LUNGENYT NR. 4 SEPTEMBER 2008 DANMARKS LUNGEFORENINGS MEDLEMSBLAD - PDF\nLUNGENYT NR. 4 SEPTEMBER 2008 DANMARKS LUNGEFORENINGS MEDLEMSBLAD\nDownload "LUNGENYT NR. 4 SEPTEMBER 2008 DANMARKS LUNGEFORENINGS MEDLEMSBLAD"\n1 Accepter din lungesygdom At få stillet diagnosen på en kronisk lungesygdom er en stor mundfuld for de fleste. Hvordan tackler man udfordringen at acceptere lungesygdommen som en del af tilværelsen? NR. 4 SEPTEMBER 2008 DANMARKS LUNGEFORENINGS MEDLEMSBLAD LUNGENYT LUNGEPATIENT CYKLER OP AD TOUR DE FRANCE-BJERG DANMARKS LUNGEFORENING FÅR NYT LOGO 10 MIO. KR TIL FORSKNING I KOL OG LUNGEKRÆFT\n2 leder Vi siger farvel til det gamle logo Danmarks Lungeforening har fået nyt logo. Et logo, der er helt anderledes end vores gamle logo. Det har været et stort ønske for Danmarks Lungeforenings bestyrelse og ledelse, at den moderniseringsproces, som Danmarks Lungeforening påbegyndte for nogle år siden, også blev afspejlet i et mere tidssvarende logo. Derfor siger vi farvel til Lorrainekorset, som mange mennesker i dag ikke as socierer med forebyggelse og bekæmpelse af lungesygdomme. At finde et nyt logo har været en lang proces. Logoet er fundet ved en logokonkurrence, som Danmarks Lungeforening har afholdt på designskolerne i København og Kolding. Vinderlogoet - fløjten - blev tegnet af Signe Rump Thorsen fra Kolding. Logoet er letgenkendeligt og iøjnefaldende. Samtidig er fløjten symbol på en forening, der skaber ørenlyd på medlemmernes vegne og associerer til et af de vigtigste elementer for lungesyge at kunne få luft. Du kan læse mere om det nye logo på side 12 og 13. Det har ligeledes været vigtigt at få skabt et logo, som viser, at der er håb og muligheder for folk med en lungesygdom, og at de ikke på forhånd er opgivet af sundhedssystemet. I tråd med dette kan du i dette Lungenyt læse om forfatter Hans Kornø Rasmussen, der besluttede at trodse sin KOL-diagnose og træne sig i bedre form. Undersøgelser viste dog efterfølgende, at sygdommen primært var astma, og det lykkedes ham at cykle op ad det stejle franske bjerg Mont Ventoux. En historie, der ligesom det nye logo viser, at der stadig er muligheder og håb, når man er lungesyg. Vi har benyttet lejligheden til at ændre lidt i layoutet på Lungenyt, så det bl.a. er blevet lettere at finde rundt i lokalforeningernes arrangementer. Vi håber, I vil tage godt imod det nye logo og det nye layout af Lungenyt. Venlig hilsen Charlotte Fuglsang Direktør Danmarks Lungeforening Design og tryk: Elbo Grafisk A/S Fredericia. Forsidefoto: Morten Linnemann DANMARKS LUNGEFORENING Administration Danmarks Lungeforenings hovedkontor er åbent for henvendelser mandag-torsdag kl , fredag kl Strandboulevarden 47B 2100 København Ø Telefon Fax: Giro: Danmarks Lungeforenings Kystsanatorium i Hjerting Sanatorievej 6, 6710 Esbjerg V Forstander: Dorte Lismoes Telefon Fax: Tlf. Lungelinjen hver mandag mellem : Socialrådgiver Susanne Hertz: Sygeplejerske Anne Fejrø: LOKALFORENINGER: Lokalforeningen for Region Hovedstaden Formand: Nina Berrig Syvhøjvænget 133, 2625 Vallensbæk. Telefon: Lokalforeningen for Aalborg Formand: Carl Nielsen Aalborg Sygehus, Lungemedicinsk afdeling, 9000 Aalborg Lokalforeningen for Guldborgsund Formand: Edvard Traberg Sullerupvej 12, Sullerup, 4850 Stubbekøbing Telefon: Lokalforeningen for Sønderjylland Formand: Edith Pedersen Hjarupvej 7, 6200 Aabenraa Telefon: Lokalforeningen for Trekantsområdet Formand: Mette Thyssen Nørrekær 32, 7100 Vejle. Telefon: Lokalforeningen for Århus Formand: Eva Ryberg Ålundsvej 14, 8250 Egå Telefon: Danmarks Sarkoidosenetværk Formand: Brian Kalleshave Tibirkegade 13. st. th., 2200 København N Telefon: LTX VEST Lungetransplantationskomiteen i Vestdanmark Sygeplejeske Louise Brink Christensen Telefon: LTX ØST Lungetransplantationskomiteen i Østdanmark Formand: Bjarne Sørensen Telefon: LUNGENYT nr\n3 side 4 side 10 side 12 side 23 indhold Leder: Farvel til det gamle logo Accepter din lungesygdom Kort nyt Cyklede fra lungesygdommen Nyt logo, nyt samarbejde, ny goodwill-ambassadør Kort nyt Nyt fra Alfa-1 Danmark Nyt fra lokalforeningerne LUNGENYT nr\n4 ACCEPTER DIN KRONISKE SYGDOM AF Morten Linnemann. Tak til Anette Hansen for de fine billeder, hun har udlånt til Lungenyt. LIVSKVALITET: Finder de gode oplevelser nye steder Først da Anette Hansen lærte at acceptere sine kroniske sygdomme, fandt hun en positiv tilgang til livet som kronisk syg. I dag finder hun ny livskvalitet i naturen omkring hende, og hun er ude at motionere hver dag i al slags hver. Det kan være svært at acceptere, at en kronisk sygdom aldrig forsvinder igen. At man skal leve med de konsekvenser, der følger med sygdommen. Anette Hansen har netop været nødt til at takke nej til en bryllupsinvitation. Energien rækker ikke til at være med, der er for mange mennesker, for mange dufte og stearinlys, der generer vejrtrækningen. Men hvor finder man gode oplevelser og livskvalitet, når sygdom gør det umuligt at arbejde og deltage i mange sociale sammenhænge? Svaret findes dels i den skønne natur på det nordlige Falster, hvor Anette bor med mand og børn omgivet af både skov, eng og strand. Ud i naturen - Det gælder jo om at hente de gode oplevelser alle mulige andre steder end, hvor man tidligere fandt dem. Jeg er vild med alt, der har med natur at gøre. Sol, regnvejr, sne, det er ligegyldigt - der er altid oplevelser derude. I vores dejlige område er der rigtigt mange ynglende fugle, der er vildt og ørne, og man kan være heldig at nyde synet af sæler, der soler sig. Det vrimler med alskens skønne vilde planter og læge-planter, insekter, små slanger og padder, fortæller Anette. - Man får jo meget status af sit arbejde og de sammenhænge, som man ellers deltager i. Når situationen er sådan, at du ikke kan arbejde, så er det nogle helt andre ting, der skal fylde tilværelsen, fortæller hun. Foto: Anette Hansen (privatfoto) 4 LUNGENYT nr\n5 Foto: Morten Linnemann Foto: Anette Hansen (privatfoto) Ville ikke acceptere sygdommen Anette lider af forskellige kroniske sygdomme, bl.a. lungesygdommen allergisk alveolitis, men også gigtsygdom, rygskader og senest en stofskiftesygdom. Det har taget Anette en del år at acceptere livet som kronisk syg: - Det er vanskeligt at acceptere, at sygdommen ikke forsvinder, ligesom en forkølelse gør det. Den er der resten af livet. Mit problem var, at jeg ikke ville kendes ved, at jeg havde det dårligt, så jeg kastede mig ud i alle mulige ting, som jeg egentlig ikke kunne klare. Blandt andet var jeg på forskellige arbejdspladser på arbejdsprøvning, men det gik slet ikke, fortæller Anette. Inden Anette nåede frem til en accept af sine kroniske sygdomme måtte hun helt ned og vende. Det blev mere og mere tydeligt, at der var grænser for, hvad hun kunne klare, og at hun må finde glæden nogle andre steder i livet end i sit arbejde. Motion i stedet for medicin En vigtig kilde til livskvalitet og håb i Anettes liv er hendes motion. Hver dag skal hun ud enten på cykel, med stavgang eller i hendes hav-kajak: - Jeg træner og motionerer hver eneste dag i alt slags vejr. Nogle gange er det måske kun 10 minutter, men det giver virkelig livskvalitet, og man ser lysere på det hele. Som lungesyg skal man have en god muskelstyrke for at have kræfter til at klare dagligdagen. Jeg har også en dejlig kajak, og det kræver mange kræfter bare at få den ned i vandet, fortæller hun. Samtidig er motionen med til at flytte fokus fra sygdommen, og det er vigtigt for patienter med kroniske sygdomme, mener Anette: - Når man har kroniske sygdomme, er det vigtigt at kunne flytte fokus fra sygdommen. Selvom det er svært, når man ikke kan så meget, så er det vigtigt at have nogle andre ting at gå op i og tage sig til. Det kan være kryds & tværs, at digte eller male, fortæller hun. Anette får næsten ingen medicin mod sine sygdomme, for hun tåler medicinen meget dårligt. Fik lungesygdom af arbejdet Anettes lungesygdom skyldes hendes tidligere arbejde som sanitør. Et job hvor hun skulle rydde af og renovere i huse og lejligheder, hvor der havde været brand: - Jeg skulle påbegynde oprydning i det brændte hus og for eksempel vaske sod af lofter og vægge. Det var jo nok ikke verdens sundeste job, men jeg var meget glad for det, husker Anette. Desværre fik hun problemer med vejrtrækningen og fik efter flere år konstateret lungesygdommene allergisk alveolitis og emfysem, der giver hende vejrtrækningsbesvær og betændelsestilstand i lungerne. Hun har senere fået anerkendt sygdommene som en arbejdsskade. Vil hjælpe andre Anette har også et stort ønske om at gøre en forskel for andre patienter og håber på, at der kan dannes flere netværk af lungesyge - både lokalt i Guldborgsund Kommune, hvor hun bor, men også i stil med netværket på hjemmesiden hvor hun er aktiv bruger. - Alt for mange mennesker oplever i dag at føle sig isoleret med sygdommen. Hvis vi kunne finde hinanden på kryds og tværs i patientuddannelser og netværker, kunne vi måske støtte hinanden mere i hverdagen. Det er jo lettere at klare sig i gennem sammen med andre, siger hun. Samtidig har hun søgt ind som stavgangsinstruktør og håber at kunne lave nogle hold for folk med vejrtræknings-problemer. LUNGENYT nr\n6 ACCEPTER DIN KRONISKE SYGDOM AF Morten Linnemann. UDFORDRING: Accepter din kroniske sygdom Livet er ikke, som man har det, men som man ta r det, lyder et visdomsord fra Piet Hein. Men det er ikke altid så nemt at acceptere en kronisk lungesygdom og alle de konsekvenser, der følger med, fortæller psykolog Marianne Nabe-Nielsen. Foto: Anette Hansen (privatfoto) 6 LUNGENYT nr\n7 De fleste lungepatienter husker den dag, de første gang fik stillet deres diagnose. Måske var de forberedt på det værste, måske kom sygdommen helt ud af det blå. At få at vide, at man har en kronisk og måske alvorlig sygdom, som man skal leve med resten af livet, er en stor mundfuld for de fleste, og det berører hele familien. Men man kan bearbejde de tab, man oplever og med tiden erkende sin nye livssituation. Kronisk sygdom er et tab - Kronisk sygdom indebærer altid et tab af oplevelsen af, at man er den, man var før. Der sker en rystelse af selvet, og man skal finde sig selv på en ny måde, fortæller psykolog Marianne Nabe-Nielsen, der til daglig arbejder med rådgivning af sclerose-patienter. - En kronisk sygdom, f.eks. en lungesygdom, kan være særligt krævende, fordi der kan være gentagne og vedvarende forandringer gennem årene. Det er altså ikke gjort med én gang, og det kræver stor psykisk kapacitet, siger hun. Ofte gennemgår man en sorgproces, hvor tabene må bearbejdes: 1. Chok 2. Reaktion f.eks. selvbebrejdelse, vrede, sorg 3. Bearbejdning tab erkendes og nye muligheder kan komme til syne Man vil sjældent følge de 3 faser lige efter hinanden, men derimod veksle i mellem dem, eller opleve flere af faserne samtidig i sideløbende spor. Fra det mistede til det mulige Det første, man fokuserer på, er det, man har mistet. Alt det, man ikke synes, man kan længere. GODE RÅD TIL TANKER OM EN KRONISK SYGDOM: NÅR DIAGNOSEN ER STILLET: 1. Anerkend begrænsningerne for at kunne fokusere på dine muligheder 2. Bed om hjælp når det er nødvendigt 3. Gør brug af andre støttepersoner end din partner, f.eks. internetgrupper eller netværksgrupper 4. Bed de pårørende have tålmodighed med dig i månederne efter at diagnosen er stillet Offeret siger: Nu, hvor jeg har fået en kronisk sygdom, kan jeg ingenting! Helten siger: Jeg kan nøjagtig det samme som altid, selvom jeg har fået en kronisk sygdom. Realisten siger: Der er noget jeg stadig kan, og noget jeg ikke kan. Jeg kan godt have en kronisk sygdom og have et godt liv samtidigt. Jeg kan godt være sund samtidig med, at jeg har en kronisk sygdom. Jeg kan godt være glad, selvom jeg har en kronisk sygdom. - I begyndelsen vil det ofte føles som om, alt er mistet. Efterhånden ser man, hvad der er tilbage, og hvad der ikke er mistet. At der er noget at komme videre på. At man ikke altid er ked af det og bange. At man stadig er noget. En kronisk patient sagde engang til mig: Først når du har set på, hvad du har mistet, kan du få øje på, hvad der er muligt, og det synes jeg er meget rigtigt, siger Marianne Nabe-Nielsen. Offer, helt eller realist Nogle patienter havner i processen i en offereller helterolle. Rollen som offer betyder, at man får en opgivende tilgang til tilværelsen og føler, at man overhovedet ingenting kan på grund af sygdommen. Helt i den anden grøft er helte-rollen, hvor man fornægter sygdommen og de begrænsninger, der følger med. Man beder ikke andre om hjælp og opfører sig som om, man kan klare nøjagtigt det samme som før, man blev syg. - Generelt er det hæmmende for processen, hvis man bliver ved med at føle uophørlig vrede over tilstedeværelsen af sygdommen, eller hvis man ignorerer sygdommen og ikke er villig til at diskutere forhold, der vedrører sygdommen med sine nærmeste, fortæller Marianne Nabe-Nielsen. De hæmmende roller er meget almindelige hos kroniske patienter, men de gavner ikke den proces, man skal igennem for at kunne se realistisk på sin sygdom. Det gælder nemlig om at acceptere, at der er noget, man stadig kan, og noget man ikke kan, og at man godt kan have en kronisk sygdom og et godt liv samtidig. Hav tålmodighed At acceptere sin lungesygdom er ofte et langvarigt forløb, der typisk varer over 6 måneder og kan tage flere år. Derfor er det vigtigt, at de pårørende støtter uden at presse på: - De pårørende skal også igennem en proces, hvor de skal acceptere, at deres nærmeste er kronisk syg, men ofte går det hurtige for den pårørende. Derfor kan de efter nogle måneder føle, at den syge skal tage sig sammen og komme videre, for så alvorligt er det jo heller ikke. Men for den syge tager det længere tid, og det er vigtigt at have tålmodighed med hinanden i familien, siger Marianne Nabe-Nielsen. - Nogle pårørende begynder hurtigt at presse på for at den syge skal se situationen i øjnene. Men det er bedre med en gradvis, men stabil overgang fra at fornægte til læring og tilpasning. Læs mere i bogen: At være i verden med en kronisk sygdom, af Marianne Bache og Bente Østerberg. LUNGENYT nr\n8 KORT NYT Ny test finder multirestistent tuberkulose hurtigere En ny test gør det muligt at diagnosticere patienter med multiresistent tuberkulose på 2 dage, hvor det tidligere tog 2-3 måneder, skriver verdenssundhedsorganisationen, WHO i en pressemeddelelse. Den nye test er især et gennembrud for behandlingen af multiresistent tuberkulose i u-landene. Her risikerer patienterne ofte at smitte andre eller dø af sygdommen, mens de venter på en korrekt diagnose og behandling, skriver WHO. Hvert år bliver 9 millioner mennesker i verden diagnosticeret med tuberkulose. I ca. 5 % af tilfældene er der tale om multiresistent tuberkulose. Foto: Istockphotos.com Få et lunge-tjek i efteråret hos Danmarks Lungeforening Danmarks Lungeforening afvikler i efteråret en kampagne, hvor vi sætter fokus på lungefunktionen i bl.a. Esbjerg, Herning, Aalborg, Roskilde og Odense. Her kan du få testet din lungefunktion og møde Danmarks Lungeforening. Se mere på bagsiden af dette Lungenyt om hvor og hvornår. Viden om arbejdsmæssige lungesygdomme Danmarks Lungeforening har et oplag af en god og grundig informationsbog om Erhvervsbetingede Lungesygdomme. Den sætter fokus på lungesygdomme, der er opstået ved støv, gasser og dampe på arbejdspladsen, f.eks. asbestose, silikose, allergisk alveolitis, lungehindekræft. Bogen er gratis og kan bestilles via vores hjemmeside under punktet Lev med lungesygdom eller for medlemmer uden internet via telefon KOL-Træning i Kgs. Lyngby Buddingevej Fysioterapi tilbyder 2 gange om ugen træning for patienter med KOL. Her lægges vægt på at få mere overskud til at bevæge sig trods sine vejrtræknings problemer. Dette gøres ved: Bevægeøvelser Styrketræning Balancetræning Vejrtrækningsøvelser m.m. Træningen henvender sig til lungepatienter på alle niveuer. Holdet kører kontinuerligt, der er altid plads til et par nye ansigter. Træningen har egenbetaling og kræver henvisning fra egen læge. Ring og tal med Pernille Mazanti hvis dette fanger din interesse. Træning: Mandag og Torsdag For yderligere information se på BUDDINGEVEJ FYSIOTERAPI, BUDDINGEVEJ 85, KGS. LYNGBY, TLF Annonce 8 LUNGENYT nr\n9 Mange lungepatienter dropper rehabiliteringen Rehabilitering virker, men alt for mange med lungesygdommen KOL gennemfører ikke det rehabiliteringsprogram, de er startet på. En gennemgang af flere nationale og internationale studier viser, at helt op til 2/3 af de, der får konstateret KOL, ikke gennemfører et rehabiliteringsforløb. Nyt om sarkoidose Foto:: Michael Bo Rasmussen - Det er et problem, at så mange patienter fravælger eller ikke gennemfører rehabilitering i betragtning af, at der er solid dokumentation for, at rehabilitering virker, fortæller Bodil Bjørnshave, der skal undersøge problemet som et led i sit ph.d. projekt. Et af målene med projektet er at afdække de barrierer, der får patienterne til at falde fra. Det kan dels være praktiske faktorer, for eksempel at patienten skal transporteres langt for at komme til rehabilitering og dels personlige faktorer, som for eksempel, at man er bange for ikke at kunne leve op til kravene på et rehabiliteringshold. Årsagen til sygdommen sarkoidose kendes ikke, men ny forskning peger på, at der er en sammenhæng mellem tuberkulose og sarkoidose. Undersøgelser tyder på, at proteiner fra tuberkulosebakterier spiller en rolle for udvikling af sarkoidose, i hvert fald hos en del patienter. Disse resultater blev fremlagt ved en international sarkoidosekonference i Athen i juni 2008 med deltagelse af den danske overlæge og sarkoidoseekspert Nils Milman. Endvidere viste forskning, at sarkoidosepatienter er mere trætte og oftere mere deprimerede end raske mennesker, og de har desuden hyppigere søvnproblemer i form af søvn-apnø. Trætte sarkoidosepatienter bør derfor have målt deres søvnprofil og udredes for søvn-apnø. Medicinen methylfenidat (Ritalin) har en vis effekt på trætheden. Rygeloven fylder 1 år Foto: Morten Linnemann Den 15. august 2008 fyldte rygeloven 1 år. En ny undersøgelse, som Gallup har foretaget for Sundhedsstyrelsen, Hjerteforeningen, Danmarks Lungeforening og Kræftens Bekæmpelse, viser, at der er mindre passiv rygning på arbejdspladsen og på cafeer, i tog og andre steder i det offentlige rum. Blandt andet svarer 92 procent i den nye undersøgelse, at der nu er indført regler om rygning på deres arbejdsplads eller uddannelsessted. Men undersøgelsen viser også, at der stadig er situationer, hvor borgerne udsættes for andres røg. Blandt andet svarer 25 % i undersøgelsen, at de fortsat oplever passiv rygning på cafeer, restauranter og værtshuse, hvilket ellers er rygelovens formål at undgå. LUNGENYT nr\n10 AF Morten Linnemann CYKLEDE FRA lungesygdommen Forfatteren Hans Kornø Rasmussen var rådvild efter, at han sidste år fik konstateret nedsat lungefunktion. Men han tog kampen op mod sit skrantende helbred, og efter et halvt års intensiv træning lykkedes det at cykle op ad det stejle og vindblæste bjerg Mont Ventoux i Frankrig. Da Hans Kornø Rasmussen sidste år nærmede sig de 60 år, var helbredet begyndt at skrante mere end, hvad han syntes om. Konditionen var helt i bund, han fik ondt i ryggen, ildebefindende og havde længe følt, at cigaretterne gav ham hoste. En lungetest på Gentofte Hospital viste, at lungefunktionen var nedsat, og at han havde fået KOL. Som mange andre patienter var han i begyndelsen rådvild og nedslået over diagnosen: - Jeg blev alvorligt ked af det, fortæller han. Lungefunktionen var nedsat med en tredjedel det synes jeg var meget. Og hvad skulle jeg nu gøre? Jeg prøvede jo at dyrke lidt motion og at stoppe med at ryge, men jeg faldt i flere gange. - Jeg kunne godt mærke, at jeg ikke kunne tåle at ryge, men problemet er, at når man kommer op i alderen, så ved man ikke, hvad der skyldes alderen og dårlig kondition, og hvad der skyldes en lungesygdom, siger han. Nyt håb Hans Kornø Rasmussen overvejede i flere måneder sin nye situation, og ønskede at gøre noget aktivt for at få kroppen på fode igen. En undersøgelse hos en lungespecialist gav ham nyt håb. For det første blev det konstateret, at han havde astma og kunne genvinde en del af den tabte lungefunktion med medicin. For det andet gav lungespecialisten ham håb om, at han selv kunne gøre noget: - Lægen sagde, at Dig skal vi nok få næsten normal igen. Det gav mig sparket og håbet om, at jeg kunne gøre noget, fortæller han. Træning, træning, træning Hans Kornø Rasmussen havde cyklet lidt tidligere i sit liv og besluttede derfor, at han ville cykle op ad Mont Ventoux et Helt udmattet når Hans Kornø Rasmussen toppen efter 3 timer op ad bakke. Foto: Karin Kornø Rasmussen meter højt mytologisk og vindblæst bjerg i Alperne, der ofte har dannet rammen om store dramaer i cykelløbet Tour de France. - Jeg kan jo se i dag, at jeg ikke anede, hvad jeg gik ind til. Det er et brutalt bjerg, oftest er det meget stejlt med 10 procents stigning. Og ikke på en eneste strækning får man blot en smule hvile, hverken på opturen eller på nedturen, siger han med et grin. For at klare turen, måtte han lægge livsstilen totalt om. Han fik en personlig coach og træner, cykel-trænede stort set hver dag, vægttrænede og spiste fedtfattig og proteinrig kost efter et helt bestemt program. Vindendes bjerg Efter måneders træning og et vægttab på kilo stod Hans Kornø Rasmussen 30. juni i høj varme for foden af Mont Ventoux vindenes bjerg. Forude lå 22 kilometer uafbrudt op ad bakke: - Præcis der starter et mareridt. Stigningen er så voldsom, at det kom helt bag på mig. Jeg går lynhurtigt ned i det laveste gear for overhovedet at komme frem. Det laveste gear kaldes også panikgearet, som først skal bruges, når alt andet glipper. Her starter jeg, og jeg forbliver i panikgearet indtil nedkørslen, fortæller han. - Lungerne gør ondt. Det er vanvittigt anstrengende, og de mange pollen i luften gør det næsten umuligt at trække vejret. Men på en eller anden måde kommer jeg ud af krisen, måske fordi jeg erkender, hvor hårdt det egentlig er. Nogle gange kommer jeg ind i noget, der ligner en rytme nogle få 10 LUNGENYT nr\n11 hundrede meter, men pludselig bliver det så endnu stejlere, og så skal der knokles endnu hårdere, siger han. På trods af anstrengelserne lykkes det Hans Kornø Rasmussen at komme til toppen af bjerget turen har taget omkring tre timer: - Jeg var gammeldags lykkelig hele vejen ned. Jeg nåede toppen, det lykkedes, siger han. En øjenåbner Hele processen med træningen op til cykelturen har været en stor øjenåbner for Hans Kornø Rasmussen: - Jeg er målløs over, hvordan det er muligt at påvirke kroppen. Og også over hvor hurtigt det går. Men det gælder også den anden vej. I påskeferien rejste jeg med familien til Oman og spiste i forhold til tidligere overordentligt fornuftigt. Alligevel steg min fedtprocent betragteligt på blot 9 dage, fortæller han. Det vigtigste er dog, at lungesygdommen nu fylder langt mindre i tilværelsen end før: - Jeg hoster ikke mere, min kondition er virkelig god. Det kan godt være, at jeg ikke er blevet kureret for min lungesygdom, men jeg føler, jeg er det, fortæller han. Hans Kornø Rasmussen slider i det for at komme de 22 kilometer op ad Mont Ventoux. Foto: Karin Kornø Rasmussen. LUNGENYT nr\n12 AF Morten Linnemann Foto fra reception: Morten Linnemann NYT logo NYT samarbejde NY goodwill-ambassadør Der var meget nyt på programmet, da Danmarks Lungeforening åbnede sine nye lokaler på Østerbro i København. Her fremlagde foreningen et nyt samarbejde til 10 mio. med Kræftens Bekæmpelse, præsenterede det nye logo og den første af en række goodwill-ambassadører. Mange samarbejdspartnere og medlemmer var mødt frem til Danmarks Lungeforenings reception 15. august 2008, hvor nyt logo og nyt samarbejde skulle fremlægges. Fløjter til kamp for lungesyge Johannes Flensted-Jensen præsenterede det nye logo og forklarede, hvorfor foreningen har måttet sige farvel til Lorrainekorset, der har fulgt foreningen siden starten i 1901: - Lorrianekorset har været med os i over 100 år som symbolet på den tuberkuløse indsats. Men Lorrainekorset appellerer ikke til det moderne menneske, det virker gammeldags, og derfor er det også vanskeligt at have som logo for en sygdomsbekæm pende for ening, der gerne vil sikre en klar identitet og give folk lyst til at støtte foreningens arbejde. Derfor har vi ønsket et logo, der udstråler modernitet, dynamik og håb for folk med lungesygdomme. - Det har ligeledes været vigtigt at få skabt et logo, som gør op med tidligere tiders fatalisme, der betød, at folk med alvorlige lungesygdomme på forhånd var opgivet af sundhedssystemet. Med det nye logo fløjter vi til kamp for lungesyge. Danmarks Lungeforening ønsker med dette logo at blive symbolet på de lungesyges stemme i det offentlige rum, sagde han. 10 mio. kr. til forskning i KOL og lungekræft Danmarks Lungeforening og Kræftens Be- Formand i Danmarks Lungeforeing, Johannes Flensted- Jensen (th) og formand i Kræftens Bekæmpelse, Frede Olesen, fremlagde det nye samarbejde mellem de to foreninger. 12 LUNGENYT nr\n13 Ny goodwill-ambassadør, skuespiller Line Kruse Lorrainekorset Danmarks Lungeforenings nye logo kæmpelse har som led i flytningen også besluttet at indgå et tættere samarbejde om lungesygdomme. De to foreninger har derfor indgået en samarbejdsaftale, hvor hver forening har afsat 5 mio. kroner til en fælles indsats mod lungesygdomme: - Vi mener, at lungesygdomme generelt er forsømte i det danske sundhedsvæsen, og derfor er der brug for at skærpe både politikeres, mediers og offentlighedens opmærksomhed om lungesygdomme. Vi afsætter tilsammen 10 millioner kroner til forskning i forebyggelse af KOL og lungekræft. Forskningskronerne skal over de næste 3 år give ny viden om, hvilke forebyggende tiltag, der har den største effekt, sagde Johannes Flensted-Jensen. Skuespiller ny goodwill-ambassadør Som et led i at skabe mere synlighed for Danmarks Lungeforening og lungesagen har foreningen også besluttet at udpege et antal goodwill ambassadører. Johannes Flensted-Jensen var glad for at kunne præsentere skuespiller Line Kruse, der har medvirket i en række danske film og teaterforestillinger, bl.a. har hun spillet på Det Kgl. Teater. De fleste børnefamilier kender hende måske bedst som Krummes storesøster i Krummefilmene. Til receptionen var der også tale af Frede Olesen, formand i Kræftens Bekæmpelse, der bød Danmarks Lungeforening velkommen i de nye lokaler og glædede sig til det nye forskningssamarbejde. Formand Johannes Flensted-Jensen afslører det nye logo. LUNGENYT nr\n14 KORT NYT Røgfri tobak øger risikoen for kræft Hvis man overvejer et rygestop, er det bedst at lægge cigaretterne helt på hylden frem for at skifte til røgfri tobaksprodukter som f.eks. snus. For selvom snus og andre former for røgfri tobak er mindre skadeligt end rygning, øger det risikoen for mundkræft med 80 %. Det viser en gennemgang af en række studier af røgfri produkter, foretaget af WHOs internationale kontor for kræftforskning. Ifølge undersøgelsen var også risikoen for kræft i spiserøret og bugspytkirtlen øget med 60 %. Undersøgelsen er publiceret i det videnskabelige tidsskrift The Lancet Oncology. Foto: Istockphotos.com Sammenhæng mellem KOL og paradentose 44 procent af KOL-patienterne har alvorlig paradentose, viser en ny undersøgelse af 130 KOL-patienter fra Universitetet i Oslo ifølge forskningsmagasinet Apollon. Paradentose er en sygdom i mundhulen, hvor bakterier trænger ind under tandkødet og bl.a. fører til kronisk infektion samt tilbagetrukket tandkød og løse tænder. Man ved endnu ikke, hvordan de to sygdomme hænger sammen. En mulig forklaring kan være, at bakterierne vandrer ned i lungerne og påvirker betændelsestilstanden dér. En anden forklaring kan være, at nogle rygere er genetisk disponeret for både paradentose og KOL, skriver forskningsmagasinet. Foto: Istockphotos.com Livet efter lungetransplantation Foto: Istockphotos.com En undersøgelse foretaget på Rigshospitalet viser, at patienter, der har fået en lungetransplantation udtrykker glæde og en positiv indstilling til livet. De sætter meget mere pris på de små positive ting i hverdagen - eksempelvis en solopgang. Efter transplantationen oplever patienterne et hverdagsliv næsten som alle andre, og de kan lave mad, købe ind, passe hus og have, tage på ferie, genoptage seksuallivet. Livet indeholder dog bekymringer og problemer relateret til den medicinske behandling, men disse problemer ses som småting i den større sammenhæng. Hvis patienterne får en kronisk afstødning, oplever de et liv med fysiske begrænsninger og usikkerhed, men giver alligevel udtryk for at have en god hverdag. 14 LUNGENYT nr\n15 NYT FRA ALFA-1 DANMARK Tema-aftener & netværksdannelse Alfa 1-Danmarks bestyrelse finder det vigtigt, at vi supplerer vores nuværende aktiviteter. Vi vil derfor med dette initiativ forsøge at opnå en højere grad af medlemsaktivitet og skabe grobund for en langt mere bred og aktiv forening og således dæmme op for den risiko, at foreningen udelukkende tegnes af bestyrelsens aktiviteter og initiativer. Derfor har vi besluttet at afholde en række temaaftener 6 forskellige steder i landet. Vi ønsker med dette nye tiltag at fokusere på temaer omkring livskvalitet med inspiration til nye og anderledes aktiviteter samt inspirere til at oprette netværk i lokalområderne rundt omkring i hele Danmark. Vi har planlagt møderne som fyraftensmøder, således at de medlemmer, der stadig er på arbejdsmarkedet, også har mulighed for at deltage. Vi vil fordele temaaftenerne mellem Sjælland, Fyn og Jylland. Det vil tage os ca. 10 mdr. at nå rundt i hele landet, da det udelukkende er Hanne og Jannie, der står for arrangementerne. Første møde Vi har besluttet, at vores første temaaften er for medlemmer boende i Region Sjælland, hvor vi mødes 1. september 2008 kl på Ringsted Sygehus, Mødelokale 4 v/gammel kantine Nørregade 54, 4100 Ringsted. Vores sidste temaaften i rækken er planlagt til at foregå i Ålborg i juni Vi glæder os til at møde jer alle på vores tur gennem landet! Venlig hilsen Hanne Landgreen-Petersen & Jannie Schymann Informationsmøde om alfa-1-antitrypsinmangel Torsdag den 9. oktober 2008 kl Ålborg Sygehus, auditoriet Mediciner Huset, Mølleparkvej 4, 9000 Ålborg. Alfa-1 patienter, pårørende, sundhedspersonale og andre interesserede er velkomne. Program: Kl : Velkomst ved foreningens formand Irli Plambech Kend din sygdom: Oplæg om alfa-1 antitrypsin mangel og om eventuelle følgesygdomme. Ålborg Sygehus behandlingstilbud til lungepatienter. Foreningens arbejde for erstatningsbehandling ved Irli Plambech. Foreningen byder på et let traktement. Vi glæder os til at se rigtig mange deltagere. Alfa-1 Danmarks bestyrelse Mindeord ved Michael Kerne Frisch s død Irli Plambech Bestyrelsesformand i Alfa-1 Danmark og Jannie Schymann, næstformand. Det er med stor sorg i hjertet, at vi måtte sige farvel til Michael Kerne Frisch (tidligere Michael Frisch-Jensen), han er desværre ikke blandt os længere. Han døde den 6.august 2008 efter nogle ugers vanskelig sygdom. Michael blev kun 62 år. Michael tiltrådte Alfa-1 Danmarks bestyrelse i juni 2006 med det formål at arbejde for at få frigivet erstatningsmedicin til alfa-1 patienter. Denne opgave gik Michael til med stor entusiasme og har bidraget til kronik og debatindlæg samt deltaget i foreningens foretræde for folketinget. Vi har altid sat stor pris på Michaels livlige og deltagende engagement i bestyrelsesarbejdet. Med analytisk skarpsindighed og glimt i øjet formåede han at formidle foreningens budskab på en forståelig, velartikuleret og fængende måde. Alfa-1 Danmark og bestyrelsen kommer til at savne Michael rigtig meget i vores videre arbejde for styrkelsen af behandlingsindsatsen og bedring af vilkårene for alfa-1 patienter i Danmark. LUNGENYT nr\n16 NYT FRA ALFA-1 DANMARK Alfa-1 Danmarks generalforsamling 2008 Årets generalforsamling fandt sted den 2. juni i Middelfart i Byggecentrums lokaler. Det var en dejlig sommerdag, hvor forholdsvis mange af foreningens patienter var mødt op. Undertegnede aflagde beretning med en gennemgang af de mange aktiviteter, foreningen havde arrangeret eller deltaget i gennem det sidste år: Kurser, seminarer, informationsmøder, Sjældnedagen, Donordagen og enkelte nordiske og europæiske møder mv. De fleste arrangementer har tidligere været omtalt her i Lungenyt. Bestyrelsen har endvidere her sidst i foråret udarbejdet en vision for foreningen og fået udarbejdet handlingsplaner for det næste år. På generalforsamlingen blev der vedtaget et ændringsforsalg til vedtægterne, hvorved nu også pårørende til en alfa-1 patient kan blive valgt til formand for foreningen. En stor del af generalforsamlingen handlede naturligt om den seneste udvikling af kampen om Prolastin til alfa-1 patienter - en kamp vi nok alle havde håbet ville vindes her i foråret jf. også omtalen heraf i sidste udgave af Lungenyt. Resultatet af vores gennembrud i april med hensyn til debatten om vores medicin mundede som bekendt ud i en pressemeddelelse fra Dansk Lungemedicinsk Selskab om, at selskabet ikke på foreliggende grundlag mente den samlede konklusion på Asger Dirksens forsøg (et tidligere og det netop afsluttede forsøg) beviste en tilstrækkelig effekt af medicinen således, at alfa-1 patienterne skulle tilbydes medicinen. Sundhedsstyrelsen henholdt sig til denne pressemeddelelse. Professor Asger Dirksen derimod oplyste på et møde med forsøgspersonerne sidst i maj - efter han havde præsenteret resultatet på en International konference i Toronto - at Prolastin kan bremse udviklingen af emfysem og reducere det årlige tab af lungevæv med pct. Blandt deltagerne på generalforsamlingen deltog bl.a. professor Asger Dirksen, og overlæge Lars Laursen, bestyrelsesmedlem af Danmarks Lungeforening og medlem af Dansk Lungemedicinsk Selskab. Lars Laursen er blandt de fagpersoner, der ikke mener, at prolastinbehandling har nogen beviselig effekt. I den forbindelse efterlyste Lars Laursen flere forsøg, der dokumenterede statistisk signifikans udover det sidste forsøg, Asger Dirksen har udført. De 2 modstridende synspunkter rejste en del debat fra salen, og overlæge Lars Laursen kom rigtig i vælten af en engageret tilhørerskare. Under debatten blev eksempelvis rejst følgende spørgsmål fra salen: - Hvorfor behandles flere tusinde alfa-1 patienter i udlandet, hvis effekten er så usikker? Lægemidlet må vel også være blevet vurderet i udlandet, inden det tages i brug? - Hvorfor bruges der over 1 mio. kr. i Danmark til behandling af 2 patienter, hvis man ikke mener, det virker? - og når de ca. 100 øvrige behandlingskrævende patienter må sidde tilbage uden behandling? - Hvorfor skal lungespecialister fra Dansk Lungemedicinsk Selskab være med til at vurdere forsøgsresultatet på alfa-1 området, når de ikke selv arbejder med denne patientgruppe i det daglige, og deres kendskab til sygdommen derfor må være relativ begrænset? Disse og mange andre spørgsmål vedrørende den manglende medicin til alfa-1 patienter fløj gennem luften, og lægerne bød ind på svar og kommentarer til spørgsmålene. Denne runde afsluttedes med en opfordring fra salen om, at vi alle må blande os i debatten, skrive læserbreve mv. En pårørende opfordrede navnlig andre pårørende til også at blande sig i debatten, da det må være dem, der har mest overskud. Efterfølgende var der en mere generel debat i salen om stort og småt vedrørende alfa-1 sygdommen. Emnerne var mange, bl.a. var man inde på de forskellige andre typer 16 LUNGENYT nr\n17 forsøg for alfa-1 patienter: Hvordan alfa-1 patienter behandles bedst muligt med den eneste nuværende behandling, symptomatisk behandling, forsikringsdækning ved kritisk sygdom og livsforsikringer. En patient i salen satte fokus på alfa-1 patienters lungemedicinske kontroller og foreslog i den forbindelse, at disse kontroller blev samlet på de hospitaler i landet, der har eksperter på området. Den pågældende patient var pt. den eneste alfa-1 patient, der var tilknyttet det lokale hospital. Blandt deltagerne var også grundlæggeren af det meget anerkendte danske register over alfa-1 patienter, nu pensioneret overlæge Axel Koch Jensen, som også deltog i debatten med sin store erfaring på området. Efter en overskridelse af tidsplanen på ca. ½ time afsluttedes en spændende dag med mange gode diskussioner og udveksling af synspunkter til gavn for deltagerne, men sandelig også til stor gavn og inspiration for bestyrelsens videre arbejde. Bestyrelsen siger mange tak for dette. Den nye bestyrelse konstituerede sig således: - Irli Plambech, formand - Jannie Schymann, næstformand - Kim Hovmann, kasserer - Dorte Djurhuus, bestyrelsesmedlem - Michael Kerne Frisch, bestyrelsesmedlem (afdød 6. august 2008). - Leif Munk-Andersen, bestyrelsesmedlem (nyvalgt) Lægelige bestyrelsesmedlemmer: - Asger Dirksen, professor dr. med. - Lars Frølund, speciallæge dr. med. (nyvalgt) Suppleanter: - Hanne Landgreen-Petersen - Connie Lauenborg, (nyvalgt) pårørende til alfa-1 patient - Torgny Wilcke, overlæge, Phd Såvel Alfa-1 Danmarks årsberetning som referatet af generalforsamlingen findes på Alfa-1 Danmarks hjemmeside Materialet kan også rekvireres ved henvendelse til bestyrelsen, evt. telefonisk på tlf , eller Irli Plambech Ilt for livet Lokal kompetence international styrke detlillebureau.dk Danmarks førende leverandør af ilt til hjemmepatienter Moderne og fl eksibelt iltudstyr Landsdækkende service VitalCard til ilt i Europa LUNGENYT nr\n18 NYT FRA LOKALFORENINGERNE Fyn Danmarks Lungeforening inviterer alle fra Fyn til oplæg om lungesygdommen KOL og opstart af ny lokalforening på Fyn. Mødet finder sted tirsdag den 16. september 2008 kl på hospitalet i Odense. Det foregår: Odense Universitets Hospital Klostervænget 28, Bygning 38, lokale 33, 5000 Odense C Opstart af ny lokalforening på Fyn 16. september! Der er gratis parkering lige uden for bygningen fra kl På mødet vil overlæge Ingrid Titlestad holde oplæg om lungesygdommen KOL, og Danmarks Lungeforening vil fortælle om forenin- gens arbejde. Desuden vil der være stiftende generalforsamling med valg til lokalbestyrelsen. Vi har på forhånd fået tilsagn fra tre interesserede medlemmer. Andre, som har lyst til og mulighed for at bidrage til en levedygtig og spændende ny lokalforening på Fyn, er meget velkomne. Kontakt evt. på forhånd Matilde Kruse fra Danmarks Lungeforening på telefon , hvis du har lyst til at deltage i bestyrelsen. Der vil blive serveret kaffe, vand og brød. Alle lungepatienter, pårørende, sundhedspersonale og andre interesserede er meget velkomne. Det er ikke nødvendigt at tilmelde sig. Netværksgruppe på Norddjurs Bor du på Norddjurs og kunne du tænke dig at mødes med andre lungesyge? Så kontakt medlem af Danmarks Lungeforening Birte Carstensen fra Norddjurs på tlf Birte ønsker at høre fra andre i lokalområdet, der kunne tænke sig at mødes med ligesindede med en lungesygdom. Når ca. 10 medlemmer/ personer har tilmeldt sig, vil Birte finde et lokale og dato for et første møde, som deltagerne får direkte besked om. MODERNE HJEMMEILTBEHANDLING MED PATIENTEN I CENTRUM Vil du vide mere, kontakt venligst Linde Gas Therapeutics på: Telefon eller besøg Vores hjemmeside: 18 LUNGENYT nr\n19 Guldborgsund Nyt fra Guldborgsund Lokalafdelingen i Guldborgsund gennemfører i efteråret 2008 anden halvdel af aktiviteterne i Cafeen LIV OG GLÆDE i samarbejde med de andre patientforeninger. Dans og motion i Kulturforsyningen i Nykøbing Falster Hver onsdag kl i perioden 1.sep. til 22. okt. er der hensyntagende dans og motion for mænd og kvinder med kroniske lidelser. Marie Dyrløv Pedersen og Eva Pedersen underviser i to perioder, og der holdes en hygge/kaffepause på 20 min på halvvejen. Cafe i Frivillighedscentret i Nørregade 22B i Nykøbing Falster I cafeen bydes der på kaffe/the, og hver gang er der et indlæg om et fagligt eller lokalt emne. Cafeen er målrettet medlemmer af vore foreninger og deres familie og venner. Programmet for efteråret: 26.aug. kl : At rejse selvom man har en kronisk lidelse. 30. sep. kl : Gæst: leder af frivillighedscentret Inge Hansen taler om hospice. 28. okt. kl : Gæst: socialudvalgsformand Bent Jørgensen om sin tid i politiet. 25. nov. kl : Gæst: Biskop Steen Skovsgård. Vi håber, at mange af vore medlemmer af Danmarks Lungeforening vil deltage. Så mød op og tag nogle venner med. Så får vi alle sammen en hyggelig og god aften. Edvard Traberg Lokalforeningsformand Guldborgsund Trekantområdet Møde om rollen som pårørende til en kronisk syg 8. oktober 2008 Psykolog Helga Mosdal fra Århus vil komme og fortælle om, hvordan pårørende bliver berørt af, at en i familien får en kronisk lungesygdom. Hvilke rolleskift, hvilke følelser kommer man ud for, og hvordan kan man fastholde sig selv og samtidig være en god støtteperson for den kronisk syge. Mødet finder sted onsdag d. 8. oktober 2008 kl ca i Vejle Handicapcenter; Kirkegade 11 i Vejle (der er også indgang med elevator fra Grønnegade). Der vil blive rig mulighed for spørgsmål til emnet og debat. Alle er velkomne såvel lungesyge som pårørende og andre interesserede. Der serveres kaffe / te og kage. Med venlig hilsen Mette Thyssen, Lokalformand Aalborg Møde i Aalborg i efteråret Der er kommet nye kræfter til lokalforeningen i Nordjylland, der samtidig har skiftet navn til Lokalforeningen for Aalborg og primært vil fungere i dette område. Der kommer et lokalt arrangement i Ålborg i efteråret Nærmere informationer om mødet vil i september fremgå af vores hjemmeside www. lungeforening.dk og de lokale medier. Sønderjylland Har du KOL, og er du over 40 år? Haderslev Kommunes Sundhedscenter tilbyder igen et gratis trænings- og undervisningsforløb på 10 uger. Målet er at give dig: Øget styrke og kondition samt forbedring af din livskvalitet. Øget viden og forståelse af din sygdom. Vi har rigtig gode erfaringer med de hold, der er i gang, og glæder os til at se dig til efterårssæsonen. De næste kurser finder sted i både Vojens og Gram med start i uge 40. For tilmelding, kontakt Sundhedscenteret på tlf LUNGENYT nr\n20 NYT FRA LOKALFORENINGERNE Hovedstaden Sønderjylland Møde om KOL-kurser i Sønderjylland Tirsdag d. 3. juni var der medlemsmøde i Rødekro, og omkring 30 personer mødte op trods det meget varme vejr. Her kunne man høre om, hvad man som KOL-patient kan gøre for at forbedre sin tilstand. Sundhedscentret i Rødekro, som dækker Aabenraa kommune, fortalte om, hvordan de bygger KOL-kurser op. Første skridt er en henvisning fra egen læge. Inden endelig optagelse til holdet er der en test, så der bagefter kan testes for at se, om der har været en effekt. I KOL-kurserne indgår der en orientering om, hvad KOL er. For næsten alles vedkommende er tobak den store synder, og derfor tilbyder centret rygestopkurser. En diætist sørger for, at kosten bliver tilpasset den enkelte. En sygeplejerske gennemgår de forskellige former for medicin og tjekker, at den bliver indtaget korrekt. En fysioterapeut sørger for åndedrætstræning og motion. En ergoterapeut aflægger et hjemmebesøg for at se, om nogle ting kunne gøres mere hensigtsmæssigt. De foreløbige undersøgelser viser, at kurserne virkelig nytter noget, men det kræver, at træningen fortsætter - også efter endt kursus. I efteråret starter et KOL-kursus i Bov og et i Rødekro. Derefter fortalte Ejnar Sønniksen fra Klovtoft Kurklinik om Kneipps teorier. Sebastian Kneipp grundlagde Kneippterapierne, der går ud på at skabe balance i menneskets liv gennem 5 søjler vand, bevægelse, helende urter, livsførelse og ernæring. Mens Ejnar Sønniksen lagde krop til, demonstrerede en dygtig fysioterapeut på en meget levende måde på tysk om hydroterapi, dvs. vandets helende kraft. Koldtvandsbehandlinger skulle være velgørende for lungesyge. For mange af os var det helt nyt stof, men det er muligt at læse mere på internettet. Dernæst fortalte formand for foreningerne om deres arbejde i det sønderjyske. Overlæge Michael Hansen Sønderborg Sygehus besvarede en del spørgsmål fra forsamlingen og kom i den forbindelse ind på, at presset på sygehusene for at leve op til regeringens krav om hurtig behandling af lungekræftpatienter kunne betyde, at KOLpatienter måtte vente lidt længere. Men han var enig med Sundhedscentret i, at det vigtigste for lungepatienter var at få så meget motion som muligt og så naturligvis at stoppe med at ryge. Edith Pedersen, formand for Danmarks Lungeforenings lokalforening i Sønderjylland Program for KOL-cafeen i Hillerød KOL-cafeen i Hillerød er et samarbejde mellem Danmarks Lungeforening og Hillerød Hospital. I efteråret er der følgende program: Sted: Auditoriet på Psykiatrisk Hospital, Dyrehavevej 48 (overfor Hillerød Hospital). Indgang i bygning 20 og følg skiltene til kantinen/auditoriet September: Tirsdag d kl til ca Emne: KOL og mad. Hvad er hensigstmæssigt at spise, når man har KOL? Oplæg ved Maria Ligaard, autoriseret diætist. Oktober: Tirsdag d kl til ca Emne: KOL og iltbehandling. Hvornår og hvorfor får man ilt ved forværring af KOL? Hvilke muligheder er der med hjemmeilt? Oplæg ved Jens Kure, AGA Healthcare November: Tirsdag d kl til ca Emne: KOL og kropsopfattelse. Kroppen og dens funktioner kan ændre sig, når man har KOL hvad sker der med ens selvbillede? Oplæg ved Jenny Villadsen,sygeplejerske Lungemedicinsk afd. Hillerød. December: Tirsdag d kl til ca Emne: Jule-hygge. Yderligere information kan fås på telefon / eller mail hih.regionh.dk / Med venlig hilsen Marie Lavesen og Charlotte Elving Rehabiliteringssygeplejersker 20 LUNGENYT nr


Putin har fået sit eget internet | Gadgets, trends og livsstil\nDa Vladimir Putin meddelte i foråret, at han ville have indført et eget russisk internet, vakte det stor opstandelse i verdens-pressen.\nInternet-eksperter og menneskerets-forkæmpere råbte vagt i gevær og advarede om muligheden for overvågning og censur, som vi ser det praktiseret i Kina.\nDe blev dog afvist af Kreml. Rusland havde brug for et eget og selvstændigt netværk, som kunne fungere trods cyber-angreb udefra. Nettet var ganske enkelt et spørgsmål om landets nationale sikkerhed.\nFra i går den 1. november har Rusland nu fået sit ”Putinet” eller ”Runet”. Forårets omstridte lovforslag er trådt i kraft. Det store land har fået sit eget netværk, der er forbundet med det globale World Wide Web, men som kan kobles fra på et øjeblik.\nAllerede før i dag lukkede de russiske myndigheder ned for internet-sider, de ikke brød sig om. For eksempel websites fra Kreml kritikere og Putins politiske modstandene. Fremover vil det være meget nemmere at gøre, fordi man kan forhindre russere i at lægge sider på f.eks. servere i andre lande.\nDa diskussionen om ”Putinettet” bølgede op i maj, afviste en Kreml talsmand betænkelighederne som nonsens. Ingen havde til hensigt at koble Rusland fra webben.\nTværtimod var der en større risiko for, at vestlige lande gerne ville koble Rusland af internet. Derfor havde Rusland brug for sin egen digitale infra-struktur.\nIfølge Kreml vil der kun blive bygget et slags reserve-net, der skal øge sikkerheden for alle brugere. Runet vil gøre Rusland uafhængig af internationale teleselskaber og internet-udbydere. Det skal kun anvendes, når der er fare på færde fra udlandet – og naturligvis til øvelser og træning.\nDet tror mange friheds-elskende russere naturligvis ikke på. De ser en udvikling komme, som minder om den kinesiske – med censur og titusinder af stats-ansatte, der læser folks e-mails, social media indlæg osv.\nRusland har sine egne sociale medier og online tjenester, men slet ikke i samme målestok som hos kineserne. I modsætning til Kina har russerne adgang til vestlige bestsellere som Facebook, YouTube, Twitter, Google osv.\nRusserne har adgang til de fleste vestlige sociale medier, men de har også deres egne.\nMange Kreml kritikere mener, det kun er et spørgsmål om tid. Rusland skal nemlig først nu bygge en autonom net-struktur op, som kan kontrolleres i et og alt som Kina.\nOmkring 5.000 internet-udbydere er i øjeblikket aktive på det frie v russiske marked. Det tal vil Kreml gerne have skåret ned ved at kræve, at hver udbyder udskifter deres nuværende udstyr med nyt, hvor myndighederne kan gå ind og kontrollere ind og styre data-trafikken.\nMange russere frygter samtidig, at en monopolisering vil gøre nettet dyrere og langsommere. I forvejen er internet en sløv affære mange steder i det store land.\nHvad der kunne være på vej, kan mærkes efter en anden russisk lov. Ifølge den må russiske borgeres data ikke længere ligge på udenlandske servere. Det betød bl.a, at det populære job-netværk Linkedin blev lukket i Rusland….\nPutin har fået sit eget internet was last modified: november 1st, 2019 by Leif Bomberg\nRusland åbner eget internet


Det er efterhånden ved at være en fast tradition i påsken at Cambrils syd for Barcelona er værtsby for et af de betydende WDSF mesterskab på års kalenderen, ligesom byen og festivalen også tidligere har været en del af Grand Slam kalenderen.\nI år var ingen undtagelse, snarere tværtimod, idet hele to vigtige WDSF mesterskaber løb af stablen i den forløbne weekend i den spanske ferieby. Lørdag gjaldt det ynglinge EM latin og søndag handlede det om EM 10 danse for de voksne, der med kort varsel var flyttet fra det uroplagede Ukraine (og egentlig først skulle have været danset i denne weekend) og til de sydligere – og roligere – himmelstrøg.\nSom altid ved disse 3-4 årlige dansefestivaler i Barcelona området var det karismatiske Antonie Mas og hans faste stab der står bag arrangementet, og bortset fra den fortsatte svingende kvalitet i musik valget, er konceptet stabilt og præget af kvalitet.\nMen tilbage til det sportslige, hvor det set med vore danske briller, var flere gode oplevelser at berette om fra påsken i Cambrils.\nFørst følger her rapporten fra lørdagens Ynglinge EM latin, som de deltagende danske pars coach, Claus Larsen oplevede det:\n”Danmark var repræsenteret af to unge ynglinge par, som begge blot er 2. års ynglinge. De skulle prøve kræfter med den absolutte elite i Europa, mange af dem 3. års ynglinge.\nAlexander Kuriganov & Maria Louise Hougesen samt Artem Latis & Natascha Alling var nu godt forberedte og var klar og glædede sig til at tage udfordringen op! Der stiller 55 par til start og der skal skæres ned til ca. 30 par, som går direkte videre, resten må en tur i re-dance for at kvalificere sig til 36 bedste.Artem & Natascha kom superflot fra start, klart den bedste første runde jeg har set fra dem! Det gav pote og de var blandt de 32 par, som fik krydser nok til at gå direkte videre.\nDesværre lykkedes det ikke for Alexander & Maria Louise at imponere dommerne tilstrækkeligt. De kom i re-dance og skulle altså kæmpe om de blot ca. 4 sidste pladser til 1/8 finalen. Desværre fik de akkurat ikke nok krydser til at komme blandt de 5 par som fik krydser nok, de slutter som delt 38, lidt skuffende men der er jo kun en vej frem – op på hesten igen!\nDet skulle derimod blive Artem & Natsschas helt store dag. Anden runde var endnu bedre end første, de dansede med stor engagement og frihed hvilket gjorde, at deres dans virkelig kom sin ret og de kunne bruge alle deres gode kvaliteter. De imponerer også dommerne og danser sig stærkt ind i kvartfinalen, hvilket er en superflot præstation og velfortjent! Personligt synes jeg, deres kvartfinale var deres bedste runde, de gav den lidt ekstra uden, at det gik ud over deres velkendte kvalitetsdans – det var en rigtig flot præstation! De slutter på en delt 22. plads, hvilket de bestemt kan være stolte over! Stort tillykke med det!! Det bør også nævnes, at Artem & Natascha så bragende godt ud, især vil jeg fremhæve Nataschas kjole, som var virkelig flot og klædte hende super godt.”\nDet komplette ynglinge EM latin resultat kan ses her:http://www.worlddancesport.org/Event/Competition/European_Championship-Cambrils-19708/Youth-Latin-46252/Ranking\nOg søndag gjaldt det som sagt EM 10 danse, der ligeledes bød på en opløftende præstation fra de danske repræsentanter – og igen set igennem Claus Larsen, parrets medrejsende coach’s, briller:\n”28 par fra lige så mange nationer stiller til start ved dette års WDSF Europamesterskab i 10 danse. Danmark har stolte traditioner i denne disciplin med 4 Verdensmesterskaber i træk til Bjørn Bitsch & Ashli Williamson. For anden gang skulle Nikolaj Lund & Marta Kocik repræsentere Danmark ved Europamesterskaberne. Sidste år blev det til en flot 9. plads, men parret var opsat på at forbedre dette allerede i år!\nDer lægges ud med Latin og en super disciplineret og engageret præstation fra Nikolaj & Marta får dem rigtig flot fra start. Første rundes standard afdeling var absolut ligeså flot og den danske delegation kunne med rette begynde at glæde sig til en rigtig spændende turnering. 2. runde og semifinalen var dans af virkelig høj klasse fra Nikolaj & Marta, klart den bedste 10 danse turnering jeg har set fra dem! De udviste overskud og fighter-vilje, uden at miste karakteristikken i de enkelte danse.\nDet var et meget jævnbyrdigt felt, de første 8-9 par ligger utrolig tæt! Nikolaj & Marta glipper lige præcis finalen med et par markeringer! De slutter på en særdeles flot 7. plads og slår derved både det italienske og det tyske par. Vi ser virkelig frem til endnu en spændende fight ved VM senere på året!”\nDet fulde resultat kan findes på følgende link:\nSlutteligt skal det næves, at en del andre danske par havde taget turen med til Cambrils, og flere af disse leverede flotte resultater. Specielt kan fremhæves to flotte resultater i International Open turneringerne, med sejr til Dmitri Kolobov & Signe Busk i standard og en 3. plads tilMalthe Brinch Rohde & Sandra Lund Sørensen i latin.\nDe komplette resultater for alle rækker/par kan ses her:


Semesterhus/Semesterlägenhet - 6 personer - Søren Krogs Vej - Binderup - 6091 - Bjert - 130-F02062 - Feline Holidays\nSemesterhus/Semesterlägenhet - 6 personer - Søren Krogs Vej - Binderup - 6091 - Bjert\nI närheten (121)\nFrån SEK 3 079,-\nDette feriehus fremstår hyggeligt og indbydende med et køkken/stueområde ud i ét. Fra husets sofagruppe har I et smukt udsyn over området med havet i bagrunden. Huset indeholder endvidere tre soveværelser og et dejligt badeværelse. I udhuset finder I både bordfodboldbordet, vaskemaskinen og tørretumbleren. Ved huset findes flere terrasser, så uanset hvornår på dagen I har lyst til at sætte jer og slappe af, så er der mulighed for at finde sol og skygge, lige som I har lyst til. Haven er velanlagt med græsplæne, buske og blomster, og fra huset er der kun 300 m til den lækre sandstrand.\nLangs Østkysten er bylivets glæder altid inden for rækkevidde. Og uanset om I kommer i juni eller november, vil byerne have oplevelser at byde på. I de større byer kan I shoppe uforstyrret på smukke gågader, eller I kan søge om i de små stræder. Hvis naturen kalder, er I kommet til det rette sted. Her står alle feriemuligheder åbne: badning fra sandstrande lige ud til landets reneste badevand, cykel- og vandreture i den varierede natur og aktiviteter til lands og til vands. Skulle sulten melde sig, finder I nemt en hyggelig lille café eller restauranter, der byder på kullinariske oplevelser.\nRecension från 2012-08-04


Flot fototapet på nettet - massageskole-aarhus.dk\nFlot fototapet på nettet\n2. marts 2017TapetekspertenComments: 0\nI langt de fleste hjem består vægpynten af billeder eller malerier, som hænges op på baggrund af en ensfarvet, og ofte hvid væg. Langt de færreste tænker ud over dette, når det kommer til at dekorere hjemmets vægge og gøre dem mere interessante. Men i de seneste år har tapetmarkedet udvidet sig enormt, og det er derfor nu muligt at få fingrene i alle mulige former for både foto- og mønstertapeter, som kan være med til at gøre et rum personligt og til noget helt unikt og specielt. Det er muligt at tapetsere alle væggene i et rum, men selv, hvis man kun vælger at sætte tapet op på en enkelt væg, kan det stadig have en enorm effekt, og være tonesættende for rummets designmæssige grundstemning. Der er stor forskel på en effekt, man opnår med et sort/hvidt motiv overfor et farverigt et, eller ligeledes med et grafisk mønster over for et mere abstrakt motiv. Dette skaber dermed også et væld af muligheder for at udtrykke sig gennem sit hjems interiør på helt nye måder.\nØnsker man at holde sig opdateret på nogle af disse mange muligheder inden for tapetverdenen, er det en overvejelse værd at følge med på eksempelvis bloggen dk-tapeter.dk. Her skriver indretningsentusiaster nemlig artikler om, hvordan de selv vælger at brugt tapetet i deres hjem, og altså om hvordan de udnytter tapetets mange muligheder til at skabe personlighed i hjemmet. Eksempelvis kan man vælge at beklæde sine vægge i fototapet, hvis man ønsker et konkret billedmotiv, der kan være med til at skabe en meget specifik stemning.\nEksempelvis kan man få fototapeter med prints af boghylder, som giver en illusion af, at man befinder sig i et gammeldags bibliotek og er omringet af utallige bøger. Dette tapet er oplagt, hvis man vil skabe en hyggelig vintage-præget stemning, og ville passe godt i eksempelvis et kontor med mørke træmøbler. Man kan også få fototapeter med prints af store sten i varierende nuancer, hvilket kan være med til at skabe en mere rå, nordisk stemning og som ser så virkelighedstro ud, at det fremstår, som om væggen faktisk er bygget op af stenene. Dette er blot nogle af de fototapeter, som man kan læse mere om på dk-tapeter.dk.\nUdover disse nyttige tips til flotte, konkrete prints og andre typer af tapet med mere abstrakte mønstre er det lige så vel værd at følge med for de anbefalinger, som skribenterne bag artiklerne giver omkring forskellige forhandlere, hvor man kan købe kvalitetstapeter til billige penge.


10 grilltips fra Webers største hits. Lav perfekt grillmad – hver gang\nMad og drikke Fagbøger Grillkogebøger\nDe 10 bedste grilltips fra Webers største hits. Sådan bliver din mad perfekt – hver gang\nSommer er lig med grilltid! Få de 10 vigtigste grilltips til perfekt og velsmagende grillmad fra Webers største hits her.\n1. Forvarm grillen\nDét, der sker, når kødet rammer grillristen, adskiller den gode grillmester fra den suværene. Hvis risten er kold, kan råvarene hænge fast og så ryger muligheden for at få en god bruning og flotte grillmærker.\nSå selvom opskriften foreskriver middel eller lav varme, så skal du altid varme grillen op ved høj varme først. Åben låget på grillen, tænd briketter, kul eller gasbrænderne, luk låget og lad grillristen blive glødende varm i 10 minutter.\nGrillens temperatur skal op på mindst 260 grader celcius, før end at grillristen er rigtigt varm.\nLÆS OGSÅ: Mad på grillen – her er 5 moderne grilltrends\n2. Gør grillristen ren, når den er varm\nHvis der sidder rester på grillristen fra sidste gang, du brugte den, kan det virke som en “lim”, der holder din mad fast på risten, længere end du ønsker.\nSå snart du har forvarmet grillen i 10 minutter, børster du alle gamle rester af, så du får en ren, glat overflade, hvor din mad kan blive jævnt brun. Det bedste redskab til formålet er en solid, langskaftet børste med stive børstehår af rustfrit stål.\n3. Hav det hele klar\nSaml alt det, du skal bruge, og anbring det i nærheden af grillen, inden du begynder at grille. Hvis du er nødt til at løbe ind i køkkenet, mens din mad er på grillen, risikerer du, at noget får for lang tid eller bliver brændt.\nSå sørg for at have dit udstyr, dine penslede og krydrede råvarer, din pensel, glaze eller sauce, dit tilbehør og så videre ved hånden\nGlem heller ikke rene tallerkener til den færdigtilberedte mad. Franske kokke kalder det “mise en place”, som ordret betyder “sat på plads”. Vi kalder det at have det hele klar!\nLÆS OGSÅ: Perfekte spareribs på grillen – sådan her\n4. Hav mindst to varmeområder på grillen\nHvis du kun sætter din grill op til én type varme, begrænser du dine muligheder. Hvad nu, hvis noget bliver hurtigere færdigt, end du havde regnet med? Eller hvis du fx skal grille forskellige typer af råvarer.\nDu har brug for mindst to varmezoner: en med direkte varme (hvor varmekilden er direkte under råvarerne) og en med indirekte varme (hvor varmekilden er ude til siden). Så kan du flytte dine råvarer fra den ene zone til den anden, når du har brug for det.\n5. Pensl maden – og ikke risten – med olie\nOlie er vigtigt for at forhindre, at maden brænder fast, og en olie af god kvalitet kan også give god smag. Du får det bedste resultat, når du pensler eller sprayer råvaren, og ikke risten, med olie.\nNår du pensler råvaren, skal du sørge for, at den får et jævnt lag, og du undgår, at der drypper olie ned i ilden, så der opstår høje flammer.\nLÆS OGSÅ: Lav de lækreste kyllingelår på grillen\nHvis du pensler en varm rist, vil olien ryge og brænde væk næsten med det samme, og det kan resultere i en dårlig bismag.\n6. Sørg for, at der er god plads på grillen\nHvis du lægger en masse råvarer på et meget lille område af grillen, får du problemer. Sørg for, at der plads rundt om hver del, så du let kan komme til med din palet og flytte maden rundt, når det er nødvendigt.\nFor at få et godt resultat skal du ofte flytte maden til et nyt, rent sted, så lad en tredjedel af resten være fri hele tiden.\n7. Brug låget\nLåget på grillen er ikke kun beregnet til at holde regn ude! Låget forhindrer, at der kommer for meget luft til maden, og at der slipper for meget varme og røg ud.\nLÆS OGSÅ: Sådan griller du den lækreste tun\nNår låget er lukket, er risten varmere, grilltiden kortere, den røgede smag bliver bedre, og risikoen for flammer er mindre. Så brug låget. Når det så er sagt, så må du heller ikke glemme at regulere spjældet i låget på en kulgrill, så det står lavt åbent.\nDer skal altid luft til for at holde liv i en ild.\n8. Lad maden grille i fred\nDe fleste kan godt lide, at grillmad er godt brunet og har flotte grillmærker. Problemet er bare, at mange flytter rundt på maden så tit, at den ikke får nok tid til at få den ønskede farve og smag.\nSom hovedregel skal du kun vende maden én eller to gange. Hvis du vender den oftere, åbner du også låget på grillen, og det kan skabe en række problemer.\n9. Hold styr på grillen\nHvis en kuglegrill bliver overladt til sig selv, opnår den sin højeste temperatur i starten, hvorefter varmen aftager mere eller mindre hurtigt, afhængigt af den type briketter/kul, du anvender – og af dig.\nDu skal holde styr på varmen ved at tilføre eller fjerne briketter/kul, ved at fjerne aske, der kan tilstoppe spjældet i bunden af grillen og ved at justere spjældene i låget, så lufttilførslen er optimal. Der er dig, der skal kontrollere ilden, og ikke omvendt!\n10. Stop i tide\nDet er meget vigtigt at vide, hvornår maden skal tages af grillen. Der er forskellige tips til, hvordan du kan vurdere, om en råvare er færdig. F.eks. skal et stykke kylling give let efter, når du presser på det med en fingerspids, for at det stadig er saftigt.\nHvis du gerne vil have en endnu mere pålidelig metode, kan du anskaffe dig et stegetermometer. På den måde får du en sikker vej til at udpege det præcise tidspunkt, hvorpå din råvare er grillet til perfektion.\nWebers største hits er en grillbog, som vi kender den, når den er bedst. De 120 opskrifter er de bedste og mest populære fra Webers store samling af opskrifter.\nAlle opskrifter er omhyggeligt udvalgt af Webers eksperter og fans. De er tilpasset og gennemtestet med nye metoder inden for grillning.\nUdover opskrifter indeholder bogen også tips og tricks til, hvordan man får den bedste grilloplevelse.\nWebers største hits kan købes online her eller i din lokale boghandel.\nSous vide: Lækker flæskesteg på grillen\nBag med Mummum: De lækreste gammeldags fastelavnsboller med creme\nTagsGrillmad • opskrift • webergrill • Webers største hits


Ergoterapeuter kan nu blive kandidater i rehabilitering | Ergoterapeutforeningen\nHjem > Aktuelt > Nyheder > Ergoterapeuter kan nu blive kandidater i rehabilitering\nErgoterapeuter kan nu blive kandidater i rehabilitering\nAarhus Universitet slår til september dørene op til landets første kandidatuddannelse i rehabilitering. Ergoterapeuter kan dermed bygge en ny akademisk uddannelse oven på deres professionsbachelor\nRehabilitering indgår i stigende grad i dansk lovgivning som for eksempel i Serviceloven og Sundhedsloven. Det stiller krav om øget samarbejde mellem flere forskellige fagfolk og øger behovet for forskning på området. Derfor opretter Aarhus Universitet nu en rehabiliteringslinje på den allerede eksisterende sundhedsfaglige kandidatuddannelse, fortæller universitetet på sin hjemmeside.\n- Der har været en meget stor udvikling inden for rehabilitering i Danmark de sidste 5-10 år. Vi ser et behov for metodestærke praktikere, der kan arbejde systematisk og evidensbaseret med nye indsatser i sundhedsvæsenet, siger Thomas Maribo, der er klinisk lektor på Aarhus Universitet og ansvarlig for den nye linje i rehabilitering.\nUddannelsen skal klæde de studerende på til at varetage udviklings- og forskningsopgaver inden for rehabilitering i både den private og offentlige\nRehabilitering indgår i stigende grad i dansk lovgivning som for eksempel i Serviceloven og Sundhedsloven. Det stiller krav om øget samarbejde mellem flere forskellige fagfolk og øger behovet for forskning på området. Derfor opretter Aarhus Universitet nu en rehabiliteringslinje på den allerede eksisterende sundhedsfaglige kandidatuddannelse.\n- Der har været en meget stor udvikling inden for rehabilitering i Danmark de sidste 5-10 år. Vi ser et behov for metodestærke praktikere, der kan arbejde systematisk og evidensbaseret med nye indsatser i sundhedsvæsenet, fortæller Thomas Maribo, der er klinisk lektor på Aarhus Universitet og ansvarlig for den nye linje i rehabilitering.\nUddannelsen skal klæde de studerende på til at varetage udviklings- og forskningsopgaver inden for rehabilitering i både den private og offentlige sektor samt til at kunne undervise.\nDen sundhedsfaglige kandidatuddannelse fokuserer på at arbejde tværfagligt med udgangspunkt i problemstillinger, man kender fra klinikken, og på at træne de studerende i videnskabelige forskningsmetoder.\n- Forskningen i rehabilitering er mangelfuld i dansk kontekst. KL og kommunerne ønsker, at der satses mere på forskning i de nære sundhedsydelser, eksempelvis rehabilitering, for at sikre, at borgerne får den bedste indsats. Med en linje i rehabilitering uddanner vi kandidater, der er skræddersyet til forskning og udvikling i kommunal kontekst, uddyber Thomas Maribo.\nNuværende uddannelse fortsætter\nDen nuværende sundhedsfaglige kandidatuddannelse, som Aarhus Universitet har udbudt i 17 år, fortsætter, men kan nu tones i to forskellige retninger i form af linjer. Udover rehabiliteringslinjen findes også prioriteringslinjen, som har fokus på prioritering i sundhedsvæsenet. Her bliver de studerende klædt på til at kunne udarbejde beslutningsoplæg til beslutningstagere i sundhedsvæsenet, hvor forhold angående effekten, patienten, organisationen og økonomien bliver analyseret. Størstedelen af kandidatuddannelsen er fælles for de to linjer.\nSygeplejersker, fysio- og ergoterapeuter samt andre sundhedsfaglige professionsbachelorer har adgang til begge linjer på uddannelsen.\nLæs mere om kandidatuddannelsen her\nHar du politisk talent?\nTR: Åbent for kurser i 2018\nSå er det NU, du skal søge om optagelse på kandidatuddannelsen i ergoterapi på SDU. Der er ansøgningsfrist den 1. april via kvote 2.


Chocolate birthday fudge | BLOGGER ON HEELS Chocolate birthday fudge – BLOGGER ON HEELS\nLook of the day: Vest: Mbym, Cardigan: Saint Tropez, Skjorte: Second Female, Nederdel: Pieces, T\nDet kan vist ikke komme bag på nogen at jeg er ret vild med chokolade. (Hvem er ikke det?!) Da jeg for nogle uger siden skulle holde fødselsdagsmiddag for nogle veninder ville jeg lave en lækker dessert, som ville falde i alles smag. (specielt min egen ;-) ) Jeg ville derfor lave en lækker Chocolate fugde kage til mine gæster, det var jo nærmest oplagt ;-) Opskriften er faktisk en min søster og jeg selv har fundet på, så selve frosting kan variere.\nDerfor synes jeg lige at jeg ville videregive denne opskrift. :-)\nFrosne eller friske hindbær\nMel, bagepulver, natron og kakao blandes sammen. Smørret smeltes i en gryde. Sukker og æg skal piskes i ca. 5 min. Derefter hældes smør, tørstofferne, og vand i lidt ad gangen, så det bliver pisket sammen med sukker/æg blandingen. Dejen skal være meget flydende, ellers bliver kagen for tør. Jeg har hældt kagen i en rund kageform, da jeg gerne ville have det som en lagkageform. Kagen bages i ca 20 min ved 200 grader.\nImens kagen bages skal der laves “fyldet” til kagen, som består af hindbær og flødeskum, som let bliver rørt rundt.\nNår kagen er bagt færdig, skal der skæres over på midten, så du tilsidst står med to lagkagebunde. Smør en godt tykt lag ¨på den nederst lagkagebund og læg derefter toppen på.\nTil frosting, pisker du allerførst smørret, så det bliver medgørlig. Derefter putter du alle de andre ingredienser i, dog vær opmærksom på at kun hælde lidt af mælken i ad gangen. Det er nemlig mælken der afgør hvilken konsistens du vil have af frosting. Jo mere mælk der kommer i, jo mere cremet bliver din frosting. Brug en god smørekniv til at smøre frosting på kagen og sørg for at hele kagen bliver dækket til. Sæt den i køleskabet, og tag den ud en halv time før den skal serveres :-)\nJeg valgte af pynte kagen med flag, da det jo var en til fødselsdagsfest. Men prøv evt med hindbær eller blåbær som pynt – det vil kun gøre kagen endnu bedre :-)\nMums det ser lækker ud. Hvad har du brugt til at forme bogstaverne? :)\nDet er faktisk nogle tuber man kan købe, hvor du kan skrive og lave figur ud af :-)\nHvad smør bruger du? Den ser godt nok god ud :-)\nLook of the day: Vest: Mbym, Cardigan: Saint Tropez, Skjorte: Second Female, Nederdel: Pieces, Taske: DKNY, Ringe: Jane Kønig og Erbs & Bjerke Så sidder man …


Hvis du er restauratør, har en madbod eller en kaffevogn og ønsker at drive forretning på en af kommunens Torve eller pladser henover sommeren, så bedes du inden den 30. april 2021 søge om tilladelse til råden over arealet via kommunens hjemmeside\nAnsøgningen skal vedlægges beskrivelse af, hvad din virksomhed ønsker at anvende arealet til, oplysninger om hvor længe du ønsker at råde over arealet og være bilagt en tegning, hvor det ønskede areal er skitseret.\nEfter fristens udløb, vil arealerne blive fordelt efter et princip om størst mulig variation i tilbuddene.\nAnsøger skal være opmærksom på, at kommunen ikke kræver betaling for en stadeplads på vejarealer, men at det opstillede skal kunne flyttes, hvis der er behov for at råde over arealet til større arrangementer, byfester o.l.\nAnsøger skal desuden selv søge alkoholbevilling til udeservering, hvis der er behov for det, ligesom tilladelser til arrangementer med musik skal søges særskilt.\nAnsøgninger, som modtages efter den 30. april 2021, vil blive behandlet efterhånden som de bliver modtaget.\nFor restauranter beliggende i gågaden i Marstal henvises i øvrigt til bestemmelserne i Gågaderegulativet.\nFor restauranter beliggende rundt om Torvet i Ærøskøbing henvises til Retningslinjer for udeservering på Torvet i Ærøskøbing.\nBemærk; at der gælder særskilte regler for ansøgning om stadepladser på Ærøskøbing og Marstal Havne. Der åbnes for ansøgning om placering på havneareal i uge 15.


Ved første øjekast omfatter den eklektiske stil i interiøret en lang række uegnede farver, modeller, tekstiler og materialer. Dette er også grunden til, at dette er så foretrukket til indretning af forskellige rum. Den eklektiske stil kan skabes efter personlige præferencer. Det sikrer individualitet og gør det muligt at kombinere forskellige ting frit. I dag vil vi gerne vise dig, hvor let du kan integrere denne stil i den moderne lejlighed med nogle interessante accenter. På denne måde får dit køkkenudstyr et nyt look og funktionalitet. Se, hvordan du kan skabe en farverig og underholdende atmosfære ud over hyggen og komforten.\nSkab en munter, eklektisk køkkenindretning\nKøkkenø – ombyg på en unik måde\nEn køkkenø er et must i næsten alle hjem. Udover at være praktisk og praktisk, kan den placeres i både store og små rum. Din tilstedeværelse i køkkenet er en vidunderlig mulighed for at introducere noget eklektisk uden at foretage større ændringer.\nSæt nogle smukke barstole rundt om køkkenøen og forvandl dem til et frisk, interessant og sjovt element i køkkenindretning. Modellerne er forskellige og den unikke effekt er garanteret. Hvis du har et neutralt køkkenindretning, så er beslutningen om en lys og stærk stolfarve den rigtige. Kombiner disse med små detaljer i samme farve, såsom et vægmaleri, usædvanlige kaffekopper og hvorfor ikke engang med farvet bestik. Disse elementer vil bringe den interessante effekt endnu mere i forgrunden uden at blive hjemsøgt.\nLad rummet afspejle din personlighed\nEn række former, materialer og et strejf af individualitet\nHvordan forestiller du dig kombinationen mellem rustikke køkkenskabe, industrielle lamper og futuristiske stole? Mærkeligt, unikt og utraditionelt er de første ideer, der kommer til at tænke på. Men den korrekte og passende sammensætning fører til et forbavsende godt slutresultat. De gamle udseende skabe giver stemningen en følelse af hygge og komfort. Brugen af metallys vil for eksempel skabe et moderne udtryk i det moderne hjem. Typisk for den eklektiske stil er kombinationen af elementer, der ved første øjekast virker upassende. Kombiner træbordet med et farverigt tæppe og geometriske fliser. Du behøver ikke bare vælge et tema eller en bestemt farve. Charmen ligger netop i at undgå dette valg. Det vigtigste nu er at holde øje med rummets størrelse og ikke overdrive det med detaljerne.\nEn farverig stemning i køkkenet\nLeg med farvekombinationerne\nSmå ændringer er altid gode, men når du skifter stil, bør du overveje rummets størrelse og tænke på praktiske løsninger. Den fleksible og alsidige eklektiske stil er ideel til at introducere den nødvendige komfort og hygge i dit køkken. Lyse blomstermotiver og pastelfarver f.eks. B. se vidunderligt ud ved siden af hinanden. Kombiner tallerkener, kopper og køkkentilbehør i forskellige farver. Find et sjovt gardin og mal væggene i din yndlingsfarve. Du skal blot forvandle køkkenet til det smukkeste værelse i hele lejligheden.\nLav en pæn dekoration\nLav selv en del af dekorationen\nDe personligt fremstillede elementer giver rummet en unik karakter og individualitet, hvilket igen skaber et usædvanligt look. Og det er netop derfor, DIY -projekter bliver mere og mere populære. Så gennemse kælderen for unødvendige ting, og lad din fantasi løbe frit, mens du laver kunsthåndværk. Dette er den letteste måde at give dit hjem et stilfuldt og kreativt look hurtigt og billigt.\nHar du også visse genstande, som du gerne vil placere i dit køkken?\nEn møbleringsstil fuld af mulige anvendelser\nDen eklektiske stil er meget foretrukket til indretning af forskellige værelser\nKombiner forskellige elementer\nUdover hyggen og komforten sikrer de også en farverig og underholdende atmosfære\nPå denne måde får dit køkkenudstyr et nyt look og funktionalitet\nSmå ændringer er altid gode, når som helst\nDen korrekte og passende sammensætning fører til et forbavsende godt slutresultat\nEn idé til fans af monokromt design\nDen fleksible og alsidige eklektiske stil er ideel til at introducere den nødvendige komfort og hygge i dit køkken\nNår du skifter stil, bør du overveje rummets størrelse og tænke på praktiske løsninger\nTypisk for den eklektiske stil er kombinationen af elementer, der ved første øjekast virker upassende\nCharmen ligger netop i at undgå et bestemt emne\nBerig det neutrale køkkendesign med lyse farver\nDet vigtigste nu er at holde øje med rummets størrelse og ikke overdrive det med detaljerne\nDe personligt fremstillede elementer giver rummet en unik karakter\nKombinationen af forskellige materialer kan virke underlig, men det er et varemærke\nPlakatramme og fotoramme collage til din personlige historie\nIndretning med en mørk skyggefuld side!\nPrevious Practical tips for the modern furnishing of a utility room\nNext 10 съвета, с които можете да подредите гардероба си перфектно и лесно\nUlična umjetnost Ernesta Zacharevića


Mange mennesker har tolket netop dette eventyr, fordi det er så interessant. I de fleste tolkninger er der anlagt en psykologisk synsvinkel, men netop her adskiller min analyse sig, idet jeg inddrager filosofien. Mit emne er "forholdet mellem godt og ondt" i H. C. Andersens "Skyggen" anskuet ud fra en filosofisk synsvinkel med basis i etikken og nyhumanismen.\n"Skyggen" kan ses som en etisk fremstilling af kampen mellem det gode og det onde både vedrørende interpersonelle forhold og forhold i det enkelte menneske selv. Forestiller man sig det enkelte menneske delt i to magter, henholdsvis godt og ondt, så kan Den unge Lærde stå som et fælles element, hvori Den gode Digter og Skyggen er inkorporerede. Disse to kan betragtes som de kræfter, der arbejder i ham. De er ikke selve det onde og det gode, men de repræsenterer det.\nFor at forstå skildringen af forholdet mellem godt og ondt i "Skyggen", har jeg valgt at inddrage begrebsområder som etik, humanisme og indbildningskraft. Gennem den klassiske humanisme og stoikernes etik, hvis grundlæggende ideer genfindes i nyhumanismen, fås indfaldsvinkler til en forståelse af, hvordan det enkelte menneske skal opføre sig i forskellige mellemmenneskelige og hermed også samfundsmæssige relationer. I "Skyggen" vises forskellige samfundsforhold gennem den lærde mands problemer og vanskeligheder, bl.a. i forhold til modsætningen rigdom/fattigdom. Vi ser, at den lærde mand gerne vil have fine klæder og guldsmykker, men han har ikke råd til at købe blot den mindste ting.\nDen lærde mand i "Skyggen" søger det sande, det gode og det skønne, begreber, der refererer tilbage til stoikernes moralsystem. Det sande, det gode og det skønne vil i denne sammenhæng sige det ideelle, det bedste ved alt. Sådanne etiske værdier anses i stoicismen for at være meget betydningsfulde. Det er et karakteristisk træk her, at livets dramatiske forløb, hvilket vil sige de etiske modsætninger og kampe, som den enkelte udkæmper, tænkes at finde sted i menneskets eget indre. De tre gange, hvor skyggen hjemsøger den lærde mand, kan ses i lyset heraf. - Men når kampen mellem det onde og det gode finder sted i det enkelte menneskes sind, så kommer der et psykologisk aspekt ind i etikken. Dette aspekt kan udbygges yderligere gennem inddragelse af indbildningskraften, der jo er psykologisk betinget (men herom senere).\nDe etiske værdier er her meget centrerede om det enkelte menneskes positive, psykiske værdier, hvor visdom, retfærdighed og mådehold er nogle af de mest fremherskende dyder. Endvidere er forskellige træk, som f.eks. at bekymre sig om andre og at respektere enhver person uanset stand og kultur, væsentlige punkter i denne etik. Dette forhold er af stor betydning i eventyret. Digteren, der er en dannet og venlig mand men uden penge, har en lav social status - Skyggen , der er en udannet og rig mand, har en høj social status. De er på ingen måde ligeværdige, og det er især pengene, der betinger deres respektive status.\nEventyrets skelnen mellem ondt og godt med heraf følgende negative og positive sider fører over i modsætningen mellem humanisme og materialisme.\nGrundlaget i nyhumanismen falder godt sammen med dannelsesidealet for den lærde mand i "Skyggen". Målet i denne er at danne mennesket efter en humanitetens norm, hvilket vil sige, det som mennesket skal virkeliggøre for at blive et rigtigt menneske. - Og hvad er så det? Ja, dannelsen er den harmoniske udvikling af det enkelte menneskes forskellige muligheder, altså udfoldelsen af personligheden i positiv retning. Den lærde mand er dannet efter denne norm, men hans personlighed er ikke færdigdannet - derfor spaltetheden.\nMen det bærende element i eventyret er indbildningskraften eller fantasien. Det er en kraft eller evne til at forestille sig noget, som ikke er sanseligt nærværende. Indbildningskraften kan forstås som en evne til at se og virkeliggøre andre muligheder end de umiddelbart foreliggende. Det kan den i kraft af sin struktur; på den ene side er indbildningskraften bundet til et sanseligt givet materiale, som den arbejder med, på den anden side er den ubundet af dette materiale, idet den frit spiller på det og går ud over det sanseligt givne.\nI kraft af denne dobbeltstruktur (afhængighed-uafhængighed) får indbildningskraften den funktion at formidle, idet den optræder som en evne mellem sansning og tænkning. Som et eksempel på indbildningskraftens styrke har vi Skyggen. Den løsriver sig fra sit menneske og fører en selvstændig tilværelse - noget der ellers er umuligt. Da den lærde mand står på sin altan og ser sin skygge ovre på genboens altan, siger han til den, at den skal gå ind og undersøge, hvem der bor i huset, og sandelig, det gør den! Eller da Skyggen inviterer den lærde mand på en udlandsrejse - da betaler Skyggen alting. Og vi har mødet mellem Skyggen og Kongedatteren. De taler sammen, hun forelsker sig i Skyggen - forelsker sig i noget, der ikke eksisterer - de skal giftes. - Vi kan sagtens forestille os det altsammen.\nVed hjælp af indbildningskraften dannes der således et psykologisk rum i eventyret, og gennem dette får vi en forståelse af, hvad der rører sig i den lærde mands sind både som Digter, som Skygge og som Lærd. Disse tre typeskildringer er meget væsentlige, fordi de ikke blot viser de forskellige adfærdsformer, de skildrer også de enkelte typers forskellige forståelsesmåder af omverdenen.\nMen kombinationen den lærde mand enten som Den gode Digter eller som Skygge, - hvad kan den fortælle os om samfundet og det enkelte menneske?\nDer er i eventyret tale om to aspekter i det menneskelige sind og ligeledes om to former for livsforståelse, henholdsvis en humanistisk og en materialistisk. Det vil sige, at vi har en subjektiv fremstilling af psykiske og samfundsmæssige forhold. Det gode og det onde anskues primært som tendenser i den enkeltes psyke, men de to former har også en vis eksistens som transcendent magt gennem henholdsvis humanismen og materialismen. Med det gode og det onde relateret til den enkeltes egen psyke får tolkningen et psykologisk præg; og med de samme elementer relateret til samfundet får den et generelt og universelt præg.\nSamfundet har stor indflydelse på udformningen og udviklingen af den enkeltes liv. Som digter lever den lærde mand i overensstemmelse med de psykiske elementer, der er nedlagt i ham. Denne harmoni stemmer dog ikke overens med det, der forventes af ham i samfundet. Derfor må hans psyke ændres. Det bliver den, og det sker især gennem et vedvarende øget økonomisk behov, forårsaget af en udvidelse af hans egne materielle ønsker. Men hvor finder man det gode? Og hvad er det gode? Det gode er bl.a. det, der hører sammen med eller fører til, at vi lever i overensstemmelse med de elementer, der er nedlagt i os. Vel at mærke, når det drejer sig om positive træk. Det gode fremstår hermed både som en relativ og en subjektiv størrelse. For selvom den lærde mand ved, hvad der er godt, er det tilsyneladende ikke alle, eksempelvis Skyggen, der mener, at godhed har en entydig karakter. Det betyder, at godhed ikke kan siges at have en objektiv værdi.\nMan kan spørge sig selv: er der nogle perspektiver i dette? - Og det synes jeg nok, man kan sige, der er!\nVi får i "Skyggen" en subjektiv fremstilling af en digters vilkår og af nogle samfundsforhold. Denne forståelse af livsværdier er anskuet ud fra en fortællers synsvinkel; men er det en forståelse, der kan betragtes som værende alment gældende? Eventyret er skrevet i 1847; er der perspektiver i det, der kan føre op til vor tid næsten 150 år efter? Jeg mener, at forståelsen af livsværdier i forholdet mellem godt og ondt kan betragtes som et til alle tider alment samfundsproblem. I dette ligger videre spørgsmålet om, hvilket samfund man ønsker at have, - hvilken samfundsform og hvilke mennesketyper der primært skal være repræsenterede i det.\nJensen, Inger Lise: "'Skyggen' - en analyse af forholdet mellem godt og ondt", pp. 406-09 i Johan de Mylius, Aage Jørgensen & Viggo Hjørnager Pedersen (red.): Andersen og Verden. Indlæg fra den første internationale H. C. Andersen-konference, 25.-31. august 1991. Udgivet af H. C. Andersen-Centret, Odense Universitet. Odense Universitetsforlag, Odense 1993.


B2B Digital Marketing i Gilleleje | Nærværende Samarbejde | SearchComet\nB2B Digital Marketing i Gilleleje\nVil du have en B2B Digital Marketing-løsning, der giver øget synlighed og omsætning uanset om din virksomhed er i Gilleleje, eller om du målretter personer i Gilleleje. Hos SearchComet får du en tæt samarbejdspartner, så her vil du få en god kundeservice ud over det sædvanlige. Dette er populært blandt vores kunder, da det øger vores og kundens produktivitet og indsigt. Vi kan derfor også prale af, at vi har fået 5 stjerner på Trustpilot, Facebook og Google. Vil du høre mere? Tag kontakt til os nu!\nHvorfor B2B Digital Marketing i Gilleleje?\nAt være tilstedeværende online er ekstremt vigtigt, for at du kan opnå konstant vækst i disse tider. Derfor er det en god idé, at se nærmere på B2B Digital Marketing som marketing initiativ. Vi hjælper med at skabe de bedste B2B Digital Marketing-resultater, ved at udtænke en strategi, der udnytter dine styrker i markedet. Vi lytter til dine behov, og aftaler KPIer at arbejde ud fra, så vi sikrer, at vi arbejder mod et fælles mål. Vores ønske om at forstå dine mål betyder, at du bliver hørt, hvilket skaber et bedre samarbejde på sigt.\nVi er et digital marketing bureau, som gennem mange år har arbejdet med B2B Digital Marketing. Vha. en struktureret indsats, opfylder vi dine B2B Digital Marketing-ambitioner i Gilleleje. Dette sker i et tæt og personligt samarbejde, hvor udgangspunktet er dine målsætninger. Derved får du en stærk samarbejdspartner, som er med til at skabe B2B Digital Marketing-resultater for virksomheden. Derudover giver vi dig kompetent rådgivning under hele samarbejdet, så du til hver en tid har indblik i B2B Digital Marketing-strategien for din virksomhed.\nNår vi begynder et B2B Digital Marketing-samarbejde med dig, får vi fastlagt dine målsætning. Når vi har fastlagt dine mål med B2B Digital Marketing, så laver vi en gennemgang af din nuværende situation. Hvilket gør, at vi får identificeret mulighederne, så vi kan udarbejde en effektiv B2B Digital Marketing-plan. Vores udgangspunkt er altid at se på konkret data, da vi herved kan gå mere målrettet til værks. Det vil øge sandsynligheden for succes, da dataindsigten tillader, at vi finder den optimale strategi.\nDerfor skal du samarbejde med SearchComet om B2B Digital Marketing i Gilleleje\nMen hvorfor arbejde sammen med SearchComet? Vores spidskompetence er, at involvere os og være nærværende i samarbejdet. Vi går den ekstra mil for, at du inddrages i processen, så du har indsigt i alt vi gør. Vi vil være en lønsom investering, da det er sådan, vi får et lagt og produktivt samarbejde. Derfor er det essentielt, at vi får talt om dine KPIer, så vi kan sikre, at vi lever op til dem. Vores fokus på et nært samarbejde betyder, at du vil blive behandlet som en særlig kunde uanset løsningens størrelse.\nSom sagt går vi op i gennemsigtighed, og det mærkes, ved at vi har masser af dialog og samtidig gør vores arbejde synligt. Det gør vi, ved at opsætte et marketing dashboard, hvor du kan se dine primære tal og månedlige statusser. Dette er med til at skabe den gennemsigtighed, som er med til at skabe et helt specielt B2B Digital Marketing-samarbejde. Vi tager også gerne telefonmøder periodisk, hvor vi kan justere og evaluere samarbejdet. Derved får vi løst eventuelle misforståelser effektivt, så vi løbende forbedrer og optimerer samarbejdet.\nLyder ovenstående interessant, og søger du en ærlig samarbejdspartner, som kan løfte din forretnings resultater på nettet? Vi står klar til at hjælpe dig, så du kan få flere kunder og mere omsætning. Vil du høre mere om dine B2B Digital Marketing-muligheder, kan du altid give os et kald eller sende en mail. Lad os tage en uforpligtende snak, hvorefter vi kan udarbejder et tilbud til dig. Ellers kan du udfylde formularen her på siden, så kontaktes du hurtigst muligt.\nHar du brug for indblik i din nuværende B2B Digital Marketing-performance, så du kan skalere din digitale markedsføring? Hos SearchComet har vi udarbejdet en potentialeanalyse, som kan klarlægge effekten af dit nuværende B2B Digital Marketing-setup. Samtidig får du optimeringsforslag, så du kan forbedre din virksomheds synlighed online. Efterfølgende kan vi besøge din virksomhed, hvor vi snakker om analysen og et muligt samarbejde. Brug formularen herunder, hvis vi skal starte arbejdet på din helt egen potentialeanalyse.


Resumé Statsforvaltningen Sjælland udtaler, at en kommune har overholdt reglerne om aktindsigt efter offentlighedsloven. - PDF Gratis download\nDownload "Resumé Statsforvaltningen Sjælland udtaler, at en kommune har overholdt reglerne om aktindsigt efter offentlighedsloven."\n1 Resumé Statsforvaltningen Sjælland udtaler, at en kommune har overholdt reglerne om aktindsigt efter offentlighedsloven A har ved brev af x. xx 200x med bilag rettet henvendelse til Statsforvaltningen Sjælland, Det kommunale Tilsyn, idet A ikke mener, at K Kommune har givet A og B den aktindsigt, som A og B efter offentlighedsloven har krav på. A oplyser, at A har anmodet K Kommune om aktindsigt i de oplysninger, som kommunen har registreret om A og A s familie i forbindelse med, at C s værge på opfordring af K Kommune har nedlagt forbud mod, at A og B besøger C på hendes bopæl - D. A oplyser, at besøgsforbuddet indebærer, at C fra den ene dag til den anden ikke må få besøg af A og A s familie samt B, til trods for, at A og B har været C s faste omgangskreds i stort set hele C s liv. Vedrørende aktindsigt oplyser A, at K Kommune har givet afslag med henvisning til flere paragraffer i offentlighedsloven, uden at kommunen har konkretiseret, hvilke paragraffer, det drejer sig om. A har vedlagt kommunens afslag af X. XX 200X på aktindsigt som bilag til A s ovennævnte brev. TILSYNET STATSFORVALTNINGEN SJÆLLAND DRONNINGENSGADE NYKØBING F JOURNAL NR.: /475 SAGSBEHANDLER: TILSJL DIREKTE TELEFON: TELEFON: TELEFAX: GIRO: EAN-NR Det er således A s opfattelse, at A - i henhold til offentlighedsloven 12, stk. 2 - som minimum er berettiget til aktindsigt i de dele af kommunens sagsakter, der indeholder oplysninger om A og A s familie, uanset at oplysningerne måtte være noteret i sager, hvor der ikke er truffet afgørelse i forhold til A. A anfører tillige, at A må være berettiget til indsigt efter persondataloven i oplysninger, der i relation til besøgsforbuddet måtte være behandlet elektronisk. K Kommune har i den medsendte skrivelse af X. XX 200X som er et svar på A s tidligere anmodning om aktindsigt - fremført, at de oplysninger, som kommunen har om A, ikke relaterer sig til en afgørelse, men at oplysningerne angår C og C s private og helbredsmæssige forhold, og at\n2 oplysningerne står i de journalnotater, der er lavet i forhold til C. Kommunen anfører, at retten til aktindsigt i henhold til offentlighedslovens kan begrænses, hvis private interesser taler herfor. Det er herefter kommunens vurdering, at K Kommune ikke kan udlevere det udbedte materiale, idet hensynet til C efter en konkret vurdering vægtes højere. Det anføres, at der særligt er lagt vægt på, at oplysningerne om C relaterer sig til C s helbred, hvilket gør dem særligt personfølsomme. K Kommune har vedlagt skrivelsen udskrift af offentlighedslovens 4, samt oplyst A om muligheden for at indbringe kommunens vurdering for tilsynet. Tilsynet har indhentet en udtalelse fra K Kommune dateret den x. xx 200x. K Kommune anfører, at man den x. xx 200x modtog en anmodning om aktindsigt fra A, hvori A skrev: Da B, A selv og A s familie har fået forbud mod at besøge C i hendes bolig D, og da forbuddet er nedlagt på foranledning af et brev fra lederen af D til C s værge, skal A med henvisning til lov om offentlighed i forvaltningen 4, stk. 2 hermed begære aktindsigt i de notater og andre dokumenter i K kommune, som omhandler A og A s familie, og som ligger til grund for kommunens anmodning til værgen om besøgsforbud. Aktindsigten bedes givet i form af kopi af de pågældende dokumenter. Kommunen oplyser, at man ved behandlingen af A s anmodning umiddelbart kunne konstatere, at K kommune ikke havde nogen sag og dokumenter vedrørende A omkring et besøgsforbud. Notaterne omkring A var derimod alle indeholdt i journalen for C, der indeholdt en række oplysninger om personlige forhold og helbredsoplysninger, hvorfor kommunen besluttede at nægte aktindsigt med henvisning til offentlighedslovens 12. stk. 1 nr. 1. K Kommune har nu revurderet anmodningen og gennemgået hele C s journal. Det er herved besluttet, at en række oplysninger om A ikke vedrørte C s helbredsoplysninger, hvorfor disse kunne udleveres. A har siden modtaget en kopi af C s journal, hvori K kommune har overstreget en lang række oplysninger, der omhandler C s helbred. Tilsynet har nu afsluttet behandlingen af sagen. SIDE 2\n3 Statsforvaltningens udtalelse: Det kommunale tilsyn er et retligt tilsyn. Tilsynet tilser, at kommunerne overholder den lovgivning, der særligt gælder for offentlige myndigheder, herunder kommunale forskrifter, der er udstedt i medfør af denne lovgivning. Statsforvaltningen kan ikke tage stilling til, om kommunernes dispositioner er rimelige eller hensigtsmæssige, eller til spørgsmål om skønsudøvelse, så længe skønnet udøves inden for de rammer, der er fastsat i lovgivningen. Der henvises til 47, 48 og 48 a i lov om kommunernes styrelse (lovbekendtgørelse nr. 696 af 27. juni 2008). Det bemærkes, at det falder uden for Tilsynets opgave at tage stilling til klage over kommunens sagsbehandlere, eller til kommunens sagsbehandling, medmindre denne har ført til et ulovligt resultat. Sådanne øvrige klager må i givet fald forelægges borgmesteren, som den øverste ansvarlige for kommunens daglige administration. Tilsynet kan alene tage stilling til, om kommunerne overholder lovgivningen og har således ikke kompetence til at udtale sig om, hvorvidt en kommune behandler sine borgere dårligt eller i øvrigt handler hensigtsmæssigt. Adgangen til aktindsigt er reguleret af reglerne i såvel forvaltningsloven som loven om offentlighed i forvaltningen. Forvaltningslovens 9 stk. 1 (LBK nr af ) har følgende ordlyd: 9. Den, der er part i en sag, hvori der er eller vil blive truffet afgørelse af en forvaltningsmyndighed, kan forlange at blive gjort bekendt med sagens dokumenter. Begæringen skal angive den sag, hvis dokumenter den pågældende ønsker at blive gjort bekendt med. K Kommune har ved skrivelse af x. xx 200x oplyst, at K Kommune ikke har truffet en afgørelse i forhold til A, og at de dokumenter, der er i sagen vedrører C og C s helbredsmæssige forhold. Offentlighedslovens regler om aktindsigt (Lov nr. 572 af ), der skønnes relevante for din henvendelse er følgende: 1. Loven gælder for al virksomhed, der udøves af den offentlige forvaltning, jfr. dog 2 og Enhver kan med de undtagelser, der er nævnt i 7-14, forlange at blive gjort bekendt med dokumenter, der er indgået til eller oprettet af en forvaltningsmyndighed som led i administrativ sagsbehandling i forbindelse med dens virksomhed. En SIDE 3\n4 forvaltningsmyndighed kan give aktindsigt i videre omfang, medmindre andet følger af regler om tavshedspligt m.v. Stk. 2. Den, hvis personlige forhold er omtalt i et dokument, kan med de undtagelser, der er nævnt i 7-11 og 14, forlange at blive gjort bekendt med oplysningerne herom. Det gælder dog ikke i det omfang de hensyn, der er nævnt i 13, eller hensynet til den pågældende selv eller andre med afgørende vægt taler imod. Stk. 3. Begæring efter stk. 1 og 2 skal angive de dokumenter eller den sag, som den pågældende ønsker at blive gjort bekendt med. 5. Retten til aktindsigt omfatter 1) alle dokumenter, der vedrører sagen, herunder genpart af de skrivelser, der er udgået fra myndigheden, når skrivelserne må antages at være kommet frem til adressaten, og 2) indførelser i journaler, registre og andre fortegnelser vedrørende den pågældende sags dokumenter. 12. Retten til aktindsigt omfatter ikke oplysninger om 1) enkeltpersoners private, herunder økonomiske, forhold, 2) tekniske indretninger eller fremgangsmåder eller om drifts- eller forretningsforhold eller lignende, for så vidt det er af væsentlig økonomisk betydning for den person eller virksomhed, oplysningen angår, at begæringen ikke imødekommes. Stk. 2. Omfattes kun en del af et dokument af bestemmelsen i stk. 1, skal den pågældende gøres bekendt med dokumentets øvrige indhold. 15. Fremsættes der begæring om aktindsigt vedrørende dokumenter, der indgår i en sag, hvori der er eller vil blive truffet afgørelse af en forvaltningsmyndighed, afgør denne myndighed, om begæringen kan imødekommes. I andre tilfælde afgøres sager om aktindsigt af den myndighed, der har dokumentet i sin besiddelse. Stk. 2. Afgørelser om aktindsigtsspørgsmål kan påklages særskilt til den myndighed, som er klageinstans i forhold til afgørelsen eller behandlingen i øvrigt af den sag, begæringen om aktindsigt vedrører. Stk. 3. Vedkommende minister kan fastsætte bestemmelser, der fraviger reglerne i stk. 1 og Vedkommende myndighed afgør snarest, om en begæring kan imødekommes, og om den, der har fremsat begæringen, skal gøres bekendt med dokumenterne ved, at der gives adgang til gennemsyn på stedet, eller ved, at der udleveres en afskrift eller kopi. Stk. 2. Er en begæring om aktindsigt ikke imødekommet eller afslået inden 10 dage efter, at den er modtaget af vedkommende myndighed, skal myndigheden underrette den begærende om grunden hertil samt om, hvornår en afgørelse kan forventes at foreligge. SIDE 4\n5 Stk. 3. Justitsministeren fastsætter regler om betaling for afskrifter og kopier. Det fremgår af K Kommunes udtalelse af x. xx 200x, at de oplysninger, som kommunen havde om A ikke vedrørte besøgsforbuddet der er givet af værgen for C - og at øvrige oplysninger var indeholdt i journalen for C, hvilken journal også indeholdt personlige oplysninger, jfr. 12, stk. 1 nr. 1. K Kommune afslog derfor at give A aktindsigt ud fra en konkret vurdering af, at C s helbredsoplysninger ikke skulle udleveres. Det fremgår ligeledes af K Kommunes udtalelse, at kommunen på ny har gennemgået C s journal, og vurderet, at en række oplysninger om A ikke vedrørte C s helbredsoplysninger, hvorfor disse oplysninger er udleveret til A. Ligeledes fremgår det, at kommunen senere har udleveret C s journal til A i ekstraheret form, idet de oplysninger, der omhandler C s forhold er udstreget. Tilsynet vurderer herefter, at K Kommune har udleveret det materiale, som A efter bestemmelserne i offentlighedsloven har krav på at modtage eller gøre A bekendt med, og at kommunen således har efterlevet den lovgivning, hvis overholdelse det påhviler tilsynet at påse. Tilsynet bemærker i den forbindelse, at K Kommune når der bortses fra forventelig forsinkelse i almindelig postbesørgelse - har overholdt offentlighedslovens krav i 16, stk. 2 om 10 dages frist for imødekommelse eller afslag på begæring om aktindsigt ved skrivelsen af x. xx 200x. Tilsynet bemærker i den forbindelse, at den skete gennemgang, vurdering og ekstrahering af dokumenterne i journalen ligeledes burde være foretaget eller meddelt A inden den nævnte frist. Under henvisning til ovenstående foretager Tilsynet sig ikke yderligere. K Kommune er samtidig hermed gjort bekendt med indholdet af dette brev. I øvrigt: Afgørelsen vil snarest blive offentliggjort i anonymiseret form på statsforvaltningens hjemmeside på internettet ( Hvilket herved meddeles til orientering. SIDE 5\n6 Med venlig hilsen Grethe Hermann SIDE 6