Guide til Sustainable Urban Mobility Planning. Guide til bæredygtig mobilitetsplanlægning i Danmark. Udarbejdet af Tetraplan for Formel M - PDF\nDownload "Guide til Sustainable Urban Mobility Planning. Guide til bæredygtig mobilitetsplanlægning i Danmark. Udarbejdet af Tetraplan for Formel M"\nTilde Rebecca Eskildsen\n1 Guide til Sustainable Urban Mobility Planning Guide til bæredygtig mobilitetsplanlægning i Danmark Udarbejdet af Tetraplan for Formel M April 2013\n2 Udarbejdet af: Anette Enemark Tetraplan I samarbejde med Formel M April 2013 Formel M er støttet af:\n3 1 Guide til SUMP Indhold Introduktion til at arbejde med SUMP... 3 Forberedelsesfasen Afdækning af potentialer, ressourcer, muligheder og mangler Identificere kollegaer til SUMP sparringsgruppen Kortlægge mobilitetsmål og mobilitetstiltag i eksisterende kommunale og regionale planer Identificere opbakning og modstand til mobilitetskrav i eksisterende planer, i organisationen og politisk Skabe overblik over interne og eksterne ressourcer der er til rådighed for at gennemføre planen Lave overordnet tidsplan for hele SUMP processen Identificere de primære eksterne aktører Afgrænse området og udarbejde plan for lederskab og politisk proces Områdeafgrænsning samt organisatorisk og politisk lederskab Koordinere mellem eksisterende politikker Planlægge inddragelse af aktører og borgere Sikre arbejdsplan og ledelse af processen Analysere mobilitet og tilgængelighed samt udvikle scenarier Skabe overblik over nu situationen Udvikle scenarier Målsætningsfasen Fælles vision og inddragelse Udvikle en fælles vision Inddrage borgere og erhvervsliv Sætte mål og indikatorer Identificere mobilitetsmålene Identificere og definere indikatorer Udvikle mobilitetsløsninger Samle effektive pakker af løsninger Lære af andre... 45\n4 2 Guide til SUMP 6.3 Vurdere effekt contra omkostninger Udnytte synergier og skabe sammenhænge i indsatserne Udviklingsfasen Placere ansvar og forberede handle og budgetplan Placere ansvar og ressourcer Udarbejde handle og budgetplan Udvikle design til evaluering og monitorering Planlægge evaluering og monitorering af resultaterne af SUMPen Kvalitetstjek, vedtagelse af plan og ejerskab Kvalitetstjekke den samlede SUMP plan Få planen vedtaget Skabe ejerskab til planen Implementeringsfasen Implementere, informere og måle fremdrift Lave implementeringsplaner Information og inddragelse af de direkte berørte Måle fremdrift og resultater Læring og tilpasning af planen Løbende opdatering af planen Se på resultater forstå hvorfor noget lykkedes og andet ikke Identificere mål og udfordringer til næste generation SUMP Ordliste... 81\n5 3 Guide til SUMP Introduktion til at arbejde med SUMP SUMP (Sustainable Urban Mobility Plans) - på dansk Mobilitetsplaner - er et af de tiltag, EU-Kommissionen peger på som nødvendige for at sikre en bæredygtig udvikling af byer. SUMPen eller mobilitetsplanen er en fremadrettet kommunal eller regional plan for, hvordan mobilitet, bæredygtighed og det gode byliv kan kombineres. SUMPen er en plan, der tager udgangspunkt i dagens situation, tegner visioner for fremtiden og indeholder (oftest) forslag til konkrete tiltag. Planen kombinerer hensyn til borgerenes behov for at være mobile og leve i gode og sunde omgivelser med klima- og miljøudfordringerne i transporten, og den måde vi har indrettet den fysiske infrastruktur. Tilgangen er tværfaglig og kombinerer som minimum planlægning, trafik og klima, men kan også trække på erhvervsudvikling, sundhed, uddannelse, børn & unge-området, ældreområdet, m.m. Tilgangen i Mobilitetsplanen Kommuner og regioner kan arbejde med mobilitetsplaner på mange forskellige niveauer, fra den overordnede, strategiske mobilitetsplan for hele kommunen (eller regionen) til en mere afgrænset mobilitetsplan for eksempelvis en bymidte, et bestemt kvarter eller et endnu ikke udbygget område. Indholdet i mobilitetsplanen kan variere fra det strategiske niveau til konkrete mobilitetstiltag. Det kan eksempelvis være: en række strategiske retningslinjer for den fremtidige mobilitet scenarier for mobiliteten (trafikudviklingen, transportmiddelvalg og målsætninger for den fremtidige mobilitet), konkrete tiltag eller pakker af tiltag der skal opfylde konkrete og fastsatte mobilitetsmål. Tid og ressourcer Hvor mange ressourcer, kommunen skal afsætte til at lave og gennemføre mobilitetsplanen, afhænger af detailniveauet af planen, områdeafgrænsningen, kommunens tradition samt budgettet. Eksempler på mobilitetsplaner i Danmark: Strategiske mobilitetsplaner for en hel kommune Frederiksberg Kommune, Trafik og Mobilitetsplan, 2012 Esbjerg Kommune, Trafik og Mobilitetsplan, på vej i 2013 Aalborg Kommune, på vej i 2013 Helsingør Kommune, under udarbejdelse i 2013 Områdetilgang Odense Kommune, Trafik og Mobilitetsplan for midtbyen indenfor ringvejen, 2009 Roskilde Kommune, Roskilde bymidte, 2011 Nyudlagt område Roskilde Kommune, Musicon, 2011 Roskilde Kommune Forskerpark ved DTU Risø Campus, 2012\n6 4 Guide til SUMP SUMP-manualen Denne guide bygger på manualen Guidelines, Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan (2012), som er udviklet og testet under projektet ELTISplus. Projektet var finansieret under Intelligent Energy Europe programmet. Der er ikke tale om en ordret oversættelse. SUMP-hjulet og aktiviteterne er identiske med SUMP-manualen, men denne manual er tilpasset til dansk planpraksis og bygget op på en anden måde. Hvad adskiller mobilitetsplanen fra en kommune- eller lokalplan? En Mobilitetsplan er en såkaldt uformel plantype. Det vil sige, at den ikke er en del af det formelle planlovkompleks. Mobilitetsplanen kan betragtes som næste generations Trafik & Miljøplaner, som vil være velkendte for mange kommuner. De uformelle planer kan ikke erstatte de formelle planer og er ikke bindende for planlægningen. De uformelle planer er oplagte muligheder for at afklare særlige spørgsmål i forbindelse med planlægningen. Mobilitetsplanen fungerer som mellemled mellem kommuneplan og lokalplan. Hvad kan en mobilitetsplan indeholde? En mobilitetsplan for et mindre geografiske område (en bymidte, en bydel eller et nyudlagt område) kan bygges op efter denne skabelon, men der kan selvfølgelig være lokale forhold, der kræver særlig opmærksomhed: Overordnet beskrivelse af mobilitetsplanens mål Mobilitetsmål og målopfyldelse for området Planområdet Gennemgang af typer af mobilitetstiltag, der forventes implementeret i området Opfyldelse af mobilitetsplanens mål Implementeringstakt og partnerskaber Referencer til øvrige målsætninger/kommunale målsætninger, der støtter op om mobilitetsmålene Hvad er mobilitetsmålet, som kommunen ønsker af opnå, og kan det opnås med pakker af tiltag - en sammenfatning af mobilitetsplanens forventede resultater Hvad skal området indeholde, hvorfor stilles mobilitetskrav m.v. Typer af tiltag eventuelt grupperet under overskrifter som: Parkeringsforhold, Kollektiv trafik, Cykeltiltag, Mobility Management tiltag, Grøn teknologi, m.m. Effekt af tiltag på transportmiddelvalg og transportomfang Alt-andet-lige situationen (hvis der ikke tages særlige mobilitetshensyn) Detailbeskrivelse af virkemidler, effekt og økonomi Hvor forankres beslutningerne om de forskellige tiltag (eksempelvis kommuneplan, lokalplan, frivillige aftaler) Implementeringsplan (hvis relevant, også i forhold til eventuel etapeinddeling) Hvem har ansvar for hvilke tiltag (eksempelvis kommune, Bygherre, Grundejerforening, Indflytterne, Trafikselskab, andre eksterne aktører/samarbejdspartnere)\n7 5 Guide til SUMP\n8 6 Guide til SUMP Forberedelsesfasen Det første kvarter i SUMP-uret I forberedelsesfasen skal kommunen kortlægge alle de praktiske spørgsmål om ressourcer, beslutningsgange og nu-situationen. Det er her, de første grundsten til SUMPen skal formes. Forberedelsesfasen indeholder tre delfaser: Start: Afdække potentialer og ressourcer samt identificere muligheder og mangler Afgrænsning: Afklare hvilket geografisk område SUMPen skal dække, skabe organisationen bag SUMPens udvikling og gennemførsel, identificere ressourcer udenfor forvaltningen og udarbejde den første tidsplan for processen Vision: Afdække nu-situationen og udvikle scenarier for den fremtidige mobilitet. Basis for en god SUMP er at have et godt overblik over hvilke eksisterende politikker, der skal støtte op om SUMPen. Det vil også give en god indikation af, hvilke andre afdelinger eller forvaltninger der skal involveres i SUMP-teamet (der er de personer, som er ansvarlige for at drive SUMP-processen) eller SUMP sparringsgruppen (en bredere gruppe - primært kommunalt ansatte - som trækkes ind i SUMP-arbejdet efter behov). Når det er på plads, ligger der en stor opgave i at få overblik over de ressourcer, der er til rådighed for processen, både i form af timer og økonomi. Fokus i denne fase er at skabe et godt team, som dækker de kompetencer, der skal til for at løse den samlede opgave og opnå tilstrækkelige ressourcer (tid og økonomi) til at nå SUMPens mål. Dernæst er det vigtigt at kigge udenfor forvaltningen. Hvem er de primære eksterne aktører - eller ressourcer - som borgergrupper, virksomheder, vidensinstitutioner og erhvervsliv, der skal inddrages i SUMPen, og som er en forudsætning for en robust plan og implementering. Med dette overblik kan den første grove tidsplan skitseres. Den skal justeres mange gange gennem forløbet, men der er vigtigt at have et godt overblik fra starten. Her kan SUMP-manualens faser og aktiviteter være en god rettesnor. En god fornemmelse, for hvordan mobilitetssituationen er i dag, er forudsætningen for at kunne udvikle scenarier for den fremtidige mobilitet. Der er mange forskellige redskaber, som kan tages i brug i denne fase. Trafik- og miljøafdelingen ligger inde med mange trafikale data, som kan suppleres med data fra den Nationale TransportvaneUndersøgelse (TU) eller andre eksterne datakilder eksempelvis fra det regionale trafikselskab. VEMA modellen Vurdering af Effekter af MobilitetsplAner - der er udviklet under Formel M, kan også give en god første indikation af alt-andet-lige situationen. På denne baggrund udvikles de første bud på en bedre mobilitetsfremtid: Scenarierne. Milepælen for forberedelsesfasen, der signalerer, at I er klar til at gå i gang med næste fase er, at analysen af udfordringer og muligheder er gennemført.\n9 7 Guide til SUMP 1.0 Afdækning af potentialer, ressourcer, muligheder og mangler Skridt 1, forberedelsesfasen Afklaringen af plangrundlag og ressourcer indeholder en række aktiviteter, der skal være med til at afklare ambitionsniveauet, mulighederne og potentialet i SUMPen. Det kræver, at der bliver sat et godt tværfagligt hold. Der er brug for kompetencer fra både Trafik, Plan, Miljø og Erhverv og måske også Sundhed, Bæredygtighed, Børn & Unge eller andre afdelinger, hvor der kan være kompetencer og ressourcer, der skal involveres.\n10 8 Guide til SUMP Aktivitet 1.1 Identificere kollegaer til SUMP sparringsgruppen Målet At få faglig støtte og opbakning internt i forvaltningen. Produktet/resultatet En SUMP sparringsgruppe som SUMP teamet kan trække på til faglige input, sparring og støtte til at gennemføre projektet. Gruppen består primært af kommunale aktører, men kan også omfatte personer, der ikke er ansat i forvaltningen. Hvad Det behøver ikke at være en fast gruppe, hvis der ikke er interesse/ressourcer til det. Der kan også være tale om en række ressourcepersoner, der kan trækkes ind i de relevante faser. Hvordan Afklar med din leder hvilke kollegaer i egen og andre afdelinger, der skal involveres og hvordan. Aftal med de enkelte personer, hvilken rolle de vil spille, og hvor meget tid de kan/vil stille til rådighed. Aktivitet bringer denne afklaring længere i forhold til hele processen her er der alene fokus på den viden og de ressourcer, der er brug for gennem de første forberedelses- og målsætningsfaser. Hvem Kollegaer der sidder med relevante fagområder til dagligt, eksempelvis: Trafik Byplan Kollektiv trafik Cykelplaner Lokalplan kompetence Miljø/klima Erhvervskontoret/konsulenten Flere af kompetencerne findes måske i samme person. Hvor længe SUMP-teamets tid: ½ dag\n11 9 Guide til SUMP Aktivitet 1.2 Kortlægge mobilitetsmål og mobilitetstiltag i eksisterende kommunale og regionale planer Målet Overblik over de eksisterende planer, politikker og udviklingsperspektiver, som sætter rammen for de mobilitetsmål, der kan sættes for området. Produktet/resultatet Et kort dokument med de væsentligste planer og politikker. Fokus er at trække visioner, mål og virkemidler fra eksisterende planer frem, der arbejder for og imod mobilitetskravene. Hvad Finde de planer - både kommunalt og regionalt - hvor der kan være mål, politikker eller initiativer i forhold til bæredygtighed og trafikale mobilitetsmål. Det kan eksempelvis. være: Den regionale udviklingsplan: Vil typisk have temaer om erhverv og infrastruktur. Lokalplan: Hvis der allerede findes lokalplan - eller udkast til lokalplan - for området. Kommuneplanen: Typisk vil afsnit som Bæredygtighed, Klima og Energi, Byudviklingsstrategi/erhvervsstrategi og særlige plantemaer som Trafik - herunder stier, kollektiv trafik og parkering -, Erhverv/bolig og Offentlig service have relevante input. Kommunes trafikpolitik: Visioner for trafikudviklingen og trafikafviklingen, parkering, måske kollektiv trafik og sti-planer. Parkeringsstrategi og P-normer, regler for P-fond: Kan sætte retningslinjerne for P-udlæg Busplanen: Se efter eksempelvis (service)mål med busbetjeningen og planer om nye eller omlægninger af eksisterende ruter, der har relevans. Planer for særlige trafikantgrupper: eksempelvis cyklister og fodgængere. Energi- eller bæredygtighedspolitik/strategi: Kan indeholde overordnede mål for bæredygtig udvikling i kommunen - og måske noget specifikt omkring trafikken. Agenda 21 strategi: Kan også indeholde elementer omkring borgerinddragelse eller social lighed, der kan være udgangspunkt for elementer i SUMPen. Sundhedspolitik: Kan indeholde trafikale målsætninger for eksempelvis cyklisme. Erhvervspolitik: Her kan der være argumenter at hente i forhold til, hvilke typer af virksomheder, kommunen ønsker at tiltrække til området. Skriv de relevante visioner, målsætninger, virkemidler - hvad er på vej - og retningslinjer sammen. Husk kilde samt sidehenvisning, for der bliver brug for at kunne finde tilbage.\n12 10 Guide til SUMP Prøv kun at få fat i essensen, altså visioner, mål og retningslinjer, der har direkte betydning for SUMPen, så papiret ikke bliver for langt og uoverskueligt. Hvordan Jo mere du kan trække på kollegaer, des mindre tid skal SUMP teamet bruge på at finde materiale frem. Et møde med de relevante fagpersoner, hvor I snakker delopgaven og formen på notatet igennem samt afklarer, hvem der gør hvad, vil måske lette processen. Det kan også være en god anledning til et kick off-møde for at engagere kollegaer i processen omkring SUMPen og trække på flere ressourcer. Hvem Her er der brug for input fra de kollegaer, der sidder med fagområderne til dagligt. Altså: Trafik/Byplan Miljø/klima Erhvervskontoret/konsulenten Hvor længe Jo mere SUMP teamet kan trække på kollegaer, des mindre tid går der med at finde relevant materiale frem. Men ¼ dag pr. politik/planområde er nok minimum. Herudover skal der indregnes tid til et eventuelt. kick off-møde. Opfølgning Dokumentet skal opdateres i forbindelse med nye planer og initiativer. Tjek hvert halve år. Tjekliste OK Relevante planer/politikker er identificeret og visioner/målsætninger/retningslinjer og initiativer/projekter er identificeret Der er positiv opbakning fra kollegaer til at arbejde med en SUMP for det udvalgte område (SUMP sparringsgruppen)\n13 11 Guide til SUMP Aktivitet 1.3 Identificere opbakning og modstand til mobilitetskrav i eksisterende planer, i organisationen og politisk Målet Identificere muligheder og barrierer for at stille mobilitetskrav til området. Produktet/resultatet En liste af styrker og svagheder i forhold til at stille mobilitetskrav. Listerne skal senere bruges til identificere, hvilke politikområder eller hvilke personer/organisationer der skal bearbejdes, før der kan stilles mobilitetskrav til området. Hvad Sæt eksempelvis et simpelt skema op for henholdsvis styrker og svagheder i forhold til kommende mobilitetskrav. Visse politikområder/krav/initiativer kan godt være både en styrke og en svaghed. For eksempel P-normer, der giver mulighed for at stille maksimumkrav til anlæg af P-pladser virker positivt, men hvis P-normen er for høj, kan det virke negativt. Skema over styrker og svagheder i eksisterende planer: Hvad Hvorfra (kilde) Hvordan kan det bruges Parkeringsnormer P-Strategi Begrænse antallet af P-pladser der udlægges i området Mål om mindre CO2 fra tranport Kommuneplan Argument for at stille mobilitetskrav... Hvordan Hvis der er interesse og ressourcer til det: Et møde med de samme kollegaer som har givet input til planoversigten (SUMP sparringsgruppen). Hvem Møde-løsning: Trafik, Byplan, Miljø/klima, Erhvervskontoret/erhvervskonsulent. Alene-løsningen : Dig selv og kollega. Hvor længe Mødeformen: 2 timers møde samt din forberedelse. Alene : et par timer pr person.\n14 12 Guide til SUMP Tjekliste OK Styrker og svagheder er identificeret Resultaterne er opsummeret, så de kan danne udgangspunkt for det videre arbejde\n15 13 Guide til SUMP Aktivitet 1.4 Skabe overblik over interne og eksterne ressourcer der er til rådighed for at gennemføre planen Målet Få et klart og realistisk overblik over, hvilke ressourcer der er brug for: viden, tid og økonomiske ressourcer, samt hvor der er brug for oprustning. Produktet/resultatet Identificerede huller i viden, tid og/eller økonomi der findes internt. Hvad Fokus på hvilke interne ressourcer I kan trække på i projektforløbet. Når det er på plads, kan hullerne i viden og ressourcer - både tid og økonomi - identificeres. Identifikation af eksterne aktører sker i aktivitet Viden og ressourcer, der er brug for, er for eksempel: Overordnet projektledelse: Til at styre projektet. Mødeledelse: For at kunne lede møderne og positivt involvere de rette interne kompetencer. Politisk tæft: Evner til at få politikerne engageret i og positivt stemt overfor at stille mobilitetskrav. Analytiske evner og regneevner: Til at regne på nul-scenarie (at gøre ingenting) og andre forskellige scenarier. Her kan Formel M-værktøjet VEMA - Vurdering af Effekter af MobilitetsplAner - være en hjælp. Kendskab til planprocessen: Timing og indhold i planer på flere niveauerviden om: Transportomfang og CO2-udledning - nuværende og kommende. Viden om: Lovgivningsmæssige muligheder for at stille mobilitetskrav i forhold til planloven, vejloven, osv. Formel M har udgivet et notat om mulighederne til inspiration. Viden om: Trafikale og adfærdsmæssige effekter af forskellige initiativer og virkemidler som for eksempel P- normer, transportplaner for virksomheder, gode cykelparkeringsforhold og shuttlebusser. Viden om: Hvordan erhvervslivet - kommende virksomheder eller developere/bygherrer - kan engageres i planen. Nogle ressourcer kan også finde i eksterne organisationer som for eksempel det regionale busselskab, erhvervsorganisationer, kommunale samarbejdsorganisationer (eksempelvis Trekantsamarbejdet, Vestegnssamarbejdet) og i regionen (mobilitet og/eller bæredygtighed). Hvordan Løb hele SUMP-manualen igennem Husk: Manualen er skrevet med henblik på at gennemføre SUMPer for eksisterede områder, og har derfor meget fokus på borgerinddragelse og konkret implementering og finansiering af nye tiltag og anlæg. Oplist videnbehov og match med interne kompetencer og ressourcer. Oplist kompetencer der pt. ikke findes i forvaltningen - eller ikke er til rådighed for det konkrete projekt.\n16 14 Guide til SUMP Estimer hvor, og i hvilket omfang, der er brug for yderligere ressourcer (tid og/eller økonomi). Hvem SUMP-teamet, nøglemedarbejderne der er ansvarlige for at geneføre SUMP-processen samt leder. Hvor længe 1-1½ dage (inkl. tid til at læse SUMP-manualen igennem). Opfølgning Der vil hele tiden være udvikling i ressourcer og kompetencer. Ligesom der kan ske udskiftning i SUMP teamet. Opfølgning minimum ved starten af en ny fase. Tjekliste OK Overblik over intern viden og ressourcer (tid) Overblik over hvilke ressourcer og viden der er brug for, som pt. ikke findes i kommunen Overslag over yderligere budgetbehov (tid og økonomi) til at udarbejde planen\n17 15 Guide til SUMP Aktivitet 1.5 Lave overordnet tidsplan for hele SUMP processen Målet Overblik over hele processen. Produktet/resultatet En grov tidsplan der også forholder sig til den kommunale planproces, og eventuelt hvornår/hvordan politikerne skal inddrages. Planen skal løbende revideres, men det er en god ide at tænke hele planforløbet igennem i starten. Hvordan De forhold, der skal afspejle sig i tidsplanen, er for eksempel: De aktiviteter og faser projektet skal igennem (SUMP-manualen). Omfanget og detaljeringsgraden afhænger af hvilken type SUMP, der skal gennemføres, altså hvilket område SUMPen skal dække (se eventuelt introduktionen til manualen). Milepæle i forhold til den politiske proces: Politiske møder hvor (del-)resultater skal præsenteres, møder hvor der skal træffes beslutninger osv. Tidsperspektivet for udbygningen af området. Det kan være svært at vurdere, men prøv at tænke forskellige scenarier ind. Hvem Kræver accept fra ledelse og eventuelt fra politisk niveau. Hvor længe 1 dag til udarbejdelse og kalendertid for at opnå accept fra ledelse og eventuelt fra politisk niveau. Opfølgning Tidsplanen skal løbende revideres. Tjekliste OK Realistisk overordnet tidsplan for processen frem til planen er vedtaget Intern accept af tidsplanen - både ledelsesmæssigt og eventuelt politisk\n18 16 Guide til SUMP Aktivitet 1.6 Identificere de primære eksterne aktører Målet Finde eksterne ressourcer til SUMP-processen. Produktet/resultatet En oversigt over potentielle eksterne aktører, samt en overordnet plan for hvornår og hvordan de skal involveres. Hvad Aktørerne kan overordnet set inddeles i fire grupper: Forvaltninger/organisationer: Også i nabobyer, i tvær-kommunale organisationer, politikere, regionen... Transportoperatører: Trafikselskaber, delebilsklubber... Civilsamfundet: Handelsstandsforeningen, lokale erhvervsprofiler, græsrodsorganisationer (som for eksempel Dansk Cyklistforbund), pendlerklubber, fagforeninger, lokalråd, landsbyråd, beboerforeninger... Andre: Universiteter, eksperter fra andre byer/organisationer Hvordan List potentielle eksterne aktører. Opdel aktørerne efter hvor vigtige (centrale) de er for processen (accept, implementering, medfinansiering, osv.). List hvornår i processen, de skal aktiveres. Notér evtuelt stikord til, hvordan de kan aktiveres, så de giver et positivt medspil. Hvem Det er en god ide at involvere forskellige fagkollegaer i at identificere de eksterne aktører. De vil have specialviden om de vigtige/dygtige/positive/negative aktører inden for deres eget fagområde, og de kender sikkert de rigtige at kontakter - og hvem der skal undgås. Hvor længe To timers brainstorm-møde med udvalgte kollegaer samt ½ dag til at skrive planen. Alternativt: Bed kollegaer om at udpege aktørerne på deres eget felt pr. mail. Husk at få så konkrete oplysninger som muligt (kontaktoplysninger), samt hvilken rolle de skal spille i processen. Tjekliste OK Aktørerne er identificeret: Primære, vigtige, sekundære Grundlæggende strategi, for hvordan og hvornår eksterne aktører skal på banen, er på plads\n19 17 Guide til SUMP 2.0 Afgrænse området og udarbejde plan for lederskab og politisk proces Skridt 2, forberedelsesfasen Andet skridt i den indledende afklaring har fokus på at skabe organisationen (SUMP-teamet), der skal stå bag udarbejdelsen af SUMPen. Teamet sætter planen for, hvem, hvor og hvornår de forskellige aktører udenfor den kommunale forvaltning skal inddrages. Ikke mindst hvornår og hvordan det politiske niveau skal inddrages, og hvor meget borgerne og/eller kommende brugere af området skal inddrages i processen. Afklaringen af områdeafgrænsningen og den fremadrettede proces indeholder en række aktiviteter med fokus på at lægge planprocessen godt til rette, også for at sikre den rette opbakning. Her skal det endelige projektteam, der skal lede planprocessen, sættes.\n20 18 Guide til SUMP Aktivitet 2.1 Områdeafgrænsning samt organisatorisk og politisk lederskab Målet En geografisk, teknisk, organisatorisk og politisk afgrænsning af det område, som skal omfattes af planen, samt afklaring af hvem, der skal lede SUMP-processen. Produktet/resultatet En fælles opfattelse på tværs af den kommunale organisation og det politiske niveau af hvilket område planen skal dække. I tilfældet med et nyt erhvervs- eller boligområde giver afgrænsningen måske sig selv. Er der tale om en SUMP for eksempelvis en bymidte, kan der være behov for at have et fokusområde =bymidten, men også at arbejde med et influensområde, som er det område, der ligger op til bymidten, og som har indflydelse på bymidten). Denne fase skal også afklare, hvem/hvilke afdeling der skal lede processen. Hvad Sikre konsensus om en fornuftig afgrænsning af området med planteamet. Afgrænsningen kan bygge på viden om blandt andet plangrænser (eksempelvis lokalplanen) og funktionsgrænser (eksempelvis bymidten, erhvervsområde ). Identificere den organisation/det kontor, der naturligt skal lede SUMP-processen. Det kan for eksempelv være byplanafdelingen, trafikafdelingen, borgmestersekretariatet eller miljøafdelingen. Sikre politisk forståelse og opbakning for den geografiske afgrænsning og for valget af afdeling til at lede SUMPen. Hvordan Afgrænsningen af området kan defineres på baggrund af følgende parametre - afhængig af området: Eksisterende - eller forventede fremtidige - transportmønstre = hvad er det naturlige transportopland til området. Det kan være indlysende for et erhvervsområde, mens det for eksempel er mindre entydigt for en bymidte.! Der er ikke tale om en nulpunkts-analyse, den kommer i aktivitet 3.1: Skab overblik over nusituationen. Naturlig geografisk afgrænsning af området. Eksempelvis lokalplanområdet eller den ubebyggede del af et eksisterende erhvervs- eller boligområde. Funktionsgrænse - eksempelvis den historiske bymidte.... og følgende opgaver: Sikre at der er enighed om hvilken organisation, der skal lede SUMPen. Sikre god kommunikation med alle de vigtige kommunale aktører. Det vil sige SUMP sparringsgruppen som blev identificeret i aktivitet 1.1. Sikre de gode forbindelser til øvrige eksterne aktører der kan være relevante udenfor kommunen som eksempelvis trafikselskabet, nabokommuner, øvrige uformelle såvel som formelle samarbejdspartnere.\n21 19 Guide til SUMP Hvem SUMP-teamet vil være det naturlige udgangspunkt for denne aktivitet. Her er det vigtigt at have både trafik-, planog miljøkompetencer på banen. Der er også behov for den første politiske afklaring på dette stadie. Hvor længe Planlægning af 2-3 timers møde med SUMP sparringsgruppen. Afholdelse af møde (4 timer). En første kontakt til de eksterne aktører (eksempelvis. trafikselskabet) for at afklare hvordan og hvor meget de vil involveres. Tjekliste OK Området er afgrænset i forhold til geografi, transportmønstre og planansvar (teknisk afgrænsning) Enighed om områdets afgrænsning. Det vil sige, hvad der skal omfattes af SUMPen i forhold til organisatorisk og politisk afgrænsning Enighed om hvem der skal lede SUMPen. Hovedansvar placeret og holdet sat Politisk enighed om de overordnede mål og eventuelt politisk hensigtserklæring\n22 20 Guide til SUMP Aktivitet 2.2 Koordinere mellem eksisterende politikker Målet At sikre en bred og tværfaglig tilgang til mobilitetsplanen. Produktet/resultatet Tværfaglig koordinering der sikrer: at alle relevante fagområder, planer og politikker kommer i spil, at planen ikke er afgrænset af traditionelle sektor afgrænsninger for eksempel mellem plan, trafik, natur og erhverv at planen ikke udelukkende er fokuseret på mobilitetsløsninger som cykel, bus, bil, forgængere, men også omfatter eksempelvis miljømål, sundhedsmål eller klimamål. Hvad Det kan være en svær opgave at finde fællesnævnere og på samme tid anerkende de fagligheder som fagkompetencer, erfaringer, viden og ikke mindst politikker, der skal mødes i planen. Et par skridt på vejen er at: anerkende sammenhængene og afhængighederne i de urbane strukturer - som eksempelvis tæthed, funktioner, socioøkonomiske faktorer, miljø - og mobilitetsbehov og -måde. sikre at der tænkes på tværs af transportmidler: Se efter løsninger til Mobilisten - personen der bruger mange forskellige transportmidler afhængig af den konkrete rejse, hellere end til Cyklisten, Bilisten, Busbrugeren eller Fodgængeren. diskutere hvordan bæredygtighed kan indarbejdes i planen. Skel eventuelt til kommunale, regionale og nationale mål for bæredygtig udvikling og transport. Hvordan Tag udgangspunkt i planoversigten, som blev lavet under aktivitet 1.2, og check hvilke politikker og planer der arbejder med eller imod, at der laves en plan for en bæredygtig anvendelse af området og et skifte mod bæredygtige transportløsninger. Dette arbejde kan også omfatte planer fra nabokommuner, regionen eller det nationale niveau. Identificér hvor og hvilke planer, der er behov for at koordinere for at sikre SUMPens mål. Her er det vigtigt at være åben overfor eventuelle konflikter eller modsatrettede interesser i planprocessen for at sikre fælles forståelse og samarbejde. Muligvis skal enkelte politikker tilpasses eller modificeres, så de trækker i samme retning. Hav fokus på de intermodale løsninger i SUMPen med fokus på behovet for transport frem for at fokusere på de enkelte transportmidler.\n23 21 Guide til SUMP Hvem Processen skal ledes af det SUMP-team, der er udpeget til at lede SUMPen, men der er behov for bred deltagelse fra blandt andet plan, trafik, miljø, natur og erhverv. Hvor længe Der er behov for et til to 2-timers møder med SUMP sparringsgruppen og eventuelt andre relevante parter for at sikre, at alle fagområder og politikker spiller sammen med SUMPen. Dertil kommer en betydelig indsats fra SUMP-teamet til at skrive sammen på synergier og konflikter i eksisterende planer og politikker at skabe konsensus omkring hvilke eksisterende politikker der skal tilpasses Skønnet tidsforbrug afhængig af behovet for koordinering og tilpasning, men minimum 2-3 arbejdsdage. Tjekliste Sammenhænge mellem forskellige politikker, herunder synergier og konflikter, er identificeret Der er skabt det dialogforum, der sikrer en ensretning af eksisterende planer og politikker, så de alle trækker i en bæredygtig retning Første prioritering af oplagte muligheder for integration af eksisterende politikker og planer er udarbejdet OK\n24 22 Guide til SUMP Aktivitet 2.3 Planlægge inddragelse af aktører og borgere Målet At sikre kvalitet og legitimitet i forhold til SUMPen. Omfanget af aktiviteter vil være afhængig af det område, som SUMPen skal omfatte: Er det en SUMP for en eksisterede bymidte, vil det typisk kræve en større inddragelses- og informationsindsats end en plan for et nyudlagt erhvervsområde, hvor der endnu ikke bor nogen. Produktet/resultatet En plan for at involvere og kommunikere til borgere og andre aktører udenfor forvaltningen. Hvad Sikre en velstruktureret involvering af relevante eksterne aktører udenfor de involverede planteams i kommunen gennem hele processen. Opfordre til og facilitere borgerinddragelse hvor dette er relevant for at sikre ejerskab til planen. Forbedre kvalitet, effektivitet - også økonomisk, gennemskuelighed, accept og legitimitet af den bæredygtige plan for området. Hvordan Identificér veldefinerede tidsplaner, herunder proces og milepæle, og redskaber til at involvere sekundære aktører og borgere. Vær opmærksom på, at borger- og aktørinddragelse er et must -element i en god SUMP, men at der også kan være stærke interesser, der ønsker at modarbejde processen. Udarbejd en kommunikationsplan, der omfatter både borger- og aktørinddragelse såvel som en overordnet strategi for PR-aktiviteter i lokale medier. Hvem Det ansvarlige SUMP-team. Her vil det dog også være en fordel at trække på kommunens kommunikationsfolk, ligesom inddragelse af politikere som spydspidser i kommunikationen vil være vigtig. Hvor længe Afhænger helt af området og vil variere afhængigt af, hvor mange eksterne aktører der skal informeres. Inddragelse og kommunikation er en proces, der typisk tager meget tid. Tjekliste OK Planlægning af forskellige involveringsstrategier er gennemført Kommunikationsplaner er udviklet og godkendt\n25 23 Guide til SUMP Aktivitet 2.4 Sikre arbejdsplan og ledelse af processen At udvikle og implementere en SUMP er en kompleks opgave, hvor der er behov for at trække på ny viden og inddrage aktører, der ikke normalt spiller så fremtrædende en rolle i planprocessen. Målet En plan for planprocessens forløb. Produktet/resultatet En første detailplan og arbejdsprogram over den samlede proces frem mod SUMPen. Hvad Denne aktivitet skal bidrage til, at: klargøre og formalisere hvilken rolle de enkelte aktører - både interne og eksterne - skal spille og hvornår deres ressourcer og viden skal inddrages skabe en robust planlægningsproces sikre en gennemskuelig planproces sikre stærk koordinering mellem de mange kommende skridt frem mod SUMPen adressere forskellige typer af risici i planprocessen Hvordan Sikre politisk mandat og støtte til SUMPen. Det kan eksempelvis være udvalgsformanden, hele teknikudvalget, borgmesteren, eller planchefen - afhængig af den enkelte kommunes normale arbejdsgang. Udarbejd en skitse til den overordnede arbejdsplan frem mod den færdige SUMP - inklusiv alle nødvendige milepæle og politisk godkendelse (timing). Planen skal både være robust, men også fleksibel for at give plads til de ændringer i planen, der vil opstå. Udvikle strategier til at overkomme barrierer og udnytte de potentialer, der er identificeret i aktivitet 1.3 om opbakning og modstand i eksisterende planer og politikker. Vurdér risici og udarbejd risici- og tilpasningsplaner for at overkomme eventuelle problemer. Mål fremdrift. Vær sikker på, at der er de nødvendige ressourcer til rådighed for processen - også når planen ændrer sig. Hvem SUMP-teamet er hovedansvarlig for aktiviteten, men afklaring med andre interne kommunale partnere kan være nødvendig. Hvor længe SUMP-teamet skal bruget 2-3 dage til at gennemtænke og gennemskrive planen for processen.\n26 24 Guide til SUMP Tjekliste OK Politisk mandat og støtte til planen Strategi for risk management og kvalitet er på plads Arbejdsplan for planprocessen er udviklet og politisk godkendt\n27 25 Guide til SUMP 3.0 Analysere mobilitet og tilgængelighed samt udvikle scenarier Skridt 3, sidste skridt i forberedelsesfasen Denne del handler om at klarlægge udgangspunktet: Hvordan er den nuværende transportsituation, både med hensyn til infrastruktur muligheder for transport og adfærd hvordan transporterer man sig i dag? Er der tale om nyudlagte områder, må man tage et alt-andet-lige udgangspunkt. Det vil sige, at man må forudsætte, at brugerne af det nyudlagte område opfører sig som i andre tilsvarende områder.\n28 26 Guide til SUMP Kilder til at beskrive nu-situationen: TU - den nationale TransportvaneUndersøgelse: Information fra trafikselskaberne om passagerer og påstigere i den kollektive trafik Tur-rater der siger noget om antallet af transporter, som genereres af, til og fra forskellige funktioner såsom bolig, erhverv, butikker: Trafikministeriets Turrateprojekt (Trafikministeriet 1998) og Miljøstyrelsens turratedata, som er tilgængelig på mst.dk. VEMA - Vurdering af Effekter af Mobilitetsplaner - et planlægningsredskab til vurdering af effekterne af mobilitetsplaner og dermed af forskellige mobilitetstiltag i et givent lokalområde udviklet i Formel M:\n29 27 Guide til SUMP Aktivitet 3.1 Skabe overblik over nu-situationen Nu-situationen eller alt-andet-lige situationen giver et godt udgangspunkt for at fastsætte de fremtidige mobilitetsmål for området. Viden til overblikket kommer fra mange kilder, og det er vigtigt at være realistisk i forhold til, hvor mange ressourcer man har til rådighed og vil bruge til denne aktivitet ellers kan den hurtigt vokse. Målet En fornemmelse af den nuværende transportadfærd, og hvor robuste den fremtidige infrastruktur er til at opsuge nye kunder. Produktet/resultatet Nu-situationen for et eksisterende byområde eller alt-andet-lige situationen for et nyudlagt område. Hvad Få et første overblik over, hvor de store trafik- og mobilitetsudfordringer ligger. TU kan give nøgletal om valg af transportmiddel til forskellige turformål, længden af ture etc., som danner et godt udgangspunkt for at vurdere, hvor det bedst kan betale sig at sætte ind (value-for-money). Med udgangspunkt i TU gør jer klart, hvilke indsatsområder I vil satse på, for eksempel fritidstrafik, unge, pendlerne med langt til arbejde eller trafiksikkerhed. Det gør detail-dataindsamlingen meget mere overskuelig. Og pas på med at ville indsamle for meget data, da for store mængder data kan være for ressourcekrævende at håndtere. Se på, hvilke ændringer i infrastrukturen der kan forventes i fremtiden og prioriter, hvilke I vil have med. Det er eksempelvis planer om nyanlæg af veje og baner, prisstigninger og prisfald i den kollektive trafik. Hvordan Lav et TU-udtræk eller lignende for tilsvarende områder. Brug VEMA til vurdering af effekterne af mobilitetsplaner og dermed af forskellige mobilitetstiltag i et givent lokalområde. Vælg jeres indsatsområder. Det kan være de lavt-hængende frugter eller særlige politiske indsatsområder som eksempelvis sikkerhed eller tilgængelighed. Identificér de nødvendige datakilder og få indhentet disse data. Se kommunale, regionale og statslige planer igennem for at identificere planlagte store ændringer i infrastrukturen, der kan ændre transportadfærden. Opstil nu-situationen eller alt-andet-lige situationen. Hvilken transportadfærd vil der være til og fra området baseret på den nuværende transport samt forventede kommende infrastrukturændringer. Ekstra Mobilitet handler ikke kun om at foretage rejsen, men også i høj grad om muligheden for at kunne rejse. Altså hvor tilgængelige forskellige primære rejsemål er, og hvilke grupper der skal have særlige gode forhold for at\n30 28 Guide til SUMP kunne komme frem. Derfor kan det være en god ide gennemføre analyser af tilgængeligheden til forskellige områder og rejsemål som led i at kortlægge nu-situationen. Hvem SUMP teamet med data-støtte fra relevante kilder. Hvor længe Dataindsamling og -analyse kan være meget omfattende. Som minimum skal der bruges tre dage til at samle og behandle data. Tjekliste OK Velegnede fokuspunkter er identificeret til at beskrive nu eller alt-andetligesituationen Data er indsamlet fra relevante kilder Den trafikale udgangssituation er beskrevet Hovedproblemstillingerne der skal adresseres af SUMPen er identificeret og prioriteret\n31 29 Guide til SUMP Aktivitet 3.2 Udvikle scenarier Scenarierne hjælper til at forstå handlemuligheder og nødvendige tiltag. Illustrationen af forskellige udviklingsmuligheder giver et billede af, hvor langt man kan nå eller hvor galt det kan gå, hvis man ikke gør noget. Målet Illustration og debat af forskellige udviklingsmuligheder og de tiltag, der skal til for at opnå dem. Ejerskab af processen. Produktet/resultatet Forskellige scenarier for udviklingen. Hvad Skabe rammen for diskussionen af, hvor langt mobilitetsplanen skal gå, og hvordan og hvornår mobilitetsplanens mål skal nås. Hvordan Skab et alt-andet-lige scenarie til at måle de alternative fremtidsudsigter (scenarierne) op i mod. Alt-andetlige scenariet bygger på, at der ikke ændres på mobiliteten i kommunen eller området. Altså at den trafikale adfærd - brug af transportmidler og rejsemønstre - fremskrives på baggrund af udviklingen i antallet af eksempelvis arbejdspladser eller boliger i området. Beskriv forskellige fremtidsscenarier både kvantitativt for eksempel fordelingen mellem bæredygtige og ikkebæredygtige ture i området, at der vil være X antal færre bilture, hvor tilgængeligheden til udvalgte rejsemål er X % bedre og kvalitativt Vurdér sammenhængen mellem udviklingen i forskellige sektorer: Transport, arealanvendelse, økonomisk udvikling og befolkningsudvikling. Se om der er sammenhæng/modstrid mellem de forskellige udviklingstrends. Men hold det simpelt! Vurdér om infrastrukturen kan bære den fremtidige transport i de forskellige scenarier - er der plads i busserne, på cykelstien, osv. Vælg teknikker eller modeller til fremskrivningen af trafikken, der er til at håndtere. Hvem SUMP-teamet er hovedansvarlig, men det er en god ide at inddrage SUMP sparringsgruppen i fastsættelse af scenarier og debat af, hvordan forskellige udviklings-trends vil påvirke trafikken og hinanden. Andre forvaltninger i kommunen kan have projekter eller tiltag på vej, der vil påvirke trafikudviklingen og mobiliteten.\n32 30 Guide til SUMP Hvor længe Her kan der bruges meget lang tid, så vær opmærksom på, hvad målet er. Gå efter de scenarier, der spiller sammen med de nuværende politikker, og som derfor allerede har en plan og et politisk ophæng i kommunen. Et møde med SUMP sparringsgruppen, hvor rammer og mål diskuteres, er en god ide. Det giver et bredt ejerskab. Skøn: 2-4 dage til at definere scenarier og den første beskrivelse af scenarierne - kvantitativt og kvalitativt - samt et 3 timers møde med SUMP sparringsgruppen. Tjekliste OK Alt-andet-lige scenariet er videreudviklet (kvantitativt og kvalitativt) Forskellige alternative scenarier er udviklet (kvantitativt og kvalitativt) Teknikker til at fremskrive og beskrive er på plads\n33 31 Guide til SUMP Målsætningsfasen Det andet kvarter i SUMP-uret Når alle de praktiske spørgsmål om ressourcer, beslutningsgange og den nuværende transport og mobilitetssituation er blevet kortlagt i forberedelsesfasen, følger målsætningsfasen. Det er her indholdet i SUMPen kommer på plads: Visionen med planen, de konkrete målsætninger, mål og indikatorer samt overblikket over mulige løsninger og deres effekt, økonomi og implementering. Målsætningsfasen indeholder tre delfaser Visionen: Udvikle en fælles mobilitetsvision - og mulig bred inddragelse. Målfastsættelse: Konkrete målsætninger, der støtter op om visionen, og indikatorer der kan måle den faktiske fremdrift. Løsninger: Identificere de pakker af mobilitetstiltag der skal sikre, at visionen nås. De primære eksterne aktører, der blev identificeret i aktivitet 1.6 spiller en vigtig rolle i denne fase. De er med til at definere visionen, målsætningerne, de konkrete mål og de indikatorer, der skal måle planens fremdrift. De eksterne aktører skal også inddrages i beslutningen om de pakker af mobilitetstiltag, der skal sikre visionens fuldførelse. Det er også i denne fase SUMP-teamet skal tage endelig stilling til, hvor meget, hvornår og på hvilke måde de øvrige borgere, erhvervsliv, interesseorganisationer m.v. skal inddrages. Den beslutning afhænger helt af plantypen, kommunens traditioner for inddragelse og hvor mange ressourcer, der er til rådighed til SUMPen for inddragelse tager tid og kræver, at der er ressourcer til at samle op på inputtene. Ellers er det spild af jeres tid og andres kræfter. Endelig indeholder målsætningsfasen en afklaring af hvilke typer af mobilitetstiltag eller pakker af tiltag, der skal implementeres gennem SUMPen. Det er ikke en helt enkelt opgave at identificere og estimere effekten af og skønne økonomien i tiltagene. Der er noget hjælp at hente fra nationale og internationale kilder, men meget af denne aktivitet beror på bedste skøn og mavefornemmelse. Milepælen for målsætningsfasen, der signalerer, at I er klar til at gå i gang med næste fase er, at de mobilitetstiltag eller pakker af tiltag, der skal sikre, at målsætningerne nås, er identificeret\n34 32 Guide til SUMP 4.0 Fælles vision og inddragelse Skridt 4, målsætningsfasen Denne del handler om at sætte mobilitetsmålene og formulere mobilitetsvisionen i samspil med dem, der bliver direkte berørt af planen. Det vil sige, borgere, erhvervsliv, organisationer og andre forvaltninger, der blev kortlagt i Aktivitet 1.6. SUMP-manualen anbefaler en to-trins raket: At samle en mindre dedikeret gruppe af eksterne aktører til at være med til at formulere mobilitetsmål og -vision, for derefter at gennemføre en bred hørings/inddragelsesfase - som den er skitseret i aktivitet 2.3: Planlægge inddragelse af aktører og borgere.\n35 33 Guide til SUMP Aktivitet 4.1 Udvikle en fælles vision Udviklingen af en fælles vision er en proces, der involverer SUMP sparringsgruppen og en mindre gruppe af - eller repræsentanter for - de primære eksterne aktører, der blev identificeret i aktivitet Målet Skabe mobilitetsvisionen for området. De langsigtede mobilitetsmål fastsættes i aktivitet 5.1: Identificere mobilitetsmålene. Produktet/resultatet En formuleret vision for området i samarbejde med primære aktører. Hvad Opnå enighed om en fælles vision med de primære aktører - interne såvel som eksterne. Langsigtede transport- og mobilitetsvisioner skal være de bærende principper i visionen. Styrke lokal identitet, forankring og ejerskab af visionen. Tydeliggøre den politiske værdi af SUMPen og sikre opbakning fra primære aktører og beslutningstagere. Brede perspektivet ud og identificere værdier af planen udenfor transport og mobilitet, for eksempel lighed i forhold til transport og mobilitet, sundhed, byrum og byudvikling. Sætte prioriteter for fremtidige (politiske) beslutninger. Hvordan Etablér et repræsentativt forum, der er ansvarlige for at udvikle visionen. Producér baggrundsmateriale - gerne i læs-let form - til det repræsentative forum på baggrund af arbejdet i aktiviteterne 1.2: hvor mobilitet i eksisterende planer og politikker kortlægges; 3.1: hvor Alt-andet-lige situationen beregnes; 3.2: hvor scenarierne for den fremtidige transport og mobilitet blev udviklet. Forbered, gennemfør og følg op på møder og workshops. Udvikle udkast til vision med det repræsentative forum. Publicér visionen. Hvem SUMP-teamet vil være den gruppe, der er den drivende kraft i denne aktivitet med god støtte fra SUMP sparringsgruppen Det kan være en god ide at inddrage en ekstern facilitator til at lede visionsformulerings-processen. Det giver frihed til at koncentrere sig om opgavens indhold og sikrer, at det ikke er én forvaltning, der sidder for bordenden gennem procesforløbet, men at alle bidrager på lige fod. Det vil selvfølgelig i sidste ende være én forvaltning, der er ansvarlig for planen, men i udviklingen af visionen kan det være en fordel at være mere på lige fod. Facilitatoren kan selvfølgelig også bistå med at skrive visionen sammen eller producere faglige/faktuelle input\n36 34 Guide til SUMP Hvor længe Det reelle tidsforbrug til at skabe visionen vil selvfølgelig afhænge meget af, hvor stort et område planen omfatter: Et lokalplanområde, en bydel, en bymidte eller hele kommunen. Men det er en proces, der kræver meget arbejdstid. Træk på erfaringer med for eksempel at udarbejde lokalplaner og spørg kollegaer der har prøvet visionsudvikling før. Husk at budgettere med tid til alle delelementerne også: Planlægge forløbet i detaljer. Samle personer til det repræsentative forum Skrive baggrundsmaterialet på baggrund af aktiviteterne i 1.2, hvor mobilitet i eksisterende planer og politikker kortlægges; 3.1, hvor Alt-andet-lige situationen beregnes; 3.2, hvor scenarierne for den fremtidige transport og mobilitet blev formuleret. Afholde minimum 2 møder i det repræsentative forum. Følge op på møderne. Skrive første og andet udkast til visionen. Lay-out og præsentation af visionen. I kalendertid skal der afsættes minimum 3-4 måneder til denne del af processen. Der skal være tid til at arbejde med visionen mellem møder, og deltagerne skal have tid til at fordøje visionen. Tjekliste OK Etablere det repræsentative forum, der skal udvikle den fælles mobilitetsvision Første udkast af visionen er formuleret Udkastet er debatteret med det repræsentative forum Enighed om endelig vision Visionen er publiceret og formidlet bredt\n37 35 Guide til SUMP Aktivitet 4.2 Inddrage borgere og erhvervsliv Grundplanen til inddragelsen af borgere, erhvervsliv og interesseorganisationer er allerede lagt i aktivitet 2.3, men det er ført nu inddragelsen ligger. Der er god grund til at gennemføre en borgerinddragelsesproces. Den endelig plan vil kun være succesfuld, hvis alle interessenter - borgere, erhvervsliv, organisationer, politikere m.v. - forstår og støtter op om visionen. Man kan vælge at skyde borgerinddragelse til senere i processen. Enten til efter hele målsætningsfasen (2. kvarter i uret) er gennemført eller når udviklingsfasen (3. kvarter i uret) er gennemført. Det afhænger af områdets karakter, traditionerne i kommunen, planens omfang, m.v. Det kan dog være en god ide at tænke i løbende inddragelse, måske ikke af hele befolkningen, men så en lidt bredere kreds af borgere og erhvervsliv. I sidste ende afhænger omfanget og timingen af inddragelsen af, hvilken plantype der er tale om, og hvilket område planen dækker. Forskellige typer af planer er omfattet af lovbestemte høringspligter (eksempelvis lokalplaner), mens de uformelle plantyper (eksempelvis områdeplaner, mobilitetsplaner, bydelsplaner) har andre lovmæssige høringskrav. Målet Skabe bred forankring af mobilitetsvisionen. Produktet/resultatet En debatteret mobilitetsvision. Hvad Skabe bred forankring og ejerskab af mobilitetsvisionen. Sikre at også de, der ikke er tilfredse med visionen, bliver hørt. Hvordan Læg materiale som eksempelvis baggrundsnotater, mødereferater og procesdokumenter på hjemmesiden. Grundlaget for borgerinvolveringen er lagt i aktivitet 2.3. Involvér lokale medier. Sikre bred formidling af visionen gennem kampagner, annoncer, kommunens hjemmeside, events, sociale medier, afstemninger, mini-høringer, borgermøder m.v. Hvem Inddrag kollegaer, der har konkret erfaring med borgerinddragelse. Også kommunikationsafdelingen er en vigtig spiller her, som har kompetencerne til at sikre en klar formidling af visionen.


Køb SoloCare Aqua Linsevæske 360 ml for 78 DKK | alensa.dk\nSoloCare Aqua Linsevæske 360 ml\n78 kr 78\nSolocare Aqua linsevæske\nSolocare Aqua linsevæske er beregnet til rensning, desinfektion, skylning, fugtning og opbevaring af alle typer bløde kontaktlinser.Hydrolock teknologien holder linserne våde og forbedrer således bærekomforten.\nLinsevæsken leveres med et originalt fladt antibakterielt linseetui, der modvirker indtrængen af bakterier og holder linserne rene og friske.\nSolocare Aqua linsevæske kan holde sig 3 måneder efter åbning.\nEgenskaber - SoloCare Aqua Linsevæske 360 ml\nHvor længe skal linserne ligge i væsken før man kan tage dem på igen\nLinserne skal mindst ligge i væsken i 5 minutter, men det er bedst at lade dem ligge i opløsningen over natten.\nSkriv endelig til info@alensa.dk, hvis du har flere spørgsmål. :)\nSoloCare Aqua Linsevæske er en af de bedste linsevæsker som jeg har prøvet\nBillig og god linsevæske, bruger den til mine månedslinser\nRimelig pris, i tillegg til at den har en god renseevne uten å irritere øyne.


Tribulus 500 - naturlige testosteron booster. Optimere styrke, udholdenhed og ydeevne\nSikkert T-booster for atleter og bodybuildere\n(Tage 2 piller dagligt)\nTribulus Terrestris er en traditionel urt med en lang historie af brug i Østeuropa og Kina. Denne populære urten understøtter naturlige testosteronproduktion, som hjælper med at optimere styrke, udholdenhed og seksuelle præstationer. Tribulus 500 er meget populære T-booster supplement med atleter og bodybuildere, der ønsker at optimere deres muskeltonus, og ydeevne, samt med mænd der ønsker støtte til deres seksuelle præstationer.\nHvad er Tribulus 500?\nTribulus 500, indeholder en potent 500mg af Tribulus terrestris ekstrakt (40% saponiner). Tribulus er en testosteron booster, oftest bruges til barnløshed, erektil dysfunktion, og lav libido. Og er også populære til at forbedre sportspræstationer.\nTribulus øger luteiniserende hormon (LH). Dette er en hypofyse hormon, som får kroppen til at tænde naturlige testosteronproduktion. Mange undersøgelser har vist fordelene ved denne omfatter øget sperm produktion og motilitet samt øget testosteronproduktion og testikel modning. Ifølge medicinsk undersøgelse blev af pro erektil elskovsmiddel egenskaber indgået til sandsynligvis være på grund af frigivelsen af nitrogenoxid fra nerve endelser innerverer corpus cavernosum penis.\nÆldre mænd eller mænd med lav testosteronniveauer har en tendens til at opleve de største fordele ved Tribulus brug som deres naturlige testosteron har været faldende årligt og yderligere stimulering af større output kan forårsage meget mere dramatiske resultater end for de yngre bruger. Dem under tyve år ville sandsynligvis ikke se mange fordele ved denne urt som de allerede har høje niveauer af testosteron. Tribulus øger din testosteron til "øverste" normale niveauer og skubbe ikke testosteron over denne.\nHvad er dosis?\nDu vil tage 1 pille, to gange om dagen med måltider. For at få de fleste fordele sin plan skal bygge i dit system. Denne proces tager normalt 2-3 uger. En typisk dosering cyklus er 8 uger på, efterfulgt af 2 uger off.\nDer er ingen kendte bivirkninger ved Tribulus. Hvis du oplever nogen bivirkninger stop tager straks og konsultere din læge. Hvis du lider og sundhedsmæssige problemer eller er på medicin tjekke med din læge først.\nVores Tribulus 500 produktet indeholder 500mg af Tribulus terrestris ekstrakt standardiseret til 40% saponiner.\nLooking for supplement for female athletes? – Se lige det her – Sutolex for kvindelige bodibuilders\nTribulus 500 UltraHealth Tribulus 500 - naturlige testosteron booster. Optimere styrke, udholdenhed og ydeevne. Developed for athletes and bodybuilders 4.5 stjerner, baseret på 21 Anmeldelser\nTags: Bodybuilding Supplement, forbedre udholdenhed, pre-workout piller, seksuel ydeevne, Sportnäring, t-boostere\nBrooklyn from Newark, NJ


Rutinesvigt førte til ebolasmitte i Texas - Avisen.dk\nTom Frieden, leder af det amerikanske Center for Sygdomskontrol og Forebyggelse (CDC), forklarer på et pressemøde, at det givetvis var en brist på sikkerhedsprocedurer, der medførte, at en amerikansk sygeplejerske blev smittet med ebola, da hun pasede en syg patient. (Foto: Foto: John Amis/AP)\nSygeplejerske i USA blev måske smittet, da patient var i dialyse eller fik lufttilførsel gennem slange.\n12. oktober 2014 19:22\nDet var et svigt i rutinerne, der førte til, at en sygeplejerske blev smittet under behandlingen af en ebolapatient i Texas, oplyser det amerikanske Center for Sygdomskontrol og Forebyggelse (CDC).\n- Alle, der plejede patienten, som døde onsdag af ebola på et hospital i Dallas, bliver nu observeret for mulige symptomer på det dødelige virus, oplyser CDC's leder, Thomas Frieden.\n- Vi ved ikke, hvad der skete under behandlingen af ebola-patienten, men på et tidspunkt har der været et brud på forskrifterne og rutinerne, og dette brud resulterede i den nye infektion.\nSygeplejersken plejede den nu afdøde patient, Thomas Eric Duncan, en liberianer, der fik stillet diagnosen ebola i USA i sidste måned, og sygeplejersken har haft "omfattende" kontakt med patienten i mange situationer.\n- CDC mener, at sygeplejersken kan være blevet smittet, enten mens patienten var i dialyse eller blev intuberet (lufttilførsel gennem slange).\nHospitalet oplyser, at kvinden bar maske, handsker og ansigtsskærm, hver gang hun var nær Thomas Eric Duncan.\n- Vi er dybt bekymret over denne udvikling, siger Tom Frieden, der fremhæver, at virusset bliver betragteligt mere aggressivt, desto sygere patienten er.\nAlting tyder på, at sygeplejersken kun har haft kontakt med én anden person, siden hun fik symptomer, men myndighederne har identificeret i alt 48 personer, som kan have været i kontakt med den nu afdøde patient, før han bliver isoleret den 28. september.\nSygeplejersken er smittet på Texas Health Presbyterian Hospital, hvor Thomas Eric Duncan fra Liberia blev behandlet. Han var blevet smittet i hjemlandet, men rejste til USA, inden sygdommen brød ud.


energibesparelser Arkiv - Danmarks Lejerforeninger\nBoligpolitik, Privat udlejningenergibesparelser\nDette element i forliget vil begrænse antallet af ejendomme, der bliver omfattet af § 5-2, men effekten er usikker\nDenne bestemmelse drejer sig om hvilke ejendomme, der lovligt kan renoveres efter § 5-2, og dermed udløse den store gevinst til udlejerne: retten til at sætte huslejen op til det lejedes værdi (næsten det samme som markedslejen).\nI øjeblikket er det alle ejendomme, der har Energimærke D og derover, som uden ekstrainvesteringer kan komme ind under § 5-2. Fremover skal ejendommen have Energimærke C.\nBeregninger viser at 72-80% af de private boliger opført før 1961 har Energimærke D eller dårligere. Det skærpede energikrav betyder, at udlejer først skal investere i energiforbedringer, der fører hele ejendommen op i Energimærke C, før hen kan lave de individuelle moderniseringer, som er nødvendig for at kunne komme ind under § 5-2.\nForligsparterne skønner, at det for 64.000 boliger vil betyde, at lejerne får mindre udgifter til varme.\nDet er et meget usikkert skøn. Det kommer helt an på, hvor meget det konkret koster, at lave de pågældende energirenoveringer. For nogle ejendommes vedkommende vil det koste mange penge at bringe ejendommen op på Energimærke C – eksempelvis 1 mio. pr. bolig. I så fald kan det betyde, at udlejeren vil afstå fra at bruge § 5-2 og i stedet lave forbedringer efter § 5-1, hvor det ikke gælder noget energikrav. Dette vil i øvrigt være en fordel for lejerne fremover, fordi ejendomme forbedret efter § 5-1 får mindre lejestigninger.\nDer er dog én metode en investor kan bruge til at komme over denne forhindring: Man kan skifte energikonsulent. Hvis den første konsulent kun vil give ejendommen et D-mærke, kan udlejeren forsøge sig med en anden, indtil han finder en, der vil skrive under på et C-mærke. Den der smører godt, kører godt.\nBoligministeriet er godt klar over at Energimærkningsordningen er for dårlig i øjeblikket. Nogle energikonsulenter sjusker med arbejdet og overholder ikke de faglige regler, for hvordan energimærkerne skal beregnes. Andre lader sig bestikke. Ministeriet har bedyret, at man vil forbedre kontrollen. Vi må se det, før vi tror det.\nDanmarks Lejerforeninger foreslog at det grønne energikrav skulle være Energimærke B. At bringe den gamle boligmasse op på Energimærke C er ikke nok til at opnå en tilstrækkelig høj grad af isolering og dermed opfylde målsætningen om en 70% reduktion i udslippet af drivhusgasser. Men vi erkender, at der ikke kunne opnås enighed om en mere ambitiøs indsats.\nBlad nr 86\nPrivat udlejningenergibesparelser, kapitalfonde, moderniseringer\nFolketingsvalget blev et klimavalg. De partier, der ønsker fuld fart på den grønne omstilling blev styrket og har nu et solidt flertal i folketinget. Det må føre til en helt ny politik – også på boligområdet. I det private udlejningsbyggeri skal de såkaldte “gennemgribende moderniseringer” stoppes, hvis lejerne skal have råd til at betale for de energirenoveringer, der skal gennemføres i det private udlejningsbyggeri\nAlle sektorer i samfundet må bidrage til at nedbringe CO-2 udledningerne – også lejeboligsektoren. I det almene byggeri er man i gang med at lave bekostelige energibesparelser, men det ældre private udlejningsbyggeri halter bagefter.\nHer er udlejerne mest optaget af at udnytte et hul i boligreguleringsloven til at foretage ”såkaldte gennemgribende moderniseringer” af køkkener og badeværelser. Disse modeprægede moderniseringer har sjældent nogen energibesparende effekt. De bliver foretaget udelukkende for at udlejerne kan forhøje lejen og mangedoble deres profit.\nDe private udlejere – herunder de danske pensionskasser – har flittigt benyttet disse profitmuligheder. Dermed har de vist vejen for de store amerikanske kapitalfonde som Blackstone. Blackstone er i gang med massive opkøb i København.\nHullet i boligreguleringsloven hedder ”§ 5, stk. 2” – og det skal stoppes NU. Ellers risikerer vi at alle lejernes penge bliver brugt til at betale for renovering af køkken- og badeværelse. Disse lejeforhøjelser er evige. Dermed bliver der ikke penge til de helt nødvendige energirenoveringer, som skal foretages fremover.\nPå langt sigt er der behov for en opdatering af lovgivningen for at gøre boligerne klimavenlige og bæredygtige\nMen lige nu skal § 5, stk. 2-renoveringerne stoppes, så politikere og eksperter kan få tid til at finde en varig løsning.\nDu kan læse mere om Danmarks Lejerforeningers forslag i følgende artikler:\nPrivat udlejningenergibesparelser, huslejeregulering, moderniseringer\nDe høje afkast ved gennemgribende moderniseringer spærrer for investeringer i udvendig isolering og andre forbedringer, der kan gøre de ældre ejendomme bæredygtige\nI denne valgkamp er klimaspørgsmålet for første gang kommet på dagsordenen. Der er enighed mellem eksperter om, at der skal ske en nedbringelse af Danmarks CO2-udslip. Alle sektorer i samfundet skal bidrage hertil – også boligsektoren.\nMen boligsektoren har det problem, at det ikke kan lade sig gøre at rive alle nuværende bygninger ned og erstatte dem med nye energivenlige boliger inden for den korte årrække, vi har til at sænke CO2-udledningerne. Vi må i stort omfang affinde os med de boliger vi har, og i stedet gøre dem bæredygtige.\nÉn mulighed er at basere opvarmningen på vedvarende energikilder, f.eks. el produceret ved hjælp af vindenergi, solenergi og fyring med træpiller, halm og lignende. Fjernvarmeværkerne er i gang med denne omstilling, men den kan ikke stå alene.\nBoligerne må også renoveres, således at de forbruger mindre energi. Det kan ske ved isolering af vægge, lofter, kældre og varmerør samt ved udskiftning af vinduer, så vi nedsætter behovet for opvarmning ved hjælp af kul, olie og naturgas.\nProblemet er, at det kræver meget dyre investeringer i renovering af den gamle boligmasse, hvis man skal spare så meget på opvarmningen.\nDe billigste tiltag er udskiftning af vinduer. I en ældre privat ejendom kan dette finansieres ved lejeforhøjelser efter reglerne i boligreguleringslovens § 5, stk. 1 uden at det jager lejerne fra hus og hjem. Ofte sparer lejerne lige så meget på varmeregningen, som huslejen stiger.\nAndre billige tiltag er teknisk isolering af varmerørene i ejendommen. De kan ofte tjene sig hjem gennem besparelser på varmeregningen.\nIsolering af lofterne i forbindelse med tagudskiftninger kan som regel også gennemføres på denne måde, fordi udlejerne gennem huslejindtægterne allerede har sparet op til udskiftning af taget. Det er derfor kun den forbedrede isolering, der skal finansieres ved hjælp af lejeforhøjelser.\nDet store problem er isolering af ydervægge. Byggeteknisk er det en fordel, at isolere på ydersiden af muren, f.eks. ved at opføre en skalmur og lægge 30 cm glasuld mellem den gamle mur og skalmuren. Indvendig isolering er problematisk, fordi det kan medføre skimmelsvampproblemer, hvis det ikke udføres korrekt. Desuden formindsker det boligens indvendige areal og forringer dermed dens brugsværdi.\nDet er også et problem, at det kan være vanskeligt, at få plads til udvendig isolering i de centrale bykvarterer, hvor bygningerne ligger helt ude ved fortovet.\nUdvendig isolering er i visse tilfælde så bekostelig, at det for en ejendomsinvestor kan være mere tiltrækkende at bygge nye boliger frem for at isolere de gamle.\nMen den vigtigste barriere for energirenovering af ældre udlejningsejendomme er udlejernes krav til afkastet. Afkastet er den arbejdfrie indkomst, en udlejer har ved at eje en ejendom. Siden 1974 har vi haft bestemmelser i boligreguleringsloven, der begrænser udlejernes afkast af ejendomsinvesteringer.\nDet lykkedes udlejerne i 1996 at få fjernet begrænsningen i afkastet for lejemål i større ejendomme, således at afkastets størrelse ikke afhang af lejlighedens brugsværdi, men af markedsforholdene.\nEnhver, der følger med i DR-programmet Hammerslag ved, at ejerlejligheder i Hovedstadsområdet ofte er dobbelt så dyre som ejerlejligheder i Vestjylland eller på Lolland. Det gælder uanset lejlighedernes størrelse og kvalitet. Prisen afhænger først og fremmest af beliggenheden, dernæst af de synlige forbedringer i køkkenet og badeværelset. Det er f.eks. nemmere at få en god pris for en ejerlejlighed med et nyt smart, moderigtigt køkken end med et fuldt funktionelt køkken, der er 10 år gammelt.\nDerimod betyder ejendommens energimæssige tilstand sjældent ret meget for en køber.\nSådan er det også med udlejede lejligheder, hvor lejen ikke er omkostningsbestemt\nDerfor er huslejen for en mellemstor lejlighed i Hovedstadsområdet ofte 10.000 kr om måneden, hvor den for en tilsvarende lejlighed i en jysk provinsby kun er 5.000 kr., selv om begge lejligheder er gennemgribende moderniserede. Det skyldes, at efterspørgslen efter boliger i Hovedstadsområdet er så stor, at de boligsøgende vil skrive under på næsten hvad som helst.\nFor store lejligheder (140 m2 og derover) i København, Frederiksberg og Gentofte er det ikke usædvanligt med huslejer på 16-17.000 kr. pr måned.\nDet eneste udlejeren skal gøre, at forbedre køkken og bad, når en af de gamle lejere flytter. Forbedringsudgiften skal være mindst 258.000 kr. For denne beskedne investering kan han hvert år få en forøget lejeindtægt på eksempelvis 40.000 kr.\nDen forøgede lejeindtægt stiger i takt med prisudviklingen på fast ejendom i det pågældende område, fordi udlejer lovligt kan forøge lejen hvergang lejligheden bliver fraflyttet og lejet ud til en ny lejer.\nMarkedslejen og det lejedes værdi\nOvergrænsen for lejeindtægten, er det lejedes værdi, som er den markedsleje, der var gældende i området 1-2 år før genudlejningen. I øjeblikket ligger det lejedes værdi i Hovedstadsområdet i intervallet på ca 1.200 – 1.500 kr. pr m2.\nDer er to ting, som afgør, om en udlejer vil foretage en gennemgribende forbedring af en lejlighed, der er udlejet til den omkostningsbestemte leje:\nHvad er lejen før forbedringen, f.eks. 529 kr pr m2\nHvad kan lejligheden udlejes til, f.eks. 1.400 kr m2\nLejlighedens størrelse, f.eks. 140 m2\nI dette tilfælde kan en udlejer, der foretager en gennemgribende forbedring på 600.000 kr. få et årligt afkast på 118.000 kr. Det svarer til en simpel tilbagebetalingstid på 5 år, hvilket er meget favorabelt for udlejer.\nDen årlige lejeforhøjelse er i dette tilfælde 122.000 kr, og denne lejeforhøjelse skal i princippet betales til evig tid. Over en 20-årig periode vil lejeren komme til at betale ca 2,44 mio kr. for forbedringen.\nDet samlede afkast bliver 2.409.000 kr. Derudover vil udlejeren kunne vedligeholde forbedringen for ca. 84.000 kr.\nLæs mere om eksemplet i denne artikel: https://www.dklf.dk/artikler/en-skadelig-pengemaskine/\nIkke plads til energirenovering\nDet eksempel, jeg har beskrevet ovenfor er fuldt lovligt. Men når en udlejer kan opnå et afkast på over 2,4 mio. kr. blot ved at investere 600.000 kr, så er der ingen tilskyndelse til at investere yderligere i energibesparelser. Hvis en udlejer blot sørger for at vedligeholde forbedringen, f.eks. ved at udskifte hvidevarerne med jævne mellemrum, kan han score huslejeforhøjelsen til evig tid.\nDermed vil der være lukket af for de energirenoveringer, der er så nødvendige i årene fremover.\nDa man i 2015 reviderede boligreguleringslovens § 5, stk. 2 var folketinget klar over dette problem. Man gjorde det til en forudsætning for at anvende § 5, stk. 2, at ejendommen mindst havde opnået Energimærke D. Dette er et meget u-ambitiøst krav.\nTilsyneladende forestiller man sig, at udlejerne først vil bruge en masse penge på at isolere ejendommen så den kan opnå Energimærke D, og samtidig laver forbedringer af køkken og bad og dermed får ret til at fastsætte lejen efter det lejedes værdi. Der er desværre ikke tegn på at dette sker.\nDanmarks Lejerforeninger har stillet krav om, at kun ejendomme, der er blevet energirenoveret til Energimærke A, kan omfattes af § 5, stk. 2.\nHvis du vil se beregningerne bag dette eksempel kan du skrive til denne mailadresse


Moesgaard Museum | Indsamling\nI Museumsloven står, at alle museer skal indberette deres genstande med oplysninger til et nationalt register. Moesgaard Museums arkæologiske samling tæller 100.000-vis af genstande fra hele oldtiden og går tilbage til museets grundlæggelse i 1861. Samlingen er ved at blive gjort frit tilgængelig på internettet med fotos og fundoplysninger.\nMoesgaard Museums samlinger\nLangtfra alle genstande i samlingen egner sig lige meget til at blive udstillet, men i forbindelse med museets udgravningsvirksomhed, forskning, undervisning og formidling er potteskår, flinteredskaber og diverse prøver af organisk materiale afgørende for det samlede billede af fortiden. Samlingen forøges løbende via museets målrettede udgravninger og det betyder også, at museets arkæologer nøje prioriterer indsamlingen af genstande.\nSamlingen af genstande, rapporter, tegninger og fotos stilles til rådighed for studerende og forskere fra ind- og udland og desuden lægges digitaliseringen af samlingen løbende ud på hjemmesiden "Museernes Samlinger", hvor alle frit kan søge i genstande og museumssager.\nBesøg "Museernes Samlinger"\nHar du fundet noget, du gerne vil vide, hvad er?


Om at træne tanker og muskler - På Herrens mark\nDer har været bomstille, siden jeg i begyndelsen af februar annoncerede, at jeg ville i gang med min 365 dages næringskur, og at jeg ville give et ugentligt pip om, hvordan det går her på bloggen. Jeg har ikke skrevet, fordi jeg ikke syntes, at der var så meget at skrive hjem om..\nJeg mener; jeg føler egentlig næsten hver dag stadig er lidt en fiasko, når det handler om den måde, jeg behandler min krop. Jeg sidder i gennemsnit 6-8 timer foran computeren hver dag (særligt grundet mig arbejde) og på aftnerne sidder jeg i igen i sofaen.\nNår det så er sagt.. så er der dog sket noget! Jeg går mange ture, så mange, at jeg og en fremmed i parken er begyndt at sige hej til hinanden, fordi vi mødes ofte (det er altså ret fint, synes jeg!)\nEngang syntes jeg, at det var fjollet, at folk gik ture alene, jeg tænkte, at det var lidt ensomt. Men nu vandrer jeg gladeligt afsted. Det clearer mit hoved og løsner op i mine spændinger, hvilket jeg tydeligt mærkede i fredags. Jeg havde nemlig ikke fået gået så mange ture i løbet af ugen, og da jeg gik på weekend følte jeg, at jeg var ved at eksplodere, fordi jeg havde så mange spændinger i kroppen.\nMen i stedet for at gå hjem og lægge mig på sofaen, som jeg måske ville have gjort tidligere, gik jeg i raskt tempo – og spurtede af og til afsted (når ingen så mig). Og bagefter var jeg helt rolig og afslappet.\nI forgårs besluttede jeg mig så for, at nu skulle det være.. og jeg fik slæbt min 8kg’s kettlebell ind i stuen. Hvor den så lå på gulvet hele dagen, uden at jeg rørte den.\nJeg har længe haft det sådan, at når jeg tænkte på at skulle træne, blev jeg i umådeligt dårligt humør, træt, ugidelig, sur, opgivende.. Og i dag slog det mig (igen) hvorfor.\nNår jeg tænker på at træne, tænker jeg samtidig:\n– Jeg gider ikke, fordi jeg føler mig dårlig til det, at min teknik er ikke god nok\n– Jeg føler mig fysisk svag og bliver bekymret over min krops tilstand.. hvilket avler dårlig samvittighed over, at jeg ikke har trænet noget før..\n– Jeg kommer i tanke om alle de gange, hvor jeg har følt mig som den dårligste på træningshold, og på de utallige gange, hvor instruktøren har rettet på mig\nNår alle de tanker og følelser optræder, så er der kun en ting, jeg har lyst til: at undlade at træne. Og der er nok grunden til, at jeg gik rundt om mig selv mange gange i morges, og hele tiden fandt på ting at gøre, før jeg rent faktisk gik i gang.\nFor det er jo klart, at hvis træningen sætter mig i dén mentale tilstand, så er der ikke særlig meget ved det. Men i morges var jeg i stand til at gennemskue det og prøve at erstatte mine dømmende tanker med nogle mere opløftende:\nVed fx i stedet at tænke:\n– Jeg vil ikke presse mig selv til noget, jeg ikke har lyst til, jeg vil lytte til min krop istedet\n– Jeg skal ikke bekæmpe min krop eller overvinde den, jeg skal bare have det sjovt\n– Det vigtigste er ikke min præstation, men at jeg bevæger min krop\n– Jeg vil ikke dømme mig selv, imens jeg træner, jeg vil registrere, hvad min krop gør, uden at tænke noget dårligt om den\n– Det skal være sjovt og legende at træne, når det ikke er sjovt, så stopper jeg\nOg jeg satte mig selv et mål om at klare 5 minutter. 5 minutter er måske ikke meget, men hva’ så? 5 minutter er bedre end ingenting.\nOg det virkede. Altså at forsøge at holde fokus på positive tanker. De 5 minutter fløj afsted, og blev til 5, 7, 10 minutter.. hvor jeg skiftevis lavede styrkeøvelser og dansede til Thomas Helmig, og havde en fest imens.\nUndervejs registrerede jeg min krop og forsøgte at undgå at lade de dømmende tanker tage over, da jeg tydeligt kunne fornemme, hvor nærliggende det var for mig at kritisere mig selv.\nJeg sluttede træningen, inden jeg var træt, og imens jeg stadig synes, det var sjovt. Hellere stoppe imens legen er god, end at udmatte mig selv, og dernæst mindes det som en alt for belastende oplevelse.\nOg nu må jeg vist godt sige, at jeg selv synes, at jeg var riiimelig sej i dag. Jeg har ikke bare styrket min krop, men også mine mentale evner til at skifte fokus og overvinde begrænsende tanker.\n[Jeg er sådan en, der træner.. yihaaa!]\n[Mit yndlings eftertræningsmåltid: havregrød med hindbær og proteindrik]\n31. marts 2015\tby Kamilla Maria Jakobsen\nReply\tMalene Kirstine Olesen 31. marts 2015 at 12:07\nHvor er det pudsigt at falde over dit indlæg for jeg har gået med de selvsamme tanker. Jeg har dog passet min træning og gennemført de 7 uger af Skyhøj Forbrænding, men nogle gange kunne jeg blive så sur og tvær efter træning fordi jeg som dig er alt for perfektionistisk. Hvis jeg ikke lige syntes at teknikken sad i skabet eller ikke følte at jeg havde arbejdet hårdt nok (måske pga. manglende sved på panden, selv Anna siger at det ikke er “nødvendigt”), så blev jeg virkelig muggen og mistede total lysten til at træne igen dagen efter. Inspireret af dit indlæg vil jeg nu starte min træning med at tænke positive tanker. jeg er sikker på at det vil gøre min træning endnu sjovere :)\nReply\tAnette Jensen 3. april 2015 at 10:17\nReply\tSpænder du ben for dig selv? | Malene Kirstine Olesen 3. april 2015 at 10:33\n[…] jeg varmt anbefale Nina Q’s indlæg om fastholdelse af sunde vaner eller Kamillas indlæg om at træne tanker og muskler. Har du fået mod på at arbejde med dine egne (begrænsende) tankemønstre, så har jeg ladet mig […]


Schiøtz med Schiøtz og Thaning » Kirkekoncert » Book her\nSchiøtz med Schiøtz og Thaning\nSchiøtz med Schiøtz og Thaning - Kirkekoncerter 2021\nOplev sangene, som samlede os for 80 år siden.\nNikolajs farfar hed Aksel Schiøtz og blev for alvor danmarksberømt under Anden Verdenskrig, hvor han efter at blevet nægtet udrejse af besættelsesmagten afholdt Alsangsaftner, hvor han sang udelukkende danske sange. Charlotte og Nikolaj har sammensat et repertoire, der hylder sangeren Aksel Schiøtz og den danske sangskat, som har været en meget stor del af både hans og vores liv.\nDuetten består af Charlotte Thaning, klaver og Nikolaj Schiøtz Winding, tenor.\nKoncerten veksler mellem sange for tenor og piano, anekdoter og fortællinger, og Alsang, som det kaldtes under besættelsen. På den måde kommer publikum helt tæt på stemningen og sangene på en både uhøjtidelig og vedkommende måde.\nI solen går jeg bag min plov Husker du i høst\nDet haver så nygeligent regnet Jeg er havren\nJylland mellem tvende have Jeg ser de bøgelyse øer\nØnsker du yderligere oplysninger og priser på Schiøtz med Schiøtz og Thaning, er du velkommen til at ringe, sende en mail eller udfylde nedenstående formular. Der kan du beskrive dit arrangement, så vil vi vende tilbage med priser hurtigst muligt.\nFor booking af Schiøtz med Schiøtz og Thaning ring til - tlf. 7026 0100\nBook Schiøtz med Schiøtz og Thaning til din næste kirkekoncert – ring 7026 0100


Ekstern IT-afdeling I IT-rådgivning du forstår I IT-specialister\nDu er her: Start / Ekstern IT-afdeling\nEr din organisation nået en størrelse, hvor du ikke længere selv ønsker at bruge tid på at tjekke, om I har de nyeste opdateringer, om jeres arbejdsstationer fungerer rigtigt, og om I har løbende backup? Så læs med her.\nNu tilbyder MainBrain dig nemlig, at du kan få din egen eksterne it-afdeling, der løfter opgaven for dig.\nSammen skræddersyer vi samarbejdet, så du får opfyldt lige præcis dine behov.\n“Jeg vil klart anbefale andre at bruge MainBrain. Vi fortsætter gerne samarbejdet – og tager trygt fat på de næste 20 år.”


Vore rødder - Harald96\nJohan Ernst Dinissøn\nca 1657 - 1711 Anna Jensdatter\nca 1661 - 1701\nJørgen Karen Pedersdatter ???? - 1686 Jens -\n1684 - 1750 Birgitte Olufsdatter\ngift 9. november 1704 Kirke Eskilstrup, Holbæk Amt\n3 børn alle døbt i Kirke Eskilstrup, Holbæk Amt\nThue Johansen Døbt 11. oktober 1705\nBegravet 28. februar 1748 Udby\nOle Johansen Døbt 19. august 1708\nDines Johansen Døbt 7. september 1710\nBegravet 12. juli 1785 Udby\nVed Haralds tip-tipoldefar Thue Johansens dåb står der i kirkebogen, at han var søn af Johan Dinesen i Bårup\nJohan Ernst blev født december 1684. Ved hans dåb i Hagested, står der i kirkebogen:\nD 21 Blef Dinis Jørgens barn Christnet kaldet Johan Erenst, forvalterens Qvinde bar ham fadere Peder Jacobs af Holbeck anden lektie hører i latinske skole Anders Niels Paa gaarden, Peders Jørgens Maasøe, Borgm: Anders Scültis dater Else ? Catherine Jens Blochs\nDen 18. juli 1704 blev Johan Ernst trolovet med enken Birgitte Olufsdatter.\nI kirkebogen i Kirke Eskilstrup står der:\nDen 18. juli blev trolovet Johan Ernst Dinesen fra Skee, og Birgitta Olufsdatter af Barup. Salig Thue Jørgens Enke...\nForlovere: hans fader Dines Jørgense i Trønninge og hendes fader Oluf Ibs af Stenlille.\nParret blev gift den 9. november samme år. Ved vielsen står der i kirkebogen i Kirke Eskilstrup:\nDmca 25 Trinit: d 9 Novembris blef copulerede Johan Dinÿsen og Birgitte Olufsdaatter af Barup\nJohan Ernst døde i juli 1750. Ved hans begravelse i Haraldsted, står der i kirkebogen:\nDom: 7. p: Tr: Johan Dinesen af Schee, 69 aar Kirken 2 Mark\nThue fra 1705 var Haralds tip-tipoldefar og har sin egen side\nOle fra 1708 har vi ikke kunnet følge, måske døde han som lille.\nIngen indførsler i kirkebog før 1720 i Kirke Eskilstrup\nDines fra 1710 blev i juni 1735 i Kundby gift med Kirsten Hansdatter af Trønninge. Dines og Kirsten kom til Kisserup, hvor der fik 4 børn før Kirsten i marts 1752, 51 år gammel blev begravet i Udby. Samme år i juni blev Dines trolovet med Karen Mortensdatter. Dines og Karen fik 7 børn i perioden 1753 til 1766. Kirsten i 1753, Morten i 1755, Anders i 1757 Bodil i 1758 Ane i 1761, Lars i 1763 og Johan i 1766. Vi ved ikke hvem der er mor til Johan, fordi Karen Mortensdatter må være død for i maj 1770 dødeKaren Nilausdatter som Dines kone. Dines blev gift igen, men vi kan ikke eftervise navnet på hans fjerde kone. Dines døde i juli 1785\nJohan Ernst Dinissøn var Haralds tip-tip-tip-oldefar\nHan var i Skee i Haraldsted sogn, da han i 1704 i Kirke Eskilstrup blev gift med Birgitte Olufsdatter, som var enke efter Thue Jørgensen, og de kom til at bo i Bårup, hvor de i perioden 1705 til 1710 fik 3 børn\nKirke Eskilstrip kirke\nBirgitte Olufsdatter må være død i 1712. I kirkebogen i Kirke Eskilstrup er der først fra 1720 indførsel af begravelser\nI december 1712 blev Johan i Haraldsted trolovet med Inger, som var enke efter Peder Olsen i Skee. De blev gift i marts 1713. De kom til at bo i Bårup.\nAf kirkebogen i Kirke Eskilstrup fremgår det, at Johan og Inger var faddere ved flere dåb, men vi har ikke fundet børn efter dem.\nSidste gang vi kan finde dem som faddere i Kirke Eskilstrup er i april 1714\nHvor de herefter opholdt sig ved vi ikke, men i oktober 1731 er der i kirkebogen i Haraldsted indført begravelse af et dødfødt barn efter Johan Dinesen, han boede da i Skee. Vi ved ikke hvem moderen var.\nInger døde på et tidspunkt. Vi ved ikke hvor og hvornår tilsyneladende ikke i Skee i Haraldsted sogn, men Johan blev gift med Kirsten, som døde 45 år gammel i august 1740 og blev begravet i Haraldsted\nHerefter blev Johan Dinesen i Soderup i september 1740 trolovet med Maren Jacobsdatter og de blev gift i januar 1741. Maren var ved vielse 51 år, så der kom ingen børn. Maren døde i maj 1748\nHerefter blev Johan Dinesen gift med Maren Mathisdatter. Om hende ved vi, at hun var enke efter Johan Dinesen, da hun i oktober 1750 blev gift med Niels Andersen fra Allindelille\nJohan Dinesen nåede altså at blive gift 5 gange, før han i 1750 døde og tilsyneladende kun efterlod sig 3 sønner, hvoraf vi kun har kunnet følge de 2


13.01.2022 23:47 | Carabao Cup | 30 kommentarer\n24' 0-0 Granit Xhaka\nJürgen Klopp sætter ord på Liverpools præstation mod Arsenal og siger, at han hellere ville have haft målet, end at Granit Xhaka fik rødt kort.\nLiverpool var i overtal i cirka 70 minutter, men måtte alligevel nøjes med 0-0 i den første Carabao Cup-semifinale mod Arsenal torsdag aften.\nUdfaldet ærgrer Jürgen Klopp, der gerne havde set, at Arsenal ikke var blevet reduceret til ti mand, da Granit Xhaka efter 24 minutter sparkede Diogo Jota ned, hvis det ellers havde betydet, at Jota havde scoret.\n- Jeg synes virkelig, vi startede godt. Jeg var vild med det, og det var, som jeg ville starte. Vi ville have foretrukket at have scoret målet, i stedet for at de fik et rødt kort.\n- Fra det øjeblik så det ud, som om vi var under pres for at score, og vi var nødt til at ændre opstilling af åbenlyse årsager, siger Jürgen til Sky Sports med henvisning til at Mohamed Salah og Sadio Mané blandt andre er til AFCON.\n- I anden halvleg lavede vi et par ændringer, og jeg synes, det så bedre ud. Vi havde gode situationer, men det var ikke godt nok.\n- Men det er en todelt kamp, og nu er vi halvvejs. Jeg kan ikke huske, hvor end jeg har været, at det har været 0-0 ved pausen, og jeg har tænkt 'vi har ikke en chance'. Vi vil give den et ordentligt skud, siger Klopp.\nReturkampen spilles på Emirates Stadium om en uge.\nStolt Arsenal-forsvarer: Absolut superb af alle\nArsenal overlevede Xhaka-rødt på Anfield\nSmittet Ødegaard misser Liverpool-brag\nJota havde sgu ikke scoret der. Der var to-tre situationer der lige skulle afvikles.\nOkay, men hvordan ved han om der ville blive scoret?\nSpørgsmålet er: ville han have chancen for scoring eller rødt kort, hvis han fik valget?\nThe Goat 07:23\nJeg hørte interviewet. Tror ikke han mener de absolut ville have scoret. Men han siger han ville foretrække et mål i den situation fremfor det røde kort og han slutter af med at sige især i bagklobskabens lys. Det var tydeligt Liverpool var farligst når de fangede Arsenal på et kontraangreb.\nIgen viser Klopp sin arrogance, og tager det som en selvfølge at Jota ville have scoret. Liverpool kom i stort set stærkeste opstilling med undtagelse af Salah og Mane, og viser bare, hvor ufatteligt tandløse de er uden de to. Truppens bredde er dertil skræmmende dårlig, og slet ikke noget, der ligner top PL niveau. Arsenal kunne også have afgjort kampen på deres store chance til sidst. Liverpool uden Mane og Salah ligner ikke andet end max et subtop hold. Det ville jeg godt nok være bekymret over som Liverpool fan.\nD.B.R. © 09:07\nAlligevel formåede du at følge op med en endnu mere intetsigende kommentar, godt klaret!\nDet er da en fin kommentar?\nJacobB udviser knapt samme overskud som Xhaka og forholder kun til Bolds oneliner-overskrift for at køre sin egen Klopp-agenda af.\nMen det er jo forventeligt, at artikelforummet er både ilt- og blodfattigt, deraf DBRs kommentar.


marts | 2012 | Projekt E-bøger\neReolen er et forbillede\nUdgivet den 20. marts 2012 af anelo\neReolens succes dokumenterer, at det digitale gennembrud er en realitet. Nu kommer der flere digi tale tilbud på hylderne\nI dag udkom rapporten Danskernes Digitale Bibliotek, som Kulturministeriet, KL og Kulturstyrelsen står bag. Målet med Danskernes Digitale Bibliotek er, at der kommer mere digitalt materiale, at alle kommuner er med i det frivillige samarbejde, og at op mod 90 % af befolkningen har adgang til Danskernes Digitale Bibliotek i løbet af de næste tre år. eReolen har banet vejen.\neReolen stormer fortsat frem\neReolens brugere har downloaded mere end 128.000 ebøger fra eReolen på kun fire måneder. Tæt på 60% af downloads er via en mobil enhed, som man også har kunnet se her på siden. Kulturministeriet mener at ” det er et godt eksempel på, at litteraturformidling på nye platforme er ved at vinde indpas”, og beskriver eReolens succes som ”en stærk gennembrudsbølge for de digitale biblioteksservices”. Erfaringerne fra eReolen tages nu med til Danskernes Digitale Bibliotek.\nEn endnu bedre biblioteksoplevelse på vej\n”Brugerne får med Danskernes Digitale Bibliotek bedre og lettere adgang til mere indhold og formidlingstilbud i høj kvalitet”. Det skriver Kulturministeriet i en pressemeddelelse i dag. ”Det skal i højere grad være muligt at gøre biblioteksoplevelsen mere fleksibel ved i højere grad at tilpasse den til den enkeltes situation og ønsker. Samtidig vil Danskernes Digitale Bibliotek bane vejen for en bedre udnyttelse af de eksisterende ressourcer til udvikling og en mere rationel drift af bibliotekernes samlede services,” skriver Kulturministeriet.\nHent rapporten Danskernes Digitale Bibliotek: http://kum.dk/da/Servicemenu/Publikationer/2012/Danskernes-Digitale-Bibliotek/\nOdder er helt i top\nUdgivet den 19. marts 2012 af anelo\nOdder har Danmarksrekord, når det gælder downlån af ebøger. Det viser en ny opgørelse\nSelvom det var børnene i Odder, der hver fik en iPad i nytårsgave af kommunen, ser det ud til at forældrene også har glæde af den nye tablet. Indbyggerne i Odder er nemlig dem, der låner allerflest ebøger fra eReolen i hele landet.\n221 bøger i januar\nI januar lånte 161 borgere i Odder 221 bøger på eReolen. Sammenholdt med indbyggertallet i Odder betyder det, at 0,75% af odder-borgerne downlånte en ebog i januar. Gentofte Kommune ligger på en andenplads med 0,64%.\n”Foreløbig er det nok mest forældrene, der låner e-bøger. Det kan vi se på titlerne. Men med tiden er jeg sikker på, at børnene nok skal komme med, ”, siger bibliotekar Gitte Buur Rasmussen til Horsens Folkeblad.\nDer er intet nyt under solen – og det er positivt!\nUdgivet den 16. marts 2012 af anelo\nFlere downlån, flere unikke bruger, flere besøg og flere brugere fra mobile platforme. Lige som de forrige måneder steg alle tal for januar\nDe enkelte biblioteker har givet adgang til, at der kan lånes flere ebøger pr. låner, og det er nok en del af forklaringen på væksten i januar. Det har været muligt at give lånerne tilbud om flere bøger ad gangen på grund af tilskuddet fra Styrelsen. Et tilskud, der har halveret prisen pr. lån.\nPrisen falder fortsat\nVæksten i anvendelse af eReolen betyder, at vi er gået et trin op ad rabattrappen. For titler, der er under et år gamle, er prisen faldet fra 18,50 til 18 kroner. For titler, der er ældre end 12 måneder, er prisen faldet fra 15 kroner til 14,50. Hvis den nuværende tendens holder, falder priserne i februar til henholdsvis 14 og 17,50 kroner.\nSe statistikken for januar under nyhedsbreve, Statistik januar 2012.\n250.000 nye titler på vej\nUdgivet den 15. marts 2012 af anelo\nEbogslæseren Riidr findes som app, og appen kommer nu med Adobe Reader Mobile software. Det giver perspektiver for eReolen\nNetop Reader Mobile-delen gør det muligt at læse ebøger fra eReolen, som er sikrede med DRM-beskyttelse, fortæller Anders Breinholst, direktør og stifter af Riidr, til Android Magasinet. Riidr er den første i Norden, der er blevet certificeret til brugen af Adobe software til at læse de DRM beskyttede ebøger.\nSkønlitteratur og undervisningsmateriale\n”Vi vil inden sommerferien introducere mere end 250.000 internationale titler, som ligeledes er beskyttet med DRM. Det er gode nyheder, da køb af internationale titler ofte kun er muligt, hvis man bor i USA”, siger Anders Breinholst til Android Magasinet. Riidr har indgået aftale med en amerikansk ebogsdistributør om forhandling af både skønlitteratur og undervisningsmateriale.\nSe mere her: http://da.riidr.com/\nebøger giver plads til flere sko i kufferten\nNår Louise Rex Iversen Loi skal ud at rejser, står hun altid foran det samme problem: hvordan får man plads til både sine elskede sko og den gode litteratur i kufferten?\nLouise vil under ingen omstændigheder løbe tør for læsestof, når hun skal ud at rejse, skriver hun i Viborg Stifts Folkeblad, og hun vil også have plads til yndlingsskoene, sko der matcher tøjet og sko til enhver tænkelig lejlighed.\nBiblioteket hjalp med løsningen\nProblemet syntes uløseligt, men nu har Louise Rex Iversen Loi fundet løsningen. ”Det er nu lykkedes mig ved hjælp af biblioteket. Og nej, jeg har ikke lånt en bog på biblioteket om, hvordan man lærer at prioritere i sit liv eller noget lignende,” skriver hun i Viborg Stifts Folkeblad.\n155 grams ebogslæser\nLouise anskaffede sig en fem tommer stor ebogslæser, der kun vejer 155 gram og fyldte den med bøger fra eReolen, og så tog hun afsted. ”Jeg var lidt spændt på, hvordan det ville være at læse bøger på så lille en skærm, men eksperimentet måtte gøres, og belønningen var til at få øje på – plads til flere sko i kufferten.” Ebogslæseren levede fuldt ud op til forventningerne om læsekomfort, og Louise Rex Iversen Loi var en af de få passagerer, der ikke måtte betale for overvægt på hjemrejsen.\nArtiklen blev bragt i Viborg Stifts Folkeblad den 17. februar som en omtale af Viborg bibliotekernes lancering af eReolen.\nLouise Rex Iversen Roi er teamleder ved Viborg Bibliotekerne. Louises indlæg kan læses i sin helhed på Viborg Bibliotekernes hjemmeside:


Fru Pedersens have: maj 2018\nAt tidene flyver afsted er jeg nok ikke den eneste der synes. Dejligt sommervejr hver eneste dag, og foråret vi sprang over, gør at forårsblomsterne hurtigt takkede af. Det gør ikke så meget for der er hele tiden nye planter der blomstrer.\nDe forskellige stilleben er nu opdateret med sommerblomster, der hvor forårsløgene takkede af.\nAndemor har fået en stor flok ællinger, jeg kunne ikke helt tælle om der 12 eller 13 stk.\nKattekillinger har vi også fået her i foråret, de er så søde. Missemor Lene fik 6 stk. og de er alle lovet væk til nye hjem, når de bliver 12 uger gamle. Indtil da glæder vi os dagligt over dem.\nDe sover ikke hele dagen væk, de er begyndt at udforske alt hvad der er værd at udforske.\nAftensmaden tilberedes ofte på grillen for tiden.\nHaven er åben og der kommer gæster, så der både bages og pyntes muffins. Lige nu er det hornvioler der pyntes med.\nFru Gås havde opdaget hvordan jeg åbner hegnet til gåsegården, og gik på opdagelse, flere dage i træk. Men så fik John flyttet lukningen, så nu må hun blive i gåsegården. Til forskel fra ænderne der går frit, spiser hun nemlig af planterne i krukkerne. En aften jeg kom ud, sad hun på bænken og åd af mine hornvioler der stor i en krukke på et bord.\nLige nu er lupinerne så smukke og de dufter så dejligt. Der er meget at nyde og opleve i haven. Men også rigtig meget arbejde med at luge, vande og plante. Godt at jeg er vild med det, men det går ud over blogindlæggene, tiden bruges i haven fra morgen til sen aften. Tænk at jeg er så heldig at lave det, jeg allerhelst vil hver eneste dag, livet er herligt.\nHåber at i også stornyder sommeren i jeres haver, med alt hvad der følger med.\nIndsendt af Anette Krogh Pedersen kl. tirsdag, maj 29, 2018 12 kommentarer:\nIndsendt af Anette Krogh Pedersen kl. søndag, maj 20, 2018 7 kommentarer:\nI søndags brugte køkkenhave Karen og jeg dagen på at få tilsået vores fælles køkkenhave. Vejret var smukt, frøene var indkøbt, jorden klar, så det var bare at komme i gang.\nVi såede de første frø i højbedene for 14 dage siden, så der er de fleste kommet op og står fint i rækkerne.\nSå det var det store stykke jord bag højbedene der blev tilsået. Fine rækker med alt hvad vi begge kunne ønske os at høste og se på. Kål i mange afskygninger, flere slag gullerødder, bladbeder, persille, flere slags kartofler ( hvoraf de første blev sat for 14 dage siden, og er tittet op af jorden) + alt muligt andet godt, med rækker af blomster imellem. Nåe ja og ikke at forglemme rigtig mange græskar og squash.\nNoget helt nyt er en allé med ærteblomster, som jeg fik ideen til i vinters, da jeg så noget lignende i et engelsk frøkatalog. 5 meter lang er hegnet, så ialt bliver der 10 meter ærteblomstrende allé. Jeg er sikker på det bliver et berusende og drømmedejligt syn og en mindeværdig oplevelse at gå igennem. Køkkenhave Karen og jeg glæder os.\nFrøene klar til såning, omhyggeligt udvalgt i fællesskab.\nTil at afmærke rækkerne bruger vi pilegrene klippet i ca. 25 cm stykker. De slår rod og springer ud, det ser rigtig fint ud. Men når rækkerne står tydeligt, trækker vi dem op igen.\nEfter sådan en dag i solen med tilsåning, var vi godt trætte og vældig tilfredse. Vi fik snakket, hygget os, og holdt gode pauser. Nu er det så at vente til det spirer, og vi skal ligge med rumpen i vejret og håndluge omkring de små planter. Gangene klares med hakkejernet, og rives sirligt. Så er der igen anledning til hygge og snak. Og det er hele sommeren igennem, med fælles glæde over hvad der gror, udveksling af opskrifter og høstning af afgrøder og blomster.\nElsker vores køkkenhavefællesskab.\nIndsendt af Anette Krogh Pedersen kl. onsdag, maj 09, 2018 8 kommentarer:\nIndsendt af Anette Krogh Pedersen kl. onsdag, maj 02, 2018 11 kommentarer:


Hvorfor spørger terapeuter åbne spørgsmål? - psykoterapi - 2019\nHvis du nogensinde har været i terapi, har du sikkert bemærket, at din terapeut spørger mange vage spørgsmål. Faktisk er dette endda blevet en kilde til humor i popkulturen. Bob Newharts berømte spørgsmål, "Hvordan har det fået dig til at føle?" er blevet en standard måde til lampoon terapi. Open-ended spørgsmål er værktøjer, der ikke kun er nyttige i terapi, men også gode måder at starte samtaler på. Lær værdien af disse tilsyneladende vage slags spørgsmål.\nForskellen mellem åbne og afsluttede spørgsmål\nDe fleste terapeuter er uddannet til at stille åbne spørgsmål. Open-ended spørgsmål er dem, der giver dig mulighed for at levere uanset mængden af detaljer, du vil have, snarere end blot at svare "ja" eller "nej". Open-ended spørgsmål opfordrer dig til at dele relevant materiale om dit liv, din måde at tænke på og din tro på.\nFortæl mig om dit forhold til dine forældre.\nMaterialet dækket er identisk, men svarene vil sandsynligvis være meget forskellige. Det første spørgsmål er et lukket spørgsmål. Det forventede svar er "ja" eller "nej". Hvis en terapeut spørger det spørgsmål og får et af disse svar, er bolden tilbage i terapeutens ret for at opmuntre til et mere svar. Med et nærtstående spørgsmål kan en kunde vælge at sige mere, men ofte gør de det ikke.\nDer er en anden vigtig forskel mellem disse to sætninger. Nummer et er et førende spørgsmål. Det introducerer ideen om "god" i kundens bevidsthed. Dette er ikke et særligt foruroligende eksempel på et ledende spørgsmål, men overveje et spørgsmål som: "Har din far sexuelt misbrugt dig?" På grund af det faktum, at dette spørgsmål kan fremkalde et bestemt svar, undgår terapeuter generelt at spørge dem sådan.\nEt fald til at undgå er at sikre, at dit åbne spørgsmål rent faktisk er lukket. Nogle gange laver du et spørgsmål, der er kompliceret og synes at være åbent, men i virkeligheden kan det resultere i et svar, der stort set er ja eller nej.\nTyper af åbne spørgsmål\nNår de udvikler åbne spørgsmål, har de sandsynligvis den typiske "hvem, hvad, hvor, hvornår, hvorfor og hvordan" bruges i god journalistik. Men disse spørgsmål tegner forskellige former for svar, som kan være nyttige for en terapeut.\nSpørgsmål der fokuserer på "hvordan" giver ofte svar, der diskuterer personens følelser og følelser eller de processer, de går igennem. Spørgsmål med fokus på "hvad" vil lede personen til at snakke om fakta. "Hvornår" og "Hvor" vil føre til svar om tid, rækkefølge og sted for begivenheder. "Hvem" kan fremkalde indsigt i relationer. Spørgsmål der begynder med "hvorfor" vil frembringe årsager. Men du skal være forsigtig med at spørge "hvorfor" kan virke accusatory og kunne føre til forsvarsevne og begrundelse. Den rette tone er vigtig for et "hvorfor" spørgsmål, der skal modtages som ikke-fordømmende.\nSpørgsmål Terapeuter kan spørge ved din første ansættelse\nHver terapeut er anderledes, ligesom de fremgangsmåder de kan bruge. Men disse er nogle almindelige spørgsmål, som terapeuter kan spørge ved din første aftale. Disse omfatter:\nHvad bringer dig her i dag?\nHar du tidligere set en rådgiver / terapeut / psykolog?\nHvad ser du som det største problem?\nHvordan får du det til at føle det?\nHvad gør problemet bedre?\nHvilke positive ændringer vil du gerne se i dit liv?\nGenerelt, hvordan vil du sige, at dit humør er?\nHvilke slags ting forventer du af terapi?\nHvilke slags ting vil det tage for at gøre dig lykkeligere eller mere i fred?\nBrug af åbne spørgsmål i dagligdagen\nPrincippet om at stille åbne spørgsmål i forhold til lukkede spørgsmål kan bruges af alle, der forsøger at få en samtale. For eksempel, hvis du taler med en person, du ikke ved meget godt, så spørg dem åbne spørgsmål. Faktisk, hvis du tænker på et spørgsmål med et "ja eller nej" svar, skal du se om du kan ændre det til en mere åben version og spørge det i stedet. Samtalen vil sandsynligvis bevæge sig mere let, og du vil lære dig at kende den på et dybere niveau.\nOpen-ended spørgsmål er ikke ment at være vage, undvigende eller irriterende. Snarere er de din terapeutens måde at lære dig at kende på, som hvad der gør dig kryds, hvad du synes, hvad bugser dig, hvad du elsker, og hvordan hun eller han bedst kan hjælpe dig.