevanskeligheden kan stamme fra dysleksi.\nDer vil dog langt tidligere end 2. klasse være sproglige tegn hos barnet, der indikerer en risiko for udvikling af ordblindhed.\nTidlige sproglige tegn, der kan forbindes til ordblindhed\nEt barn i risiko for at være ordblind vil allerede ved skolestart (og tidligere) vise tegn på sproglige vanskeligheder, der kan knyttes til risikoen for at udvikle ordblindhed.\nDerfor er det også muligt at arbejde med forebyggelse og tidlig indsats gennem målrettet undervisning og dermed arbejde mod, at barnet ikke udvikler massive vanskeligheder. Jo tidligere risikoen identificeres, jo bedre muligheder har barnet for at lykkes med læseindlæringen.\nI børnehaveklassen er risikoeleverne de børn, der har svært ved at opnå et sikkert bogstavkendskab. Det er især bogstavernes lyde, som kan være svært at lære sikkert. Hvis et barn ikke kan forbinde bogstavet med sproglyden (fonemet), så giver bogstavet ikke mening i forhold til læsning. Barnets opmærksomhed omkring de enkelte bogstavers lyde er den færdighed i 0. klasse, som bedst kan forudsige vanskeligheder i den første læseindlæring, idet et sikkert bogstavkendskab er en forudsætning for at lære at læse og skrive.\nI 0. – 2. klasse vil der være flere tegn, der kan fortælle, om barnet møder modstand i sin læseudvikling. Barnet har svært ved at opfange, bearbejde og lagre bogstavers, bogstavrækkers eller ords lyd i hukommelsen. Det kommer både til udtryk i læse- og staveforsøg, hvor barnet fx gættelæser ordene i stedet for at bruge bogstavernes lyde. Det er svært at læse de ord, barnet forsøger at stave, og barnet kan heller ikke selv læse sine ord efterfølgende.\nBarnet har endvidere svært ved at manipulere med sproglyde: Hvordan vil ordet lyde, hvis man i ordet hus fjerner lyden h? Eller hvis man bytter h med m? Barnet kan have svært ved at huske ord og navne på ting eller være lang tid om at finde ord frem i hukommelsen. Barnets udtale af ord kan være sløret og udtalen lidt utydelig: Hvis ordet krokodille udtales kokedil, så er det endnu sværere at få fat på ordets lyde. Det kan også være svært at rime, idet rim er forbundet med sproglyde (h-us/m-us), det kan være svært at huske tal, ord og abstrakte begreber som ugedage og måneder.\nMed dysleksi følger altså ofte andre sproglige kendetegn. Kortidshukommelsen for sprog kan være begrænset, ligesom evnen til hurtigt og sikkert at finde ord i talesproget kan være svært.\nDer er ordblindhed i familien\nForsinket udvikling af talesproget\nSvært ved hurtigt at benævne ord\nSvært ved at huske rim, sangtekster og følge beskeder\nLav interesse for bogstaver\nSvært ved at huske bogstaver og tal\nSvært ved at arbejde med ords lyde (tilføje eller trække lyde fra)\nSvært ved at huske nye ord\nSvært ved at lære alfabetet (at oversætte bogstavet til lyd)\nSvært ved at genkende og huske ord i læsning\nSvært ved at stave ord\nSenere sproglige tegn, der kan forbindes til ordblindhed\nPå skolens mellemtrin forventes det, at elevernes grundlæggende læsefærdighed er etableret så sikkert, at barnet er i stand til at læse sig til viden i alle fag. En elev, der er ordblind, vil være udfordret i den sammenhæng. På mellemtrinnet vil der, udover de allerede nævnte tidlige kendetegn, dukke flere problemer op, der indikerer, at barnet har vanskeligheder.\nDen fonologiske funktionsnedsættelse, der gør læsning og stavning svært, er stadig det grundlæggende problem, men kravene til en ordblind elevs sproglige kompetencer og færdigheder stiger stødt i skoleforløbet, hvilket kan givet barnet yderligere problemer. Derfor kan den primære vanskelighed ofte føre til endnu flere vanskeligheder.\nEn ordblind mellemtrinselev har vanskeligheder med at læse ord præcist, og læsehastigheden er lav. En besværet, langsom og upræcis læsning vil ofte udfordre barnets forståelse af tekster, idet barnet bruger det meste af sin energi på selve afkodningen af ordene. Af den grund opstår der ofte forståelsesvanskeligheder.\nEn ordblind har ofte naturligt færre læseerfaringer end de ikke-ordblinde. Det viser sig ofte i en generel dårligere forståelse af ord og sprog.\nEn ordblind elev på mellemtrinnet og i udskolingen vil også kunne opleve at skulle lede efter ordene i hukommelsen, når det taler. En ordblind vil også komme til at anvende de forkerte ord, når han eller hun taler; de kan kalde venstre for højre – også selvom de er helt klar over, hvilken retning venstre er. En ordblind kan have sværere ved at lære nye ord og have lettere ved at glemme ordene igen, da den grundlæggende vanskelighed betyder en generel lavere hastighed på sproglig forarbejdning og sproglige indtryk.\nSvært ved at huske tabeller\nLangsom og upræcis læsning i alle fag\nStaver og læser upræcist og langsomt i alle fag\nUdsætter opgaver med læsning og skrivning\nSvært ved at give et resume af noget læst\nSvært ved at forstå alle ord i tekster\nFaglige følgevirkninger af dysleksi\nBørn og unge i skolen med ordblindhed kan have oplevelsen af, at læsevanskeligheden vokser. Jo større kravene er til læsefærdigheden, des større opleves problemet. Den dårlige afkoder i de yngste klasser vil ikke opleve problemet så stort som eleven i de ældre klasser. Kravene til læsning og skrivning i skolen øges hurtigere end den ordblindes færdigheder.\nEn ordblind læser og skriver meget mindre end andre børn på tilsvarende alderstrin. Dels er læsetempoet langsommere, og dels er lysten til læsning og stavning lavere. Når et barn læser og skriver mindre, får barnet færre erfaringer med sprog. Det har betydning for mængden af barnets erfaringer med ord, sætningers opbygning, sproglige udtryk og overblik over tekster og genrer.\nSom ordblind har barnet generelt ikke tilsvarende sproglige erfaringer som børn uden vanskeligheder. En ordblind har derfor, udover vanskeligheder med afkodning, ofte en ringere forudsætning for at forstå de tekster, de møder.\nAt være ordblind i skolen kan føles som at være fanget i en ond cirkel. Vanskeligheden påvirker barnet i alle skolens fag. Der er masser af læsning i matematik og i skolens andre fag, og barnet kan derfor opleve at have bredere faglige vanskeligheder. Ofte klarer et barn med dysleksi sig godt i matematik og andre faglige sammenhænge, men skole og uddannelse stiller krav til læsning og skrivning i stort set alle sammenhænge. Ordblindheden er med i alle fag.\nSociale og følelsesmæssige følgevirkninger\nBørn sammenligner sig og spejler sig i andre børn. Et barn med dårlige læsefærdigheder kan føle sig anderledes end sine kammerater og udvikler ofte et negativt selvbillede og en lav tro på sig selv som lærende elev. Barnet kan have tendens til at give op, trække sig og undvige situationer, hvor der stilles forventninger. Det kan være svært at arbejde i grupper, hvor barnet måske ignoreres eller ikke er attraktiv som makker. Det kan være svært at håndtere, når der tilbydes særligt tilrettelagt undervisning, at bøgerne ikke er så svære som kammeraternes, og at man bruger meget lang tid på læsning og skrivning. De følelser, der knytter sig til at være anderledes end normen, er for børn en meget stor følelsesmæssig udfordring.\nPå den måde kan dysleksi udvikle sig til at blive et stort handicap for den, der bærer på den, og påvirke både identitet og selvopfattelse negativt.\nDen tværgående nationale ordblindetest kan foretages, når der er begrundet mistanke om dysleksi. Testen kræver forældresamtykke og tages af en person med kompetencer til at vurdere resultatet (typisk en læsevejleder på barnets skole) og kan tages i foråret fra 3. klasse og op.\nAt testen er tværgående betyder, at den kan bruges på tværs af skole- og uddannelsessystemer. Man kan nøjes med at blive testet en enkelt gang, idet testen kan bruges til både børn, unge og voksne, uanset hvor langt man er i uddannelsessystemet. Testen informeres på forhånd med oplysninger om alder, klassetrin, uddannelsestrin ved hjælp af elevens Uni-login, og resultatet genereres digitalt umiddelbart efter testen.\nGrænseværdien for ordblindhed er sat højt i Danmark (ved 8-percentilen), hvilket betyder, at testen vil finde personer med både svær og mild grad af dysleksi. Hvis et barn (eller voksen) testes udenfor ordblindekategorien, kan barnet alligevel have nedsatte fonologiske forudsætninger, men de vurderes i så fald til at være i mildere grad end ordblindhed. Det er de såkaldte ”gule børn”. De ”røde børn” er ordblinde.\nHerunder ses et billede af et testresultat foretaget i 5. klasse. Barnet har en score på 67 og resultatet ligger i den røde bjælke, der betyder ordblind. Testen opfølges af en samtale med testtageren, der uddyber testresultatet og tager initiativ til undervisningsmæssige indsatser.\nHjælp til ordblindhed – hvad kan man gøre?\nFølelsen af at være ordblind sammenlignes ofte med følelsen af at cykle i modvind. For at lette modvinden for barnet er der flere forhold, som man skal arbejde med. At være ordblind behøver ikke udvikle sig til at blive et alvorligt og livslangt handicap, for der er rigtigt meget at gøre ved den.\nEt barn med ordblindhed har gode muligheder for at udvikle sin læsning og skrivning, når barnet modtager systematiseret, direkte og målrettet undervisning. Der findes meget god og afprøvet forskning, som underviserne kan hente viden fra.\nDet er også en væsentlig faktor, at barnet (og barnets familie) lærer at acceptere vanskeligheden, så alle rundt om barnet kan tale åbent om ordblindheden. Det kræver et stærkt samarbejde mellem barnet, skolen og forældre, som har hver deres vigtige rolle. Lærerens og forældrenes accept af vanskeligheden, samt engagement og tro på barnet, har stor betydning for, at barnet trives.\nVi kender alle til store personligheder i kulturens, kunstens, historiens og den politiske verden, som har klaret sig ualmindeligt godt, selvom de har haft ordblindheden med sig. H.C Andersen var ordblind, Einstein var ordblind og af mere nutidige navne kan nævnes den tidligere skatteminister Karsten Lauritzen, komikeren Christian Fuhlendorff og forfatteren Sara Blædel. Det er meget sandsynligt, at de alle har arbejdet godt med deres personlige og sociale resurser. Ordblindheden er en følgesvend, men har ikke kunnet overvinde livsmod, vilje og andre stærke egenskaber.\nDer er mange muligheder for at søge hjælp og rådgivning. Skolen er barnets vigtigste støtte i de unge år, og mange skoler tilbyder supplerende undervisning og tilbud om læse-skrivestøtte (LST).\nEr der brug for rådgivning, hjælp og støtte derudover findes en række private udbydere af ordblindeundervisning. Her kan kvaliteten være svingende, og det kan være en god ide at præsentere det private tilbud for en lærer, man har tillid til, inden man køber. Nederst i artiklen ligger en liste over relevante resurser til mere viden om ordblindhed.\nKompenserende hjælpemidler til ordblinde\nDet er vigtigt, at man som ordblind lærer at arbejde med kompenserende it-værktøjer, og at de bliver en integreret del af barnets uddannelse og liv.\nEn ordblind bruger de fleste af sine mentale resurser på at afkode ordene i tekster, hvilket ikke efterlader overskud til arbejdet med at forstå teksten eller danne sig overblik over den. Med en oplæsningsfunktion spares arbejdet med afkodningen, og der efterlades mentalt overskud til at koncentrere sig om tekstens indhold.\nNår et barn med ordblindhed skal skrive, vil en tilsvarende mængde energi bruges på at genkalde de lyde, som ordene skal staves med, hvilket betyder, at der ikke opstår plads til at arbejde med at danne de sætninger og meninger, som var ønsket.\nBørn med ordblindhed kan lære at kompensere for læse-skrivevanskeligheden med it-værktøjer. Der er en lang række muligheder for hjælpemidler til læsning og stavning, og i dag er mange af redskaberne tilgængelige for alle. Der er bygget mange funktioner ind i en smartphone og computer allerede.\nDe kompenserende hjælpemidler (ofte kaldet LST) kan yde hjælp til oplæsning, stavning, diktering (tale til tekst), samt scanning og OCR-behandling. Der er mange lydbogslæsere i dag, der på trods af, at de læser ubesværet, vælger at lytte. Alt dette er medvirkende til, at det i dag er både accepteret og almindeligt at benytte værktøjerne.\nFor elever, der har brug for it-hjælpemidler for at følge undervisningen, gælder det, at skolen gratis skal stille de nødvendige tekniske hjælpemidler til rådighed, så eleven både kan bruge dem i skolen og fritiden. Det er også skolen, der skal sørge for, at eleven får instruktion i hjælpemidlerne og undervisning i, hvordan de bedst kan støtte eleven i fagene. Det vil typisk være en computer eller IPad med adgang til ovenstående redskaber.\nTeknologien åbner mange muligheder, men for at få succes med redskaberne kræver det, at eleven, forældre og lærere arbejder koordineret og vedholdende med dem. It-hjælpemidlerne kan let blive en falsk hjælp, hvis de ikke følges op med undervisning og vejledning i brugen af dem og en vedholdende træning.\nFor unge med dysleksi har skolen oftest været svær og budt på hårdt arbejde både læringsmæssigt og følelsesmæssigt. Derfor er der rigtigt mange børn, der oplever, at et efterskoleophold kan give dem et særligt frirum til at udvikle sig på trods af læsevanskeligheden, fordi de her møder andre unge, der har samme skolehistorie. På ordblindeefterskolerne er lærerne specialuddannet til ordblindevenlig undervisning, og samspillet mellem skolemiljøet og fællesskabet med andre ordblinde kan få barnets selvværd til at vokse.\nI Danmark findes der en række efterskoler, der udelukkende optager unge med ordblindhed. Her kan du læse mere om dem.\nRelevante resurser til mere viden om ordblindhed\nForeningen varetager interesser for mennesker med ordblindhed. På siden kan du hente viden om ordblindhed, kompenserende hjælpemidler, og du kan som medlem få mulighed for rådgivning.\nFind information om folkeskolen og orienter dig i folkeskolens forpligtigelser.\nLæs om ordblindhed og andre vanskeligheder\nHer kan du læse om efterskoler for unge med læsevanskeligheder.\nVideoer om ordblindhed\nOrdblindhed er en hæmsko, ikke en hindring\nLæseforsker Elisabeth Arnbak fortæller om, hvad ordblindhed er.\nBarrierer for ordblinde\nJuliane Øhlenschlæger fra Ordblindeforeningen fortæller om at være ordblind.\nPædagogisk læsekonsulent Lis Pøhler fortæller om, hvilken rolle forældre og skole spiller for et barn i læsevanskeligheder.\nJuliane Øhlenschlæger fra Ordblindeforeningen fortæller om tidlige tegn på ordblindhed og hvordan du kan støtte som forælder.


Er PRINCE2 for alle? | Crevato\naf Morten Askholm | nov 28, 2012 | Blog | 0 Kommentarer\nPRINCE2 har en voksende popularitet både i Danmark og i udlandet. Der er således mere end 1.000.000 certificerede projektledere på verdensplan.\nMen er PRINCE2 det rigtige valg for din virksomhed? Og er PRINCE2 det rigtige valg til alle projekter?\nHvorfor skal i vælge PRINCE2?\nPRINCE2 står for ”projects in controlled environments” – med andre ord projekter i et kontrolleret miljø. Hvis I ønsker at køre projekter på en kontrolleret måde, at have styr på tingene og tage beslutninger på et veloplyst grundlag, så kunne PRINCE2 være noget I skal kigge nærmere på.\nProjekter med forretningsbegrundelse\nEt af principperne bag PRINCE2 er at alle projekter skal have forretningsbegrundelse fra start til slut. For at sikre, at et projekt har forretningsbegrundelse skal der udarbejdes en business case der synliggør det udbytte som projektet vil give, og hvordan det realiseres.\nEffektiv brug af ledelsestid\nPRINCE2 baserer sig på afvigelsesstyring, hvilket betyder, at projektets styregruppe træffer overordnede beslutninger og overlader den daglige styring til projektlederen for projektet. Så længe projektet holder sig til de aftaler som er truffet, så styrer projektlederen og styregruppen kan fokusere på den overordnede ledelse. Det sparer tid og frigør tid til at træffe de rigtige beslutninger på et oplyst grundlag.\nProjektorganisationen i PRINCE2 er klart defineret i forhold til roller og ansvar. Det betyder, at ressourcer bruges effektivt fordi alle ved hvad der forventes af dem og kender deres arbejdsopgaver.\nProfessionalisering af projekteksekveringen\nDe fleste medarbejdere vil gerne levere arbejde af en god kvalitet og levere et professionelt stykke arbejde. Processerne og kvalitetsstyringen i PRINCE2 er med til at levere professionelle projekter og tilhørende produkter.\nFælles retningslinjer og sprog\nKører virksomheden flere samtidige projekter giver PRINCE2 er fælles sprog på tværs af projekter – projekterne kan nemmere sammenlignes. Sproget gør det effektivt når virksomheden genbruger skabeloner og standarder på tværs af projekter.\nI bliver klogere\nI PRINCE2 opsamler og evaluerer man løbende sin erfaring så den kan genbruges i andre projekter og til at forbedre det aktuelle projekt. Med andre ord slipper I for at begå de samme fejl flere gange og bliver mere og mere effektive over tid.\nLettere at tilføre erfarne projektledere\nPRINCE2 er så udbredt, at det er let for virksomheden at få tilført PRINCE2 projektledere ude fra i forbindelse med spidsbelastning eller i forbindelse med udvidelse af organisationen. Projektlederne kender til metoden på forhånd og skal altså fokusere udelukkende på at lære jeres organisation at kende.\nPRINCE2 kan kombineres med andre metoder\nPRINCE2 er en universel projektledelsesmetode som kan bruges til alle former for projekter. Samtidigt kan det kombineres med mere specialistorienterede metoder inden for f.eks. softwareudvikling, byggeri eller service.\nSådan kommer i videre med PRINCE2\nPRINCE2 er ikke for alle – hvis man ikke ønsker at arbejde professionelt med projektledelse og ikke ønsker at have styr og struktur på projekterne – så vil man ikke synes om PRINCE2.\nOmvendt er PRINCE2 noget som rigtig mange virksomheder vil have stor gavn af, som vil effektivisere og professionalisere virksomheden.\nTypisk involverer indførslen af PRINCE2 i en virksomhed elementer af:\n– Træning og certificering af projektledere i PRINCE2 (enten internt eller via offentligt kursus)\n– Træning og undervisning af styregrupper og projektdeltagere\n– Rådgivning omkring tilpasning af PRINCE2 til virksomheden\n– Tilpasning og implementering af skabeloner til virksomhedens brug\n– On the job træning og coaching af projektteams og projektledere\nHvis I ønsker at høre mere omkring PRINCE2 og om PRINCE2 kunne være noget for jeres virksomhed vil vi meget gerne deltage i et indledende møde omkring jeres muligheder for at drage fordele af PRINCE2 og hjælpe med at skitsere, hvordan I kommer i gang med PRINCE2.\nKontakt Morten Askholm for at booke et uforpligtende møde omkring PRINCE2.\nCrevato samarbejder med QRP International der er akkrediteret trænings organisation (ATO) for blandt andet PRINCE2 og udbyder PRINCE2 certificering i Danmark og det meste af Europa både som offentlige kurser og interne kurser. I samarbejde arbejder vi med at udvikle virksomheders projekteksekveringsevne via træning i og rådgivning omkring projektledelse (PRINCE2) og programledelse (MSP).


Musikanmeldelser i Teen Club Nyt\nFra oktober1968 var der i de fleste numre af Teen Club Nyt anmeldelser af de orkestre, som spillede i Teen Club'en.\nSom oftest var det Bent Larsen, der med sin store musikinteresse stod for de altid engagerede musikanmeldelser. Læs blot et par eksempler her om det lokale husorkester "The Ox" og den tyske topgruppe "The Lords", der optrådte i Teen Club'en den 16. november 1968:\n"Vores egne lokale Ox'er er og bliver THE OX. Bortset for en reducering på een mand, har de ikke forandret sig. Denne eminente gruppe har en vis evne til at lyse op på den grå triste hverdag, så der kommer farver og fest. Denne evne svigtede heller ikke denne gang.\nMan kan sige om tyskerne, hvad man vil, men popmusikken har de ialtfald ikke opfundet, og deres beat gruppe nr. 1, THE LORDS, var heller ingen undtagelse. De fyrede nogle middelmådige engelske kopiversioner af, som virkede ret ligegyldige og idéforladte. Det var numre, der ikke gav nogen lejlighed til improvisation, og det henfører til gruppens kvalitet. Som det var på mode for et års tid siden i England havde "Lords" også et primitivt lysanlæg, som virkede udmærket, men bare ikke blev betjent rigtigt. Et af de få plus'er var de 5 tyskeres krigsmaling og deres latinske prædiken, som på udmærket måde var kædet sammen med et par andre numre. Lords havde ingen sceneoptræden. Er tyskerne virkelig så kritikløse? Jeg forstår inderligt de mennesker, der ryster på hovedet af tysk pop."\nBent Larsen i Teen Club Nyt Januar 1969\nGladsaxe Teen Clubs historie - i meget korte træk...\nDel 3: Musikken\nPå en Teen Club aften var der typisk 3 musikgrupper: Et topnavn, oftest et dansk eller svensk – og på de specielle dage, en engelsk gruppe. De spillede kun i en halv til en hel time med fuld opmærksomhed og stor medleven fra publikum. Hovedparten af aftenen spillede et godt dansk navn, som der blev danset flittigt til. Musikken var meget vigtig for publikum, men muligheden for at møde drenge/piger var selvfølgelig slet ikke uvæsentlig.\nLedelsen var meget bevidst om dette, og sørgede derfor for i kontakten med pressen at gøre de unges – specielt pigernes – forældre trygge ved Teen Club’en. Mottoet var, at fik pigerne lov til at komme, havde drengene ikke tid til at slås. Mens danseorkestret holdt pause fik en urutineret gruppe lov til at spille en halv time til tre kvarter. De fik ikke noget honorar, men alene et beløb til dækning for taxaen. Ofte måtte disse helt unge talenter også låne forstærkere og trommesæt af det rutinerede orkester.\nNogle orkestre blev særligt populære i Teen Club'en og kom igen og igen. Grupper som svenske Tages og her Red Squares kom således med jævne mellemrum og blev altid budt velkommen af et stort publikum.\nHvilke grupper spillede? Listen er lang, men blandt de absolut mest populære og kendte navne kan nævnes:\nYardbirds / Led Zeppelin\nLæs mere om de store gruppers besøg i Gladsaxe Teen Club under TC "Verdens navle" - De var her allesammen\nMusikbureauerne og grupperne havde stor respekt for Teen Club’en. Det blev en blåstempling for en gruppe, at de havde spillet i TeenClub’en. Selv de kendste udenlandske grupper ville impresarioerne helst have i Teen Club’en først, for så var de lettere at afsætte til andre spillesteder – og oftest til højere priser.\nGennem orkestrene, medlemmerne og presseomtalen blev Gladsaxe Teen Club et begreb. Når musikindkøberen eller nogle bestyrelsesmedlemmer mødte op ved døren til de kendte professionnelle pop-templer som Star Club, Le Carrusel, Hit House etc. blev de hurtigt halet udenom køen og inviteret gratis ind.\nBendix Music var et af de musikbureauer Teen Club'en havde et tæt samarbejde med. Her kontrakten for Deep Purple's optræden den 1. februar 1969.\nAlle de bare lidt gode orkestre havde en impresario, som kendte spillestederne, og som sørgede for, at de fik så mange engagementer som muligt. Nogle af disse enkeltpersoner eller bureauer var ligesom flere pop-bal-arrangører ikke helt fine i kanten. Nogle bureauer\nlagde flere spillesteder ind på én lørdag aften end orkestret havde mulighed for at nå. En del steder blev musikerne f.eks. snydt for betalingen, hvis der ikke var kommet tilskuere nok. Det medførte, at det var helt normalt, at der skulle betales kontant for musikken.\nTeen Club’ens troværdighed var dog så stor, at der blev givet kredit i de tilfælde, hvor entréindtægten ikke dækkede honoraret til musikken – og det skete jo enkelte gange. Stort set undgik Teen Club’en problemer på grund af uredelige samarbejdspartnere. En enkelt gang havde en impresario lovet Teen Club’en en gruppe, som han ikke selv havde kontrakt med. Men da der altid var engageret mindst 3 grupper, så manglede man ikke helt musik.\nI januar 1967 fik Teen Club’en besøg af Radio Frit Europa, en amerikansk propaganda- radio, der sendte til befolkningerne bag Jerntæppet. Man mente, at Teen Club’en var et positivt udtryk for Vestens ungdom, som østlandenes lyttere gerne ville høre mere om. Udsendelsen varede i ca. en time og blev sendt med kommentarer på 7 sprog til 22 mill. lyttere.\nDer kom også en del breve fra udenlandske orkestre, som gerne ville optræde i Teen Club’en. En lørdag aften stod der pludselig et orkester fra Stockholm ved sceneindgangen. De mente, at de havde en kontrakt på, at de skulle spille, men Teen Club’ens ledelse kendte ikke noget til hverken orkester eller kontrakt. De fik dog lov til at spille og som tak fik de et mindre beløb, så de kunne overleve weekenden i København. De var rent faktisk ret så gode.\nMed tiden var der ud over musikimpresarioerne så mange ukendte grupper, der kimede den bookingansvarliges mor ned, at kontakten til amatørgrupperne fik deres egen kontaktperson. En af dem, der var kraftigt medvirkende til at telefonen glødede, var en 15- årig Jørgen Olsen fra The Kids – senere storebror i Brødrende Olsen. Det var spændende at give nye navne en chance, og blandt de lokale grupper blev The Ox en meget populær gruppe i Gladsaxe.\n> Fortsæt med at læse mere om de store gruppers besøg i Gladsaxe Teen Club.\n> Eller fortsæt med at læse mere om hvad de penge, der blev tjent på Teen Club arrangementerne gik til.


Tv: På tur til Malta | Anne-Vibeke Rejser\nMalta er for mange danskere en relativt ukendt ø, men det er med garanti en feriedestination der med sit skønne klima, den spændende historie og den smukke natur, byder på gode ferieoplevelser for hele familien.\nDenne gang foregår rejsen med Suncharter, med sine danske guider, står klar til at fortælle om alle de mange spændende oplevelser der findes på Malta, og nabo-øen Gozo. Så glæd dig til en spændende rejse På Tur Til Malta på dk4.\nProgrammet blev sendt første gang i 2016\nMalta ligger bare ca. 100 km syd for italienske Sicilien og små 300 km nord for Afrikas kyst og har et eminente klima med en varm sommer og en mild vinter.\nAnne-Vibeke Isaksen er denne gang rejst til Malta for at besøge Folkeferie.dks feriecenter Melliha Holiday Center.


Det måtte jo ske næsten vanen tro, produkter lækkes forud for officiel lancering. Denne gang rammer det Samsung og deres kommende Samsung Galaxy S9 og Galaxy S9 Plus smartphones.\n1 feb. 2018 kl. 09:54\nDet måtte jo ske næsten vanen tro, produktbilleder lækkes forud for officiel lancering. Denne gang rammer det Samsung og deres kommende Samsung Galaxy S9 og Galaxy S9 Plus smartphones.\nPressebillederne kom dog forud for dette leak, og her blev vi også delvist præsenteret for Samsung Galaxy S9 and Galaxy S9 Plus. Nu er der dukket nye illustrationer op, som giver lidt mere insight af hvad vi har i vente. Når det handler om designet på Galaxy S9 og Galaxy S9 Plus telefonerne.\nTidligere informationer gik i retning af Galaxy S9 var designet med en standalone kamera og Galaxy S9 Plus med et dual setup, og dette bekræftes igen af de to nye billeder.\nHvad vi også ser ud til at have på plads, er deres fysiske størrelse, som dermed skulle være det samme vi så på Galaxy S8 and Galaxy S8 Plus modellerne. Det både være sig display størrelsen og selve rammen.\nAlt efter hvor du er fysisk lokaliseret mht. land, bliver Galaxy S9 og Galaxy S9 Plus udstyret med den nye Qualcomm Snapdragon 845 processor og Samsungs egen Exynos 9810 processor.\nVi forventer Galaxy S9 kommer med 4GB RAM og S9 Plus med 6GB RAM. Som standard kommer Galaxy S9 og Galaxy S9 Plus med 64GB lager, og du kan herefter vælge en model med helt op til 512GB lagerplads. Hertil kommer producentens nye Intelligent Scan feature, som bliver Samsungs pendant til Apples FaceID. Hvor Samsung vil skille sig ud på dette front, er ved deres teknologi samler både en ansigtsscanner og irisscanner i en og samme pakke.\nSamsungs officielle presseevent afholdes under MWC 2018, som finder sted 25 februar.\nForudbestilling af Galaxy S9 og Galaxy S9 Plus starter fra 2 februar, og lanceres 16 februar.\nPhilips Momentum 558M1RY - XXL Gaming skærm\nIngen 1440p på PS5: MSi er klar med en løsning\nAlienware kommer med nye skærme til november\nDell annoncerer 2.000 Array Mini LED-skærm\nAsus annoncerer 360Hz gaming skærm\nASUS ROG Strix XG16; en mobil gaming monitor


I LINK Arkitektur skaber vi arkitektur for morgendagens befolkning, i alle livets faser. Mennesker bor og lever i de omgivelser vi er med til at udforme; på vej til arbejde, på torvet eller i den gade hvor vi bor, på skolen, kontoret, hospitalet og hos bageren.\nI alle vore projekter er visionen at skabe rum for bedre liv. Vi sætter mennesket i centrum; om det er patienten på Rigshospitalets Nordfløj, beboerne i Høje Taastrup Cs nye byområder, den studerende på Alssundkollegiet i Sønderborg eller sports- og foreningslivet i KBH Idrætsby.\nLINK Arkitektur er en af de fem største arkitektvirksomheder i Skandinavien. Vores 500 medarbejdere er lokaliseret på kontorer i 15 byer, og har en spidskompetence som dækker alle fagområder indenfor arkitektur; fra omfattende byudvikling til prisvindende produktdesign.\nMed bæredygtighed solidt forankret og med innovation som drivkraft, skaber arkitekturen præmisserne for et godt sted at være, - i dag og i fremtiden. Vi kalder det bæredygtig samfundsarkitektur. Det er vores strategiske fundament.\nKirsten Anker Sørensen Koncernchef / Adm. direktør Danmark


Østeuropæere er velkomne i danske a-kasser - Avisen.dk\nØsteuropæere er velkomne i danske a-kasser\nPolske håndværkere er lige så velkomne som danske i a-kasserne, lyder det fra både 3F og Krifa. (Foto: Foto: Martin Lehmann/Polfoto)\nTusindvis af østeuropæere er velkomne i de danske a-kasser. Indtil videre ser a-kasserne ikke tegn på misbrug af dagpengene.\n5. november 2013 15:04\nDen estiske tømrer og den rumænske rengøringsassistent er meget velkommen til at melde sig ind i fagforbundet 3F’s arbejdsløshedskasse. Det skal være lige så oplagt for østeuropæere at melde sig i a-kasse, som det er for danske lønmodtagere.\n»Ganske almindelige hårdtarbejdende østeuropæere skal selvfølgelig ligesom deres danske kolleger melde sig i a-kasse. De er helt afgjort velkomne hos os,« siger forretningsføreren for 3F’s a-kasse, Morten Kaspersen.\nIfølge Ugebrevet A4 er antallet af østeuropæere i danske a-kasser blevet fordoblet fra 8.900 i 2009 til 19.400 i 2012. Dermed er omkring 36 procent af østeuropæerne i Danmark med i en a-kasse. Det tal skal gerne meget længere op, hvis det står til 3F, som har landets største a-kasse.\n»Jeg mener principielt, at alle på arbejdsmarkedet skal være organiseret i en fagforening og en a-kasse, så de kan arbejde under ordnede forhold. Det gælder selvfølgelig også østeuropæerne,« siger Morten Kaspersen.\nGyser om øst-kontrol: Sidste chance før jul\nHvis alle østeuropæere melder sig ind i en dansk a-kasse, vil det betyde en tilgang på tusindvis af medlemmer. Ifølge Beskæftigelsesministeriet er der nu cirka 19.400 østeuropæiske medlemmer og dermed et pænt stykke op til de omkring 54.000 østeuropæere i den erhvervsaktive alder, som menes at være i Danmark. 3F gør da også en indsats for at komme østeuropæerne i møde.\n»Vi har fået oversat en del af vores hjemmeside og en del pjecer til forskellige sprog. Og når fagforeningens folk er ude at tjekke arbejdspladser, opfordrer de østeuropæerne til at melde sig i fagforening og a-kasse,« fortæller Morten Kaspersen.\nIngen tegn på misbrug\nLigesom 3F har Krifa (Kristelig Fagbevægelse) en hel del medlemmer fra Østeuropa, og formand Søren Fibiger Olesen vil gerne have flere.\nSeksdobbbelt løn: Ville du gøre som en polak?\n»Østeuropæerne er bestemt velkomne hos os. Vi vil jo gerne have medlemmer på tværs af fag, køn, kultur og så videre,« siger Søren Fibiger Olesen.\nI Krifa ser man ingen tegn på, at østeuropæere forsøger at udnytte de danske regler for dagpenge.\n»Østeuropæerne opfører sig tilsyneladende hverken dårligere eller bedre end vores danske medlemmer. Når en østeuropæer ikke lever op til reglerne, hænger det ofte sammen med sproglige eller kulturelle barrierer. Eksempelvis har alle ikke forstået, at man skal søge et vist antal job for at vise, at man står til rådighed,« fortæller Søren Fibiger Olesen.\nI 3F er man heller ikke bange for, at tilgangen af østeuropæere på længere sigt kan blive en dyr fornøjelse for de danske medlemmer.\n»Det er forkasteligt, hvis nogle østeuropæere kun kommer hertil for at trække på vores sociale goder. Men de her velfærdsturister har jeg indtil videre ikke kunnet se som andet end nogle, medierne skriver om. Vi har ikke nogen indikationer af, at østeuropæere kommer her for at udnytte vores dagpenge eller sociale system,« siger Morten Kaspersen.\nNy dansk stil: Varm velkomst til østarbejdere\nBoom i akutmøder om østarbejdere


Danmark tager 200 kvoteflygtninge fra Rwanda | Politik | DR\nStøttepartier kritiserer, at regeringen ikke vil tage imod 500 kvoteflygtige i år, som der ellers var afsat penge til på finanslov.\nUdlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye (S) mener ikke, at Danmark kan tage mod de 500 kvoteflygtninge, der ellers var afsat penge til på finansloven. (Foto: Niels Christian Vilmann © Scanpix)\n5. aug 2020 opdateret 5. aug 2020\nI finansloven blev der ellers afsat penge til at tage imod 500 kvoteflygtninge. Mattias Tesfaye mener dog, at integrationsudfordringerne fortsat er for store til at tage imod så stort et antal:\nLæs også:Regeringen til FN: Vi vil igen modtage kvoteflygtninge\nStøttepartier vil have 500\nRegeringens støtteparti Radikale Venstre ønsker, at Danmark skal tage de 500 kvoteflygtninge, som der er budgetteret for i stedet for de 200, som regeringen planlægger at tage imod.\nDet siger Andreas Steenberg, som er udlændingeordfører i De Radikale.\n- Jeg er selvfølgelig glad for, at vi tager 200 flere, end vi gjorde under (Inger, red.) Støjberg, men jeg er frustreret over, at vi ikke melder os ind i det her samarbejde og ikke tager de 500, som vi plejer at tage, siger han.\nOrdningen blev ændret under VLAK-regeringen, hvor daværende udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) afviste at tage imod kvoteflygtninge. Det skete med henvisning til, at Danmark i de år modtog mange spontane asylansøgere fra blandt andet Syrien.\nOgså hos støttepartiet SF havde man helst set Danmark tage imod 500 kvoteflygtninge. SF's udlændinge- og integrationsordfører, Carl Valentin, er dog tilfreds med, at Danmark igen tager imod kvoteflygtninge.\n- Vi havde helst set, at Danmark igen tog imod 500 kvoteflygtninge. Men jeg vil samtidig også sige, at det har krævet kæmpestore armlægninger med Socialdemokratiet overhovedet at nå hertil, siger Carl Valentin.\nRegeringen har i forvejen et samarbejde med Rwanda og besluttede tidligere i år at støtte et program, hvor Rwanda er med til at tage imod asylansøgere og flygtninge fra Libyens detentionscentre.


Niels Tommerup » Maritime Venners hjemmeside F339 Niels Ebbesen & 340 Thetis\nFejlagtigt er det rygtedes, at Niels Tommerup fra Thyborøn fylder 80 år, og her er en hilsen fra hans kammerater fra tiden i den danske flåde.\nBemærkning fra Niels Erik Brogaard Lund: “En korrektion – Niels runder først de 80 til næste år (2020), som Leo korrekt gjorde mig opmærksom på☹ Jeg beklager, men nu er historien kommet i Folkebladet i dag, så har vi også det at snakke om næste torsdag (= 08 AUG 2019)”.\n31 jul. 2019 kl. 10:19\nNiels Erik Brogaard Lund, redaktionen@folkebladetlemvig.dk\nThyborøn: I flåden blev Niels Tommerup kaldt for “Thyborøn” efter sin fødeby. Mandag den 5. august fylder han 80 år, og i den anledning er der en kreds af hans kammerater fra flåden, der skriver slåledes:\nNiels Tommerup runder et skarpt hjørne mandag den 5. august. I den anledning får ”Thyborøn”, som han kaldtes i vores kreds, besøg af sine gamle kammerater fra Flåden, der i år har henlagt det årlige Thetis-veterantræf til Thyborøn torsdag den 8. august.\n”Thyborøn” alias Niels Tommerup var forhyret som befaren rorgænger på F340 Thetis fra december 1959 og et år frem, hvor ”Thyborøn” førte skibet sikkert ind og ud af havnene på Færøerne og i Grønland.\nThetis, en engelsk korvet fra 2. verdenskrig, blev hovedsagelig brugt til fiskeriinspektion på Færøerne, hvilket vi også gjorde i vinteren 1960. Skotske trawlere fangede vi ingen af den vinter, sikkert fordi hun blot gik 12 knob! Ud over fastelavnsfesten i Tværå fik vi en uventet afstikker til Bergen, da Thetis fik i opdrag at fragte lavtingsformanden til Norge, så han kunne deltage i H.C. Hansens begravelse i København.\nEfter endt ombygning på Holmen blev Thetis – godt lastet med udstyr – i april 1960 beordret til Grønland, hvor vi de næste seks måneder skulle etablere tre Loran stationer og siden foretage søopmåling i Godthåbsfjorden.\nTuren nordover blev meget dramatisk. Den 29. april indløb der besked om, at coasteren Hanne S havde udsendt SOS fra en position syd for Kap Farvel. Som et af de få skibe i området blev vi beordret på eftersøgning. Efter 5-6 dage i et meget uroligt hav blev eftersøgningen indstillet. Bortset fra enkelte vragdele, blandt andet en redningskrans, kunne vi konstatere, at Hanne S var gået ned med mus og mænd (18 personer).\nLettere forsinket kom vi gå i gang med opgaven at bygge stationerne og siden afprøve udstyret for søopmåling. ”Et er søkort at forstå – et andet er skib at føre”, hvilket vi i praksis fik bekræftet, idet Thetis løb ind i et skær ved indsejlingen til Færingehavn, dog ikke med ”Thyborøn” ved roret. Skæret er i dag registreret i Søkortarkivet som ”Thetis-skær”.\nEfter endt søopmåling blev vi på vejen sydover mod Holmen beordret til Færøerne for der at afløse F339 Niels Ebbesen, der havde fået maskinhavari. Da vi fik den besked efter et halvt års fravær, udbrød der nærmest oprør eller mytteri om bord, men tingene faldt efterhånden på plads, og medio oktober var der fanestrygning efter et spændende togt.\nGruppen Thetis veteranerne blev dannet i 2008. Siden har vi mødtes årligt, og vi har en gang tidligere i 2012 besøgt Thyborøn, men denne gang er der en særlig anledning, nemlig Niels Tommerups 2. dags gilde, der fejres i Marineforeningens lokaler.


Natlig vandladning hos ældre\nHer finder du informationer om inkontinens. Symptomer og om at leve med inkontinens. Læs om forebyggelse af inkontinens. Læs om behandling.\nI løbet af dagen lader de fleste mennesker vandet fire til fem gange i portioner af 300 ml pr. gang. Vandladning om natten forekommer sjældent. Når vandladningen er normalt fungerende, tænker vi slet ikke på den. Vi mærker vandladningstrangen og efterkommer den, når det er muligt og passende.\nMange mennesker føler sig generet af vandladningstrang på upassende tider, ufrivillig vandladning og/eller har smerter ved vandladningen. Ufrivillig natlig vandladning er da noget, der hører børnene til? Eller er det? Nej, mange ældre mennesker har vandladning om natten.\nHvad er årsagen til, at man skal tømme blæren om natten? En gene, som omkring 50 procent af alle 65-årige har.\nStor væskeindtagelse om aftenen\nDe fleste har sikkert oplevet natlig vandladningstrang og vandladning, hvis man i løbet af aftenen og specielt i de sidste timer inden sovetid har indtaget rigelig væske.\nBehandles selvfølgelig ved at undlade at drikke alt for meget væske inden sengetid.\nNår man bliver ældre, sker der mange forandringer i kroppen. Blandt andet kan blæren ikke rumme så meget som i ungdommen. Blærens kapacitet kan falde til 100 - 200 ml (1 - 2 dl). Har man fået en lille blærekapacitet, må man ofte op nogle gange hver nat, fordi vores nyrer producerer i hvert fald 50 ml hver time. Man kan undersøge, om blæren er lille, ved at føre et simpelt skema, hvor man skriver ned, hvor meget man drikker og hvor ofte man går på toilettet.\nBlæren styres fra hjernen. Herfra kommer der besked om, at man skal lade vandet og eventuelt at man skal prøve at undertrykke vandladningen. Af og til fungerer denne styring ikke, således at blæren kan blive aktiv eller få kramper (spasmer). Dette kan opstå, hvis man har haft en hjerneblødning, Parkinsons sygdom, Dissemineret sklerose eller andre sygdomme i nervesystemet.\nNogle mennesker har en aktiv blære, fordi de har betændelse i blæren, blæresten eller polypper. Desværre er der også tilfælde, hvor man ikke kan finde årsagen til den aktive blære. Den aktive blære "bestemmer selv". Den trækker sig sammen pludseligt, så man ikke kan nå at komme på toilettet.\nBehandling kan være blæreafslappende medicin, så blæren ikke er så aktiv mere og man derved undgår at skulle lade vandet om natten eller så ofte om dagen. Tal med din læge.\nKilde: www.kontinens.dk - Kontinensforeningen


Odense-klasse fik vinderideen til populær DR Ultra-serie | Nyt fra DR | DR\nOdense-klasse fik vinderideen til populær DR Ultra-serie\n7.b fra Hunderupskole i Odense bliver tirsdag udråbt som vindere af en landsdækkende konkurrence, hvor børn skriver afsnit til DR Ultras populære tv-fiktionsserie, ’Klassen’.\n29. aug 2017 opdateret 30. aug 2017\nI løbet af foråret og sommeren har DR rejst rundt i Danmark og givet 6.000 skolebørn fra hele landet en unik mulighed for at være med til at forfatte DRs populære tv-fiktionsserie ’Klassen’. Det er blevet til ti arrangementer i Esbjerg, Odense, Aalborg, København og Allinge lavet i samarbejde med Børns Vilkår – og munder ud i ti forskellige afsnit til tredje sæson af ’Klassen’.\n6.000 børn har deltaget\nDe 6.000 børn har til arrangementerne ’Klassen Live’ haft mulighed for at sætte deres præg på den populære tv-fiktionsserie ’Klassen’. Alle ti arrangementer har haft deres eget unikke tema og en konkret problematik i form af et plot, som eleverne skal forme til et færdigt afsnit gennem en række afstemninger og dialog. Elevernes beslutninger dramatiseres til nye afsnit af serien, som vil blive sendt i efteråret 2017. De temaer og dilemmaer, der bliver behandlet både i serien og ved ’Klassen Live’, er udarbejdet i samarbejde med Børnetelefonen hos Børns Vilkår og afspejler dermed målgruppens virkelighed og de reelle problematikker som børn kæmper med i hverdagen.\n7.b har vundet, fordi historien passer perfekt ind i ’Klassens’ univers. ”Tobias fortryder” er både relevant, spændende og har en stærk morale hvilket er rigtig gode ingredienser til et afsnit af ”Klassen”\nAndrea buch aasholm, projektleder\nVinderhistorie fra Odense\nSom del af projektet står Børnetelefonen hos Børns Vilkår bag en konkurrence, hvor det gælder om at få den bedste idé til et helt afsnit i DR Ultras serie. Skoleklasserne er over hele landet forud for arrangementerne blevet spurgt om at skrive en historie om ’det at være bange’. Ud fra alle de mange forskellige historier, som alle deltagerklasserne har sendt ind, er vinderklassen fundet – 7.b fra Hunderupskolen fra Odense. 7.b’s indsendte bidrag har overskriften ’Tobias fortryder’. Historien handler om blive presset til at stjæle slik fra et supermarked. 7.b kan glæde sig til, at netop deres idé vil blive til et tv-afsnit i den 4. sæson af ’Klassen’. Projektleder for ’Klassen Live’, Andrea Buch Aasholm, fortæller hvorfor det blev 7.b fra Hunderupskolen som løb med vinderhistorien:\n”7.b har vundet, fordi historien passer perfekt ind i ’Klassens’ univers. ”Tobias fortryder” er både relevant, spændende og har en stærk morale hvilket er rigtig gode ingredienser til et afsnit af ”Klassen”. De overvejelser som karakteren gør sig i historien er noget, som vi gennem Børnetelefonen kan se, at mange børn kan relatere til. Derfor vandt 7.b fra Hunderupskolen, Odense.”\nLæs også:Børnene på Silkevejen\nBørns Vilkår: Tv-serien ruster børnene\nEn af målsætningerne med ’Klassen Live’ har været at give børn mulighed for at italesætte deres egne erfaringer, tanker og refleksioner over hverdagens små og store problemer. Hver event har haft et tema, som er baseret på børns virkelige historier, indsamlet på DR Ultras platforme og i samarbejde med Børnetelefonen fra Børns Vilkår.\nSeniorkonsulent i Børns Vilkår, Bente Boserup, siger om samarbejdet med DR:\n”I Børns Vilkår har vi været glade for, sammen med ’Klassen Live’, at bidrage til seriens liv gennem børnenes egne erfaringer, oplevelser og holdninger fra Børnetelefonen. Det har betydet, at målgruppen har kunnet spejle sig i de temaer, serien tager op – og at serien fremadrettet kan ruste børnene til at håndtere udfordringer i deres eget online-liv,” siger Bente Boserup og understreger, at det er vigtigt, at DR understøtter børns trivsel.\nBørnene har hjulpet os med at kvalificere historierne, så de i langt højere grad afspejler deres virkelighed. Erfaringen fra projektet har givet os indsigt i hvordan vi inddrager børnene bedst, og fortæller historier på en måde som vi ikke selv kunne have tænkt os til.\nFokus på brugerinvolvering\nProjektleder for ’Klassen Live’, Andrea Buch Aasholm, fortæller, at de udvalgte temaer for ’Klassen Live’ støtter op om den overordnede mission: at sikre god trivsel og godt fællesskab i klassen – med et særligt fokus på børns digitale liv:\n” ’Klassen Live’ har vist at det er muligt at inddrage børn i at lave fiktion, da de jo er eksperter på deres egen virkelighed og hverdag. Børnene har hjulpet os med at kvalificere historierne, så de i langt højere grad afspejler deres virkelighed. Erfaringen fra projektet har givet os indsigt i hvordan vi inddrager børnene bedst, og fortæller historier på en måde som vi ikke selv kunne have tænkt os til. Det har gjort en forskel, at de har kunne fortælle os hvordan de vil håndtere en konflikt, komme med en undskyldning eller andre situationer, som man håndterer helt anderledes som voksen,” siger Andrea Buch Aasholm.\n7. b. på Hunderupskolen fik den glædelige nyhed om, at netop de har vundet ’Klassen Live’-konkurrencen: tirsdag den 29. august klokken 10.15. på Hunderupskolen, Solfaldsvej 11, 5000 C.


jeg tester Arkiv - Provinsmor\nJeg var især spændt på, hvad Silas ville sige til det. Som jeg nævnte sidst, så er han ret sart i forhold til, at ting ikke må stramme, kratte mm. – og det er lidt som vinden blæser, om noget generer eller ej. Hvis jeg tidligere har forsøgt at købe huer til ham med uld i – uanset om der har været bomuld på indersiden eller det har været uldsilke – ja så har han ikke ville bruge det. Læs mere\nOg endnu engang var jeg ikke skuffet, da jeg modtog jakkerne – både i forhold til kvalitet og design. Jeg har altså en svaghed for farven navy, så valget faldt selvfølgelig på denne farve til begge drenge. Den passer så flot til deres skønne røde hår og samtidig er den så dejlig neutral og nem at sætte sammen med andre farver – i hvert fald de farver vi bruger herhjemme 😉 Læs mere


Køb Sofapuder online → Klik her for at se udvalget\nInternet butikker med sofapuder\nDesignfund.dk er nu en af de førende internet virksomheder der sælger boligartikler. Webbutikkens sortiment indeholder mere end 4000 varer fra flere producenter. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 8,9 af 10 manifesterer en høj grad af kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 826 vurderinger, hvoraf 583 af disse giver topkarakter. På Facebook er 12763 personer fans af Designfund.dk, og herpå har webshoppen modtaget 31 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,2 ud af 5, hvilket ligeså er virkelig flot.\nDubuy.dk er nu en af de førende online shops i Danmark der sælger boligartikler. Netshoppens sortiment spænder over flere end 18000 produkter fra diverse producenter. Netbutikkens Trustpilot-score på 8,7 af 10 manifesterer utrolig tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 2677 vurderinger, hvoraf 2129 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 15637 brugere tilhængere af Dubuy.dk, og her har forhandleren modtaget 535 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,35 af 5, hvilket lige så vel er virkelig overlegent.\nMoebelKompagniet.dk er nu en af de største internet varehuse inden for boligartikler. Deres udvalg udgøres af omtrent 1500 varer fra forskellige mærker. Deres Trustpilot-bedømmelse på 9 af 10 giver indtryk af enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 239 ratings, hvoraf 206 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 9539 mennesker fans af MoebelKompagniet.dk, og herpå har forhandleren modtaget 109 evalueringer med en middel rating på 4,9 ud af 5, som også er utrolig beundringsværdig.\nIllux.dk er aktuelt en af de største netshops der sælger boligartikler. Netshoppens udvalg indbefatter flere end 1000 produkter fra en række producenter. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 9,2 ud af 10 bevidner god kundeloyalitet. Scoren er baseret på 235 evalueringer, hvoraf 194 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7513 mennesker fans af Illux.dk, og herpå har netshoppen modtaget 44 bedømmelser med en middel bedømmelse på 4,7 ud af 5, som lige så vel er ekstremt godt.\nWallstickerland.dk er aktuelt en af de mest benyttede e-shops med boligartikler. Webbutikkens udvalg spænder over i omegn af 500 varer fra flere brands. Forretningens Trustpilot-rating på 7,8 af 10 viser en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 59 ratings, hvoraf 41 af disse giver topkarakter. På Facebook er 39170 mennesker tilhængere af Wallstickerland.dk, og herpå har webbutikken modtaget 32 vurderinger med en middel vurdering på 4,3 af 5, som ligeså er ekstremt flot.\nSofapuder efterspørges hyppigt\nEn hel del online forretninger frembyder nu om stunder flere fragtmuligheder. Den mest benyttede er p.t. pakkeshops, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente dine varer når det passer dig bedst. Løsningen er nemlig super uproblematisk, og endda derudover den mest betalelige leveringsmetode.\nDu kunne alternativt udse dig at få pakken leveret til din privatbolig eller til adressen hvor du arbejder. Denne bliver af og til en tak dyrere, men tillige rigtig overkommelig. Den mindst kostelige form for levering af sofapuder vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter ordren, som jo er betinget af at du opholder dig i nærheden af sofapuder online forhandlerens adresse.\nFragtperioden er yderst udslagsgivende når man har brug for produkterne straks, så i det øjemed er det fuldt ud aktuelt at man checker det forventede leveringstidspunkt for det aktuelle produkt.\nDe fleste sofapuder internet handler annoncerer 1 hverdags levering på en hel del varenumre, som trods alt antager at ordren gennemføres inden et fast klokkeslæt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få sofapuder distribueret før pakkemedarbejderne har fri.\nNogle enkelte online shops byder på fragt uden betaling, men i reglen er det kun gældende hvis man bestiller for en præcis sum. Derudover må du tage den mindst kostelige fragtløsning, som ofte – hvad end du befinder sig nær Horsens, Haderslev eller Lemvig – er at få bragt ordren til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være ret ukompliceret for alle at vurdere prisniveauet på sofapuder i blandt flere internet webshops, og derfor har de fleste e-forhandlere fundet det nødvendigt at nedbringe salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til piger og drenge, og samtidig også til kvinder og mænd – drastisk, og endda nogle gange sikre portofri fragt.\nTil gengæld kan det til hver en tid vise sig fordelagtigt at inspicere nogle forskellige internet butikker efter sofapuder rabatkoder før du gennemfører din handel, så du er skudsikker på at skaffe sig den laveste pris.\nMan må bare være obs på, at hvis en shop på nettet markedsfører sofapuder til salg for en pris der kan virke ekstraordinært gunstig, kunne det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en bedragerisk e-handler. Køb med kort er ikke desto mindre omfavnet af et regulativ, hvilket passer på dig som kunde imod snydagtige webshops.\nVi anbefaler generelt shopping med kort eller MobilePay. Som alternativ burde du bruge en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, for så vidt du gerne vil honorere prisen over flere uger.\nForud for at nogen shopper sofapuder hos en forretning på nettet kan de for at være sikker kigge på virksomhedens handelsbetingelser, men det er typisk et omfattende arbejde.\nEn anden mulighed kan være at undersøge om internet butikken er e-mærket medlem, siden det er en tryghed om at webshoppen anerkender de danske regler, samt at online forhandleren lejlighedsvis føres tilsyn med af eksperter som mestrer vedtægterne på området. Desuden giver det dig anledning til en hjælpende hånd, såfremt du forvoldes problemstillinger i processen med dit indkøb.\nUdover dette er det smart at køberen er sat ind i de mest aktuelle vilkår der gør sig gældende i forbindelse med ordren, f.eks. den returret på sofapuder e-butikken tilbyder. I relation til det er det desuden essesentielt, at man stadigvæk beholder ens ordrekvittering, således man til enhver tid kan påvise ordren, om du er på gaveindkøb til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fører til fuldkommen udmærkede chancer for at dechifrere diverse eksisterende brugeres evalueringer og herved er det godt, at du iagttager online firmaets sofapuder bedømmelser inden du bestiller.\nFacebook frembringer tilsvarende ret hæderlige genveje til at få indsigt i online shoppens kundetilfredshed. Her er der en del shops på nettet hvor det er muligt at offentliggøre en bedømmelse af deres købsoplevelse, som ligeledes bør anvendes til afvejning af hvor glade kunderne er.\nVores hjemmeside er finansieret af reklamer. Vi har samarbejder med utallige internet handler hvori vi annoncerer virksomhedernes tilbud, og opnår godtgørelse såfremt en af vores besøgende realiserer et køb.\nData om sofapuder og internet handler vedligeholdes fra tid til anden, men det er ikke muligt for os at give garantier imod modifikationer der eventuelt er iværksat efter at vi sidst opdaterede de viste oplysninger.


Dansk Border og Fife Klub - Oplevelser ved VM 2013\nPubliceret: Lørdag, 13. April 2013 13:40 | Skrevet af Knud Hansen | Udskriv\nOplevelser ved VM Skrevet af Knud Hansen\nÅrets VM er vel for mange af os opdrættere en af de store oplevelser, hvad enten man selv udstiller eller er med på en "kigger", således også for mig. I år fik jeg lov at komme til VM som dommer, en ekstra stor oplevelse. Egentlig var det ikke min tur, men Ronalds. Men han måtte trække sig, da han stod for samling og afsendelse af fugle til dette års VM og COM/OMJs regler er sådan, at så har man kendskab til udstilleres fugle og derfor er man inhabil som dommer. Udvælgelsen til dommer betød så til gengæld for mig, at jeg ikke kunne udstille fugle, selv om andre ville kunne have dømt mine fugle.\nPias gode indsigt i brug af internettet gjorde, at hun havde sørget for planlægning og billetter, så alt var klar til afgang fredag morgen d. 18. januar, hvor hun kørte mig til Odense. Herfra gik det så med tog til Kbh., fly til Brussel og videre med tog mod Hasselt, dog med skift i Leuven. Her fik jeg den første kontakt med et par andre dommere, to spaniere, der henvendte sig til mig med spørgsmålet om jeg skulle til Hasselt. De var begge farvedommere, så vi fik en del snak om både farve- og figurkanarier. Også verdenssituationen blev vendt – de mente, at vi i Danmark rejste på 1. Kl. i solskin, mens Spanien var blevet sat af i kælderens mørke.\nI Hasselt hoppede vi på en bus der kørte mod Kulturcenteret, hvortil vi ankom ca. kl. 15. Efter at jeg havde set lokalerne an, var jeg ude at ryge en tiltrængt pibe tobak. Da kom tre hollændere gående med retning mod Kulturcenteret. Den ene stopper op og siger "Dänemark", jo, man kan ikke altid gemme sig i masserne. Denne hollænder var en god gammel bekendt, Stevens, som flere år i træk havde dømt i Silkeborg, så vi fire fik sammen nogle hyggelige aftener og mange gode drøftelser om kanarieopdræt og bedømmelse.\nÉt vue ud over rækker af reoler til udstillingsbure\nudstillingsbure af pap et kik ned af en gang af bure\nEfter at have fået lidt at spise var vi klar til den officielle dommermodtagelse, som fandt sted kl. 17. Denne modtagelse var der gjort meget ud af. Først blev der serveret champagne og små lette snacks og jeg tror ikke nogen fik for lidt. Kl. godt 18 blev vi budt til bords til en større, god middag, hvor jeg faldt i snak med en østriger, som også var meget interesseret i såvel Pariser Frise som Mehringer, så vi fik de følgende dage sammen set på bl.a. disse racer. Det var vældig lærerigt at udveksle erfaringer fra mange års opdrætsarbejde og dommergerning.\nLørdag morgen skulle vi så have været i gang med bedømmelserne, men det skulle vise sig ikke at være så lige til, da der manglede kontrollister. Disse var af for mig ukendte årsager ikke nået frem, så vi fik tildelt nogle ekstra kaffemærker, dog med det 'lille' problem, at der først kunne købes kaffe efter kl. 10 og først efter en reparation af kaffemaskinen kom der gang i udskænkningen. Så alt i alt var vi først i gang med bedømmelserne i sektion E (figurkanarier) lige før vi skulle til middag. Min belgiske makker og jeg fik tildelt nogle Schweizerfrise som en begyndelse og siden kunne vi så fortsætte med ca. 425 Gloster Consort. Samarbejdet med den belgiske makker var lidt problematisk, da han ikke kunne udtale et eneste ord eller tal på hverken engelsk eller tysk. Og da jeg ikke kan hverken fransk eller flamsk, så måtte vi løse vores samarbejdsopgave på en anden måde. Så vi prikkede til hinanden for at høre, hvad vi hver især mente om en fugl og vi skrev f.eks. 89? Hvorefter den anden så skrev sin mening (vi kom dog til enighed hver gang).\nBedømmelserne foregik i det store hele som enkeltmandsarbejde, da vi først var kørt ind på en fælles linje og kun når vi havde en fugl over gennemsnittet, blev denne sat væk på en reol bag os. Efter afslutning af hver serie tog vi disse fugle frem til endelig vurdering og fastsættelse af point og medaljer.\nKvaliteten på fuglene var meget svingende og som helhed ikke bedre end dem vi har her i landet, dog var der også en del "perler", som hentede gode resultater. Hvad der blev trukket på var en alt for grov og løs fjerdragt ligesom en dårlig holdning også kostede dyrt. Størrelsen på fuglene er jo nok blandt opdrættere et kendt problem og det var et punkt, hvor min makker og jeg ikke var helt enige. Han accepterede større fugle, men her gik overdommeren ind og bakkede mig op og sagde at 11 cm. er 11 cm. og at han ønskede små fugle. Overdommeren var i øvrigt Alfred Schiller, der førhen flere gange har dømt i Silkeborg.\nSom tidligere nævnt var der store udsving i kvaliteten. Således havde jeg en enkelt fugl nede på 83 p. og omvendt også en enkelt der næsten blev "født" med 94 p. Man kan så stille spørgsmålet, hvad kan trække en fugl helt ned på 83p. og i dette tilfælde lignede den mest en krydsning med en farvefugl, men da hovedet viste tydeligt glosterpræg valgte jeg ikke at strege (diskvalificere) den. 94'eren var en af den slags, der omgående får én til at stoppe op. Den sad rank i buret og med en tilpas livlighed, velformet med en rigtig god harmoni mellem hoved og krop, stramt sluttede vinger, kort hale og velstillede ben.\nSådan kan en skjorte også se ud\nI stammerne havde jeg også en god vinder i de brogede. Små fugle med en rigtig god fjerkvalitet og pointtallene blev 90, 91, 92, 92. En i alle henseender værdig vinder.\nRutinen i bedømmelserne var som nævnt, at hver dømte sine fugle og stemplede/ underskrev dommerkortet, hvorimod vi begge bedømte vinderfuglene samt sammen med overdommeren underskrev kortene for vinderfuglene (efter sidstnævntes godkendelse).\nDa vi var færdige med alle vore fugle søndag, blev vi tildelt en del stammer i Irish Fancy. Irish Fancy havde jeg tidligere set og bedømt i Lausanne, hvor de da var på prøve. Nu var racen godkendt, og der var mange af dem.\nGenerelt var bedømmelsesprogrammet ikke mere presset end vi kunne holde lidt pauser og se lidt andet og der var jo nok kanarier at se på. Der var bl.a. mange Japan Hoso. En af dommerne her, var en hollænder, (som jeg delte værelse med) kunne fortælle, at disse fugle havde store problemer med befjeringen, som han mente skyldtes en for fuglene uvant temperatur i lokalet. Jeg synes det lyder som en god forklaring på, hvorfor vi af og til ser fuglene bedømt med kommentaren "løs fjerdragt", selv om man ikke ser det i fuglerummet derhjemme.\nendnu et vue udover rækker af udstillingsbure\nkø for at komme ind på udstillingen\nDer blev også tid til mandag formiddag at overvære bedømmelsen af Pariser Frise. Her var mange dejlige fugle. Mandag formiddag fik jeg også lige hilst på André, der jo er en velkendt dommer i Silkeborg-Herning området. Han fortalte, at han havde tre par Japan Hoso gående derhjemme, som Ronald skulle have med hjem til en opdrætter i Danmark, når han kom til Hasselt om lørdagen og det morede ham noget, da han fik at vide at disse fugle var til mig.\nMandag kl. 13.40 kunne vi få udbetalt vores rejseudlæg, og så var det tid at drage hjemad efter fire dages gode oplevelser med bedømmelsen af fuglene, erfaringsudveksling med dommerkolleger og ualmindelig hyggeligt samvær med dommerkolleger, der forstod at drage mig og andre 'solister' ind i et muntert fællesskab. Det er jo ikke ubetinget nemt at være alene af sted, som vi danske dommere altid er i VM sammenhæng. Men jeg var heldig at blive 'fundet' fra første færd.\nVel hjemme igen melder efter-tankerne sig. Ikke mindst i forhold til samværet og erfaringsudvekslingen med kollegerne. Det var godt, at programmet var lagt således, at der var luft til at se og lære af hinanden. Og så var det dejligt at se så mange fugle 'toppe' eller have en god dag lige den dag, hvor vi dømte dem.\nHvilke fugle, der var danske, fandt jeg jo først ud af, da Henrik i Faaborg havde et katalog med hjem til mig. Men tak for at også Danmark viste flaget mht. udstillede fugle.


Whole lotta rock and roll | frdb.dk\nLed Zeppelin Jam gav masser af rock og rul til publikum i Tøjhuset. Arkivfoto: Klaus Hansen\n30 års jubilar Led Zeppelin Jam var tilbage i Fredericia fredag aften med ny forsanger. Publikum fik masser af rock at lune sig på i Tøjhuset.\n07 dec. 2019 kl. 08:46 Opdateret 09 dec. 2019 kl. 08:44\nKoncertanmelder Carsten Linde\nFredericia: Hele Danmarks første og længst-levende “jam-band”, LED ZEPPELIN JAM (LZJ) returnerede til Tøjhuset i går aftes.\nHer i 2019 har bandet faktisk 30 års jubilæum! Og det er samtidig 50 år siden, at Led Zeppelin udsendte deres debut-album.\nSå der er rigtig mange gode grunde til, at LZJ er på turne netop i år, og det er endda med ny forsanger. Alex Nyborg Madsen forlod desværre bandet i 2018.\nI løbet af de cirka to en halv time i Led Zeppelin-land fik det beskedne publikum en flot rundrejse i den både rockede og bluesede sangskat.\nDen nye sanger hedder Thomas Carlsen. Han var såmænd blot 2 år, da Led Zeppelin udgav deres debut-album. Men det hindrede på ingen måde Thomas i at være en arketypiske frontfigur og en fremragende rock-sanger med masser af energi.\nDesuden bestod 2019 udgaven af LZJ af: Henrik Tvede – guitar, Martin Schwerin – guitar, Carsten Neumann – bas, samt far / søn Lars Mitch Fischermann og Benjamin Fischermann – begge trommer.\nMindre kendte sange\nFra første riff i koncertens start-nummer, ”Good Times, Bad Time” virkede især samspillet mellem Tvede og Schwerin uovertruffen godt.\nDet kulminerede i en af de vel nok mindre kendte sange, den brutale ”Nobody’s Fault But Mine”.\nDer slog guitar-samspillet gnister, og tændte resten af bandet til en herlig lang, slæbende blå version af nummeret. En fortolkning, eller udgave, hvor sanger Thomas Carlsen supplerede de to fremragende guitarister med fornem mund-harpespil.\nGenerelt set var de fleste højdepunkter de mindre kendte sange fra Led Zeppelin kataloget. Her bør fremhæves ”Heartbreaker”, hvor rytmesektionen af 2 x Fischermann bag gryderne og Neumann på buldrende bas virkelig tog kegler.\nMåske har bandet spillet ”Stairway To Heaven”, ”Black Dog” og ”Whole Lotta Love” en anelse FOR meget. Ikke at det var dårligt, Næ nej, på ingen måde. Der var bare lidt mere liv resten af sangene.\nAlt i alt en glimrende koncert, hvor publikum fik rigeligt med rock og rul.\nKoncert med Led Zeppelin Jam, fredag den december 2019 i Tøjhuset, Fredericia.\nTraditionsrig mindedag for soldater bliver aflyst i Kolding


Hollywood - Blog from Hollywood, California | Ud i verden med Pernille & Camilla ..\nSå er vi klar med en lille opdatering her fra Hollywood.\nVi forlod Thailand i fredags glade og tilfredse med det vi havde oplevet, det har været en helt fantastisk rejse i det land. Vi sluttede af på et rigtig lækkert hotel, som var lidt mere luksus end de sidste steder vi har været - ikke dårligt Vi indtog Hollywood i lørdags, efter nogle ret hektiske timer inden vi fløj fra Korea lufthavn. En time inden vi skulle flyve var Pernilles visum pludselig væk, så vi havde intet bevis på at hun var godkendt, hvilket er meget nødvendigt i USA. Så vi måtte søge på nettet, og fandt heldigvis det nummer vi skulle bruge inden flyet fløj mod USA. Her er vi altså nu, og alt kører bare som det skal. Vi bor på et værelse i Hollywood med 6 andre piger. Da vi ankom måtte vi simpelthen have et par timer på øjet, da vi ikke længere kan finde rundt i dag og nat. I går var vi i Universal Studios, hvilket var helt fantastisk. Det er en stor forlystelsespark og et filmselskab, hvor vi fik et godt indblik i hvordan mange hollywood film og serier laves, bl.a. Desperate Housewives. Forlystelserne er lavet ud fra kendte film som: Transformers, Shrek, Jurassic park osv. Det var virkelig en fed oplevelse, og noget vi nemt brugte en hel dag på . I dag gik vi en tur med vores guide i Beverly Hils, hvor vi så en masse kendtes huse. Dog blev vi lidt skuffet, da vi havde forventet, at der boede lidt flere kendte. Det vildste var dog at stå ude foran Michael Jacksons hus, og præcis foran den bort ambulancen holdte da han døde. Vi kunne se vinduet op til det badeværelse hvor han blev fundet død. Efter vores tur i B.H. var det tid til at shoppe "lidt", så nu er kufferten i hvert fald fyldt op, så må vi se hvad der sker når vi kommer til New York. Vi sidder nu på værelset og har pakket vores ting, og nu er vi bare helt klar til vores camper i morgen i de næste 14 dage. Vi er meget spændte. Alt er jo gået godt indtil videre, så hvorfor skulle vi få problemer med at finde rundt i Californien. Så stort er det vel heller ikke, eller er det? Vi ved ikke helt om der skulle være så meget internet ude i ødemarken, så den næste opdatering må i nok vente lidt på - nu ser vi\nCamilla og Pernille - afsted det går.\nNanna Jeg er helt tryg ved situationen - Pernille ved rattet og Camilla som vejviser.......???????........................ahhhhhh......noget siger mig, det er godt I har GPS ;) hehe Camilla ;) nej pjat - jeg ER helt tryg ved det, for I har ski gjort det super indtil videre, så det fortsætter I bare med ;) Hygge og knus herfra\nkathrin hej piger,det er helt vildt alt det i oplever :) Jeg er skam også helt tryg ved det, tihi, det er nok mest din far der er nervøs, Camilla. :) Men glæder mig til at høre mere, nu kan jeg jo også følge med på fb :) knus Kathrin


Bortførsel: Den sociale bagvagt er starten på alt | SønderborgNYT\nBortførsel: Den sociale bagvagt er starten på alt\n4. april 2015 09:30 112\nEn person tæt på Stine B. Jespersen, der onsdag fik bortført sin 1 1/2 år gamle søn fra biblioteklet i Sønderborg fortæller, at når den sociale bagvagt ikke vil reagere, så er der heller ingen andre instanser i det offentlige, der gør et suk for at finde drengen.\n“Vi har talt med den sociale bagvagt i Sønderborg Kommune for at få dem til at gøre noget, men forgæves. Vagten fortæller, at der intet er at gøre”, siger kilden, der har kontaktet SønderborgNyt.\nI første omgang var det den sociale bagvagt, der efterlyste den lille dreng og det fik politiet til at lede – og de fandt ham torsdag.\n“Desværre blev der – uden moderen blev involveret – lavet en aftale om at drengen ville blive afleveret fredag”, siger kilden til SønderborgNyt. Åbenbart mener den sociale bagvagt, at kommunen har løst sin del af opgaven med en aftale, der strider mod Statsforvaltningens retningslinier for samkvemmet mellem far og søn og iøvrigt viste sig ikke at blive overholdt.\nLæs moderens udtalelser HER\n5. april 2015 10:47\nBortførsel: Den sociale bagvagt er i omdrejninger


PRINCIP 2 ELITEIDRÆT & MUSIKSKOLE\nElever kan ifølge Folkeskoleloven opfylde en del af undervisningspligten gennem deltagelse i eliteidræt eller musikskoleundervisning. Formålet er at give elever med særlige idræts- eller musiktalenter mulighed for at dygtiggøre og udfolde sig inden for disse områder.\nTilladelse til at en elev opfylder en del af sin undervisningspligt i musikskole eller i idrætsforeningen, gives af skolens leder på baggrund af en skriftlig anmodning fra elevens forældre.\nSkolens leder vurderer i samarbejde med klassens lærere om det er fagligt og socialt forsvarligt. Hensynet til at eleven rent fagligt kan leve op til læringsmålene, vil altid veje tungere end hensynet til deltagelse i andre aktiviteter.\nFritagelsen kan kun gives i begrænset omfang, typisk en enkelt time om ugen til musikskoleundervisning og max. 2 – 4 timer om ugen til eliteidræt. Tilladelsen kan gives for ½ skoleår ad gangen, hvorefter der foretages en fornyet vurdering.\nFritagelse for undervisning skal primært ligge i den understøttende undervisning\nDeltagelse i musik- eller sportsaktiviteter kan ikke erstatte et helt fag (eks. Idræt eller musik)\nAt give eleverne mulighed for at udvikle personlige og sociale kompetencer, samt at udvikle deres evne til at deltage i et fællesskab\nAt skabe variation i hverdagen, og give mulighed for at afprøve viden og omsætte viden til praksis\nAt flytte undervisningen til anderledes læringsrum, og derved skabe et anderledes læringsrum\nAt give eleven faglige og sociale udfordringer i kulturelle, sproglige og samfundsmæssige forhold\nEkskursioner giver mulighed for faglig fordybelse. Alle klasser skal minimum på en årlig tur, og destinationen aftales i lærerteamet.\nLejrskoler er en læringsaktivitet, hvor der er særlig fokus på klassens fællesskab. Der afholdes tre lejrskoler i skoleforløbet, og destinationen besluttes af de lærere der deltager. Der opfordres til at tage af sted med hele årgangen. På 6. og 9. årgang skal eleverne have medindflydelse:\nklasse 2 overnatninger (400 kr./elev)\nklasse 3 overnatninger (900 kr./elev)\nklasse 2 overnatninger (600 kr./elev)\nSkolen afholder denne udgift. Ledelsen skal sikre den nødvendige økonomi samt den praktiske tilrettelæggelse.\nUdvekslingsrejse til Frankrig og Tyskland er en skolerejse med det formål at give eleverne en global og kulturel forståelse, ved at arbejde med den internationale dimension. Udvekslingsopholdet er en del af skolens globale program, og en forudsætning for at komme på et udvekslingsophold er, at man er parat til at være værtsfamilie for en fransk/tysk elev. Elevernes familie betaler rejsen, og alle udgifter i Frankrig/Tyskland finansieres af venskabsskolerne.\nRungsted Skole financierer ekskursioner og oplevelser for de fransk/tyske elever under deres besøg.\nI forbindelse med en lejrskole/skolerejse opkræves af forældrene 100 kr./dag til kost.\nHer kan du læse om Rungsted Skoles kommunikationspolitik\nHer kan du læse om Rungsted Skoles trivselspolitik\nPå Rungsted Skole samarbejder vi om børnenes læring og trivsel. Derfor forventer vi følgende:\n1. Støt op om skolen værdigrundlag og ordensregler\n2. Forbered dit barns skoledag\nFølg op på ugeplanen og eventuelt hjemmearbejde\n3. Sørg for at dit barn møder senest kl. 8\nFriskt og veludhvilet\nMed en sund madpakke & drikke\nBenyt AULA ved sygdom, fravær og lignende\nBenyt AULA til mails, vi svarer indenfor 2 dage\n5. Støt op om årgangsteamet\nDe arbejder på at sikre dit barn og elevernes samlede læring og trivsel\nStil gerne undrende spørgsmål\nInddrag ikke dit barn i alle skoleovervejelser\n6. Støt op om klassens fællesskab\nMød de andre elever og deres forældre med positive forventninger\nVær aktiv omkring legemuligheder for dit barn\n7. Støt op om skolens aktiviteter fra 0. – 9. klasse\nDeltagelse i forældremøder/skole/hjem-samtaler og skolearrangementer\n8. Støt op om dit barns læring\nSpørg dit barn, hvad det har lært i dag og vær aktiv lyttende og deltagende\nFølg med på Ugeplanen & Min Uddannelse, så du kender til skoledagens indhold\n9. Benyt SFO’en\nI SFO’en er der mange muligheder for leg og læring på tværs af årgange\nHusk at tjekke dit barn ud via Tabulex\nAlle elever fra 4. klasse og opefter cykler til og fra skole, med mindre de bor mere end 5 km. fra skolen. I indskolingen opfordres forældre til at gå eller cykle til skole med deres børn.\nNår man cykler til skole gør man således\nHvis man kommer ad Alleen kører man bag om skolen langs med klubben Titanic til cykelparkerings-området og sætter sin cykel i et stativ.\nHvis man gerne vil parkere sin cykel ved indskolingen, cykler man forsigtigt fra den hvide låge langs med ”Kiss and Go”- området og sætter sin cykel i cykelstativ ved indgangen til Regnbuen.\nHvis børnenes køres i bil til skole skal afsætningen foregå således\nHvis man gerne vil følge sit barn til klassen, skal bilen parkeres på en af de afmærkede P-pladser ved stationen. Vi opfordrer til at forældrene i løbet af børnehaveklassen lærer barnet selv at gå ind til klassen. Vær også opmærksomme på at undervisningen begynder kl. 8, og vis hensyn til lærerne så de kan starte den første time roligt og til tiden.\nFra 1. klasse sætter forældrene barnet af i ”Kiss and Go”, og barnet går selv til sin klasse. I ”Kiss and Go”- området kører man helt frem, sætter barnet af og kører straks videre, så der bliver plads til de næste biler. Børnene lærer og udvikler sig ved selv at få ansvaret for at gå til klassen, sørge for overtøj og madpakke. Dette har også en positiv betydning for børnenes selvværd.\nUdvalgte elever fra 7. klasse uddannes til og fungerer som skolepatruljer i morgentrafikken. Skolepatruljerne hjælper deres kammerater over vejen, men de har ikke ansvaret for elevernes sikkerhed i trafikken. Forældrene opfordres til at bakke op om skolepatruljerne og følge deres anvisninger.\nDer undervises i trafik på alle klassetrin, hvor materialer fra ”Rådet for sikker trafik” anvendes i både teoretisk og i praktisk form.\n0. årgang: der arbejdes med "Min trafikbog"\n1. årgang: der arbejder vi med teori om trafik og træner og gennemfører "Gåprøven"\n2. årgang: der arbejdes med trafikregler i "Den store by", hvor elevernes viden fra 1. klasse udbygges\n3. årgang: der arbejdes med "Den lille cyklistprøve" i samarbejde med ”Rådet for sikker trafik”, Teknisk museum og politiet\n5. årgang: der arbejdes med trafikpraktik i samarbejde med ”Rådet for sikker trafik” og Teknisk museum.\n6. klasse: Cyklistprøve, som består af såvel en teoretisk del som en praktisk del, hvor eleverne får mulighed for at få vurderet deres adfærd i trafikken\nUdskolingen: besøg af trafikinformatører, som er trafikofre med synlige handicap, der kommer og holder foredrag.\nVi opfordrer i øvrigt forældrene til også at tage aktivt del i elevernes trafikuddannelse, ved at vise og tale om, hvordan forskellige situationer i trafikken takles. På alle klassetrin kan materialer fra ”Sikker trafik” indgå i undervisningen.\nCykelkampagner og events\nUdskolingen har i uge 41 en uge, hvor de træner til motionsdagen. Her indgår blandt andet cykelaktiviteter. For 3. klasserne stilles en forhindringsbane op i gården, og børnene kan her afprøve deres færdigheder og kendskab til cyklen.\nNår skolen er på tur cykler 4. - 9. årgang til og fra Fredtoften.\nCykelture i skoletiden\nI øvrigt opfordrer skolen til, at alle forældre sørger for, at deres børn bærer cykelhjelm, når de cykler til og fra skole.\nSamarbejdet med Hørsholm Kommune om trafiksikkerheden\nVi har løbende samarbejde med kommunen, ”Sikker trafik” og Nordsjællands Politi. Kontaktpersonen på skolen er færdselskontaktlæreren.\nPolitikken lægges på skolens hjemmeside og deles ud til alle nye forældre, når børnene begynder på skolen.


Next Level Program | Fitness Magasinet\nSkrevet af: Torben Keller\nNext Level Program blev skabt, da Klaus Uggerhøj, Rasmus Thorø Thomsen og jeg sad og snakkede om den programmering der er tilgængelig for CrossFittere. Vi blev hurtigt enige om, at der var/er et hul i markedet i de nuværende programmer. De er ofte overdimensionerede og lavet for & til games atleter eller lignende, og selvom vi alle gerne ville være på det niveau, så er det bare ikke sådan den almene atlet skal træne for at opnå fremgang.\nVi ville gerne lave et program til de mange CrossFittere som i dag laver forskellige WODs dag efter dag. Vægtløftning og gymnastiske øvelser laves oftest som en del af workouts – oftest med kvantitet frem for kvalitet – som resultat. Styrketræningen er sporadisk og tilfældig.\nVi tror meget på filosofien bag citatet ”There is a big difference between preparing for something random, and preparing randomly!”\nVi henvender os til individuelle atleter på intermediate og scaled niveau.\nVores tanker bag programmeringen er, at der er meget at hente på at træne målrettet efter at forbedre de basale fysiske kvaliteter som minutvolumen (cardiac output), styrke i predictor lifts (vi benytter squat, overhead press og weighted chinup) samt skills og vægtløftning hver for sig. Ofte smides det hele tilfældigt ind i et program i en pærevælling, men vi har valgt at strukturere store dele af programmet separeret. På denne måde er der større chance for succes i de enkelte discipliner, og vi integrerer det derefter i de WODs vi har 3 gange om ugen. I programmet er inkorporeret styrketræning, gymnastics, vægtløftning, cardio og WODs.\nDerudover har man yderligere adgang til 3 separate programmer ”Get your first Chin up and Dips”, ”Get your FIRST Muscle up” og “Improve your 2k Row” – alt sammen for $19.90 / kr. 129\nProgrammet købes via hjemmesiden www.nxtlvlprg.com og trackes/ses på SugarWOD


Volvo FL – opnå bedre chaufførproduktivitet | Volvo Trucks\nFor at øge produktiviteten har vi forbedret kørslen og førerhuskomforten og udviklet nyskabende, tidsbesparende redskaber. Se, hvorfor Volvo FL er en produktivitetsmaskine.\nHvordan gør man en chauffør mere produktiv? Ved at forbedre kørslen. Ved at gøre førerhuset mere komfortabelt. Og ved at give ham nyskabende, tidsbesparende redskaber. Volvo FL er en produktivitetsmaskine.\nI-Sync – automatiseret enkelthed\nVores I-Sync-gearkasse gør bykørsel med mange standsninger og igangsætninger til en helt ny oplevelse. Chaufførerne elsker de perfekt timede, automatiske gearskift – ingen tung kobling eller gearstang at skulle slås med. Den sparer også brændstof, så vognmændene elsker den også.\nSkift op i niveau med I-Sync\nDet perfekte miljø til arbejde og afslapning\nFra det øjeblik du stiger ind i Volvo FL med det optimerede lave indstigningstrin til det øjeblik, du stempler ud, er alt designet til at gøre dig mere produktiv på farten. Og have det bedre, når arbejdsdagen er slut.\nSe dig omkring i førerhuset\nMed bedre vejgreb, større frihøjde og maksimeret tilkørselsvinkel kan du ordne paragrafferne med Volvo FL 4×4 – på alle veje og under alle forhold.\nOplev Volvo FL 4×4\nEt halvt ton ekstra nyttelast\nDen 4-cylindrede Volvo FL er mellem 200 og 500 kg lettere end den 6-cylindrede version. Den 4-cylindrede D5K-motor giver op til et halvt ton ekstra lastkapacitet og øger din produktivitet og effektivitet drastisk.\nSe nærmere på vores motorer\nDynafleet – maksimer produktiviteten\nSteder, laster og niveauer. Køretider. Emissionsrapporter. Brændstofforbrug. Dynafleet giver dig opdaterede data om hver lastvogn, du ejer, og hjælper dig således med at maksimere produktiviteten og træffe mere rentable beslutninger.\nTag en snak med din lokale Volvo Trucks-forhandler. Han ved præcis, hvordan du og din virksomhed kan blive så produktiv som muligt.


Den store "Det pisser mig af"-tråd volume 18 - Page 139\nSide 139 af 140 Første ... 3989129136137138139140 Sidste\nViser resultater 2,071 til 2,085 af 2090\n03.11.21, 10:52 #2071\nOg så vil jeg lige smide den her ind, som pisser mig helt vildt af:\nDe irriterende idioter der trykker på begge knapper (op og ned) på elevatorkalderen, for bare at optage pladsen en hel tur i den forkerte retning, fordi de ikke fatter den simple logik en elevator opererer efter.\nDet pisser mig mere af, når de samme mennesker siger: "Nåh, du skal opad. Jamen jeg skal ned, så jeg venter". Jeg blev så forsinket 15 sekunder, som ikke kommer igen.\n03.11.21, 14:58 #2072\nI så fald er din kone jo ikke nævnt blandt dem som pisser mig af?\nNej. Det er jeg klar over. Min anke gik udelukkende på din "mennesker uden skavanker" formulering, som faktisk er en holdning, der giver problemer for ganske mange mennesker - Resten var bare lidt yderligere kontekst...\n03.11.21, 19:14 #2073\nHvilke usynlige skavanker kan man have, som forhindre en i at benytte rulletrapper?\n03.11.21, 19:23 #2074\nMon ikke der bliver henvist til at der eksempelvis på de fleste metrostationer ikke er rulletrapper hele vejen op til gaden?\n03.11.21, 19:58 #2075\nJeg har eksempelvis en god kollega som har gigt.\nHun kan ikke tage trapperne, men er nødt til at tage elevatoren på kontoret.\nOg det er ellers ikke noget man kan se på hende…\n03.11.21, 22:02 #2076\nMen hvor skrev jeg at det begrænsede sig til metroen? Det værste sted er faktisk Frederiksberg centeret, eksempelvis.\nJeg har på intet tidspunkt skrevet om trapper, men rulletrapper.\n04.11.21, 07:55 #2077\nFobier f.eks. Der findes mennesker, der er bange for rulletrapper. Det er 1 eksempel. Folk med bækkensmerter kan derudover få ubehagelige vrid både når man træder ud på rulletrappen og væk fra den.\nMin pointe var kun: Lad os nu alle undlade at dømme folk ud fra vores overfladiske og oftest fejlagtige opfattelser af deres situation.\n04.11.21, 09:44 #2078\nOftest fejlagtige ligefrem? Du har tydeligvis ingen idé om i hvor stort omfang det her sker, på daglig basis, når jeg ruller rundt med min handikappede datter. Med det antal af mennesker, hvor en stor del af dem er børn/teens, så dækker din bækkenløsning og meget søgte fobi for rulletrapper end ikke brøkdele.\nTag bare i går eftermiddag, hvor en ung mand luntede forbi mig og en ældre dame med rollator, for at skynde sig ind i elevatoren og køre afsted. Det handler ikke om bækkenløsninger og fobier, det handler om pli og den overvældende masse af mennesker for hvem det er mig mig mig, som hersker.\ndjurlander, FC Franni, vinter\n04.11.21, 09:46 #2079\nHaloween pisser mig af.... Fri mig for det amerikanske lort og få fokus tilbage på gode gamle fastelavn.....\nDet er engelsk, som tilflyttere har taget med sig til USA. At det så er blevet "amerikaniseret" er en anden ting.\n04.11.21, 10:14 #2080\nGodt ord igen - det fylder stadig alt for meget…\nEksempelvis på familietribunen i søndags.\n04.11.21, 10:56 #2081\nOftest fejlagtige ligefrem? Du har tydeligvis ingen idé om i hvor stort omfang det her sker, på daglig basis, når jeg ruller rundt med min handikappede datter.\nDu har ganske givet ret.\n...det handler om pli og den overvældende masse af mennesker for hvem det er mig mig mig, som hersker.\nOg jeg er også fuldstændig enig med dig her. For mange folk er bestemt nogle spader.\nOg jeg anerkender, at min "husk nu de tilfælde, hvor man gør folk uret", nok også ville blive udfordret, hvis det var noget jeg oplevede ofte :-)\nMen samtidigt så ER det et reelt problem for min kone, at hun jævnligt bliver udskammet for at tage elevatoren og at handikappede parkerer på en handikap-plads og efterfølgende bliver råbt ad, fordi de er i stand til at gå på egne ben ind i Netto. (Og jeg ved, at ingen af de tilfælde har noget at gøre med dit oprindelige indlæg)\nMen OK, jeg har nok forsøgt at koge rigeligt suppe på denne her, og jeg forstår absolut din afpissethed, som jo trods alt bare var det det handlede om :-)\nbagger, Ce De, FCK4LIF3, skroder\n05.11.21, 08:29 #2082\nHelt enig i at alle udemærket ved hvilken målgruppe du (og jeg) finder afpissende. Det er nøjagtigt den sammen målgruppe der gør en dyd ud af ikke at kunne finde vej på eksempelvis s-togs nettet, og kviterer med et “hvor er du klog” når personen der er lavest i gruppeherakiet dikterer hvilken vej gruppen skal. Jeg purer nægter at fortælle andet end hvor stogkortet er, hvis jeg får fornemmelsen af at der leges “hvem er mindst klog” legen.\nSidst redigeret af djurlander : 05.11.21 kl. 08:35\n07.11.21, 18:42 #2083\nBlack dit og dat….\nÉn ting er at Black Friday er blevet så stort herhjemme - men gid det kunne holdes til den ene dag.\nLigesom Haloween (som jeg heller ikke kan fordrage) er selve begivenheden efterhånden spredt rigtig langt ud. Så man nu skal glo på det lort i laaaaaang tid….\nanyholm, Boulevardigan, Ce De, DiabloDiego#15, DroitAuBut, MCN\n14.11.21, 18:32 #2084\nMåske bag mur. Lars H. virker på mig som en yderst sympatisk person. Jeg kan fint relatere til, at være ca 60, bedstefar og terminal.\nFUCK LORTEKRÆFT. HADER, HADER, HADER KRÆFT og alle de andre sygdomme, der skærer båndet mellem børn og deres bedsteforældre :(\nAndreas Hansen, B-BIF, Boulevardigan, Ce De, FC Franni, FCKAV, Jt80, Kiwi, Livsnyder004\n15.11.21, 20:07 #2085\nCoronakøen. Eller mere, at der nu efter 1,5 år, hvor man endda i et halvt år har vidst det ville eksplodere nu, fortsat ikke har et nogenlunde fungerende køsystem hvor man ikke står og venter en time, når man ankommer til sin tid. Kæmpe FFS fra en, som bliver testet nu hver 2. dag igen pga job.\n« Dagens Billede #7 | Gadgets/Gear/Elektronik: Hvad har du senest købt? »\nAlle klokkeslæt er GMT +1. Klokken er nu 23:07.


Tropstur til Kulla – Erik Menved Spejderne\nDu er her: Start / Tropstur til Kulla\nTuren startede fredag aften, hvor vi lidt efter lidt kom dumpende ind alle sammen. Da alle efterhånden var kommet, satte vi os ned til en rouladebuffet (storspejdernes  og især Lenes  yndlingsguf). Der gik selvfølgelig ikke længe før Gamla (Peter) sad med en stak kort i hånden og spurgte om ikke der var nogen der ville spille blackjack. Resten af aftenen (og natten) gik derfor med at spille kort, lægge kabale og flette hår. Det var lidt sent da vi gik i seng  mit bud er, at der ikke var ro i Kulla før klokken halv 4.\nOm formiddagen stod vi op, friske og veludhvilede til at klare dagens fysiske udfordringer. Eller bare udfordring, hvis man da overhovedet kan kalde den det. Hele troppen skulle simpelthen ud og fange brændenælder. Først skulle vi dog lige have morgenmad!\nNå, men vi kom ud at gå og alt gik jo meget fint lige indtil Katrine og Sofie fik øje på en masse mudder der lå og flød. Eller de bildte i hvert fald sig selv ind at det var mudder selvom konsistensen, lugten og for den sags skyld også smagen, mindede uhyggeligt meget om kolort. Nå, men selvfølgelig skulle de to lige ud og trampe lidt rundt i det, så de satte i galop hen mod mudderet. Og selvfølgelig nåede de ikke længere end tre skridt ud før de stod i mudder til anklerne og kunne ikke komme ud. To andre fulgte op på succesen og løb (efter hvad de havde set hvad der skete med Katrine og Sofie) direkte ud i mudderet. Den ene for at hjælpe (Morten), den anden for at skubbe dem i (VJ). Morten og VJ trak begge hurtigt deres fødder ud af mudderet igen  eneste forskel var, at Morten var den eneste der beholdte sine sko på. Alt mens dette skete havde Sofie lavet nøjagtig samme stunt og stod nu også og gloede ned i mudderet efter sin sko, som tilsyneladende var blevet slugt af mudderet. Da alle andre efterhånden var kommet op af mudderet og havde fået deres ejendele med sig stod Sofie stadig uden sko på og gloede ned i slammet. Jeg vil skyde på at der gik ti minutter før hun endelig kunne trække sin bæbrune sko op dernede fra.\nEfter vi var kommet tilbage og Sofie, Katrine og Natalie havde fået farven tilbage i deres fødder, besluttede Morten og VJ sig for lige at gå en tur igennem åen i bare tæer. Det er også fair nok, men da de kom ind og ville vaske deres tæer røg knappen til vandreguleringen af og pludselig stod Kullas badeværelse under vand.\nMen uha vi er endnu ikke kommet til dagens store højdepunkt.\nEfter de mange uheldige episoder stillede tre dejlige tropsspejdere sig i køkkenet (Lene, Morten og VJ) for at tilberede vores aftensmad. Der stod de hele dagen og kæmpede med gryder og pander mens de svedte i maden (billedsprog\n) og til sidst stod med resultatet. En tre retters menu med både brændenælde-suppe, hasselbagte kartofler, bearnaise sauce, ø-bøffer og så selvfølgelig pandekager med is til dessert.\nEfter den fantastiske aftensmad skulle vi lige slå mave. Men Gamla havde en lille leg gemt i ærmet. Vi skulle spille Jepady. Og jeg kunne skrive meget om det, men kort fortalt så vandt VJ og Morten stort over alle os andre\nResten af aftenen gik med hygge, kabaler og fletninger\nNæste dag var det den kedelige oprydning og rengøring der stod på dagsordenen så det gider jeg ikke skrive om.\nhttp://www.erikmenved.dk/wp-content/uploads/2014/08/DSC0226.jpg 1071 1600 jhandersen http://www.erikmenved.dk/wp-content/uploads/2017/02/logo2017-1.png jhandersen2004-12-14 13:44:562004-12-14 13:44:56Tropstur til Kulla\nPlan 2004 i Næstved Juniorer på Blå Sommer