Herlig åbningskoncert med folkBALTICA-ensemblet | SønderborgNYT\nHerlig åbningskoncert med folkBALTICA-ensemblet\n5. september 2021 23:00 Kultur\nSøndag aften blev der spillet åbningskoncert og det var med den sprællevende Harald Haugaard, som stod i spidsen for folkBALTICA-emsemblet på scenen i Koncertsalen i Alsion.\n“I år har vi taget afsæt i Carl Nielsen, som sagde, at ‘Musik er liv’ og i en tid, hvor musik og kultur har haft trange kår, så vil vi vise, at folkeBALTICA er musik og liv”, blev der sagt i talen op til koncerten.\nOgså borgmester Erik Lauritzen fik ordet og han kunne blandt andet fortælle, at i Sønderborg, der staves kultur med stort.\nEgentlig skulle der også have været folkBALTICA sidste år, hvor Genforeningen skulle markeres. Men som meget andet blev det også aflyst.\n“Sidste år blev jeg bedt om at skrive sang, som kunne synges på både dansk og tysk – og den skulle handle om genforening”, sagde Christian Juncker, som havde allieret sig med Felix Meyer.\n“For mig var tysk et skolefag, som jeg slet ikke satte pris på. Men senere viste det sig, der var mening i at lære sproget”.\nChristian Juncker skrev Læg dit hjerte in meine Hand og den sang han sammen med tyske Felix Meyer.\nOgså i år, var der masser af gnist og gejst i folkBALTICA-orkestret gennem hele koncerten, hvor der også var plads til flere solister. Og vanen tro sprang Harald Haugaard rundt på scenen, mens han både spillede violin og dirigerede de dygtige, unge musikere – som kommer fra begge sider af grænsen – gennem hele koncerten.\nDet lokale pigekor deltog i nogle af sangene.\n23. maj 2019 00:20\nfolkBaltica: Forrygende åbningskoncert og meget mere i vente\n24. april 2018 05:44


Piacenza Calcio 1919 - Wikipedia, den frie encyklopædi\n1919 (Genskabt 2012)\nPiacenza Calcio 1919 er en fodboldklub fra byen Piacenza i regionen Emilia-Romagna i Italien. Klubben har haft forskellige navne, men kaldes normalt bare Piacenza. Klubbens farver er rød og hvid, og hjemmekampene spilles på Stadio Leonardo Garilli.\nPiacenzas slutpositioner i den italienske fodboldliga siden den første sæson med en landsdækkende Serie A (1929/30).\nPiacenza blev grundlagt som Piacenza Football Club i 1919. Frem til 1990'erne tilbragte klubben langt de fleste sæsoner i den tredjebedste række afbrudt af enkelte ophold i både Serie B og i de lavere regionale rækker. Den lange periode var dog ikke uden drama. I 1956 blev Piacenza eksempelvis tvangsnedrykket fra Serie C, da bundholdet Piombinos målmand afslørede, at han var blevet tilbudt en million lire for at medvirke til, at Piacenza vandt holdenes indbyrdes kamp. Ironisk nok blev Piacenzas angriber Gastone Bean sæsonens topscorer i Serie C. Han skulle siden få en fin karriere i Serie A med Milan, Genoa og Napoli samt fire kampe på det italienske landshold.\n1990'erne er Piacenzas hidtil klart bedste årti på resultatfronten. Den første oprykning til Serie A kom i 1993 under ledelse af Luigi Cagni, og det lykkedes at blive i den bedste række gennem det meste af det efterfølgende årti. Spillere som Gianpietro Piovani og Francesco Turrini var med i de første år i den bedste række. Forsvarsveteranen Pietro Vierchowod kom til i 1997 og spillede sine tre sidste sæsoner på Stadio Leonardo Garilli, inden han trak sig tilbage som 41-årig. Han nåede at spille på hold med den senere toptræner Simone Inzaghi og klubbens eget ungdomsprodukt, den kommende verdensmester Alberto Gilardino. Også Alessandro Lucarelli, der siden skulle blive talisman hos naboerne i Parma, brød igennem fra Piacenzas ungdomsafdeling. En uventet triumf kom i 2002, da den aldrende angriber Dario Hübner blev topscorer i Serie A.\nEn gammel version af Piacenzas byvåben i mosaik.\nI 2012 gik det galt for Piacenza, da klubben efter en år med forværrede resultater, gik konkurs. Den oprindelige klub lukkede, mens det lokale amatørhold A.C.D. LibertaSpes blev omdøbt til Società Sportiva Dilettantistica Lupa Piacenza og fik ret til at føre arven fra Piacenza Foot-Ball Club videre. Ordet Lupa i det nye navn henviste til ulven i Piacenzas logo. Siden tog man det fulde skridt og tog navnet Piacenza Calcio 1919. Klubben rykkede atter ud af amatørrækkerne og op i Serie C.\nI Serie C kom Piacenza Calcio i sæsonen 2016/17 for første gang til at spille professionel fodbold mod bysbørnene i A.S. Pro Piacenza 1919 - en sammenlægning af et par mindre klubber, der havde fået retten til at føre den gamle amatørklub Pro Piacenzas arv videre. Begge klubber havde hjemme på Stadio Leonardo Garilli, hvor Piacenza Calcio vandt begge sæsonens lokalopgør. Det er dog kun blevet til foreløbig tre sæsoner med den slags i Piacenza. Pro Piacenza gik nemlig konkurs i 2019.\nPiacenza Calcio har taget sine rød og hvide farver fra byens traditionelle våbenskjold. Ulven, der i århundreder har været et symbol for byen, er også blevet adopteret af fodboldklubben.\nDen svungne langside på Stadio Leonardo Garilli.\nI Piacenzas allerførste sæson spillede man på Porta Cavallotti. Året efter, i 1920, flyttede man til Stadio Communale. Hvis man er interesseret i at se, hvor Stadio Communale lå, så skal man ud til den indre ringvej Via IV Novembre, der går på ydersiden af den byens vold. Ved nr .120, over for ruinerne af den gamle bymyr, lå stadion, hvor der i dag ligger der et moderne kompleks, bl.a med en bygning på søjler, der er en del af det tekniske uddannelsescenter Istituto d'Istruzione Superiore Marconi Da Vinci.\nI 1969 flyttede Piacenza sine hjemmekampe til Stadio Leonardo Garilli i byens sydlige udkant. Det er et blandet atletik- og fodboldstadion, som det ofte ses i Italien. Det nye stadio blev i forbindelse med Piacenzas oprykning til Serie A i 1993 udbygget, så der blev plads til de nuværende 21,668 tilskuere. Frem til 1997 hed det Stadio Communale ligesom det gamle, men det blev ofte kaldt Galleana efter området, hvor det ligger, ligesom det kendes fra San Siro i Milano og Marassi i Genova.\nI 1997 blev stadion opkaldt efter Leonardo Garilli, der var præsident for Piacenza fra 1983 og frem til sin død i 1996. Han var stærkt medvirkende til at bringe klubben fra Serie C til Serie A.\nViechervood, der her poserer med VM-trofæet, afsluttede en fornem karriere med tre år i Piacenza.\n^ È ancora "segreta" la sentenza della Lega, Stampa Sera, 13 august 1956, pag.4\n^ Gli stadi del Piacenza\n^ La Roma S' Accontenta Nella Notte E' Solo Noia - La Repubblica.It\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Piacenza_Calcio_1919&oldid=10735682"\nDenne side blev senest ændret den 25. april 2021 kl. 20:03.


Demon Cabana Dchrom, solbriller, sort fra Demon ← Fri Fragt\nTopmodel i solbriller fra italienske Demon Occhiali.Linse: Photochromatic Smoke (DChrom), Kategori 1 til Kategori 3.100% UV-beskyttelse.TR90 letvægtsramme – materiale der er 20% lettere end traditionel plastic.De photochromatiske polycarbonat linser skift … læs mere her\nDemon Cabana Dchrom, solbriller, sort fakta:\nNavn: Demon Cabana Dchrom, solbriller, sort\nBestil Demon Cabana Dchrom, solbriller, sort fra Demon i dag til kun kr. 599.00 - så sendes den direkte til dig.\nDemon Cabana Dchrom, solbriller, sort til din ferie\nDemon Cabana Dchrom, solbriller, sort får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Solbriller. Der følger også lovpligtige 14 dages returret med din pakke når du køber din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Demon Cabana Dchrom, solbriller, sort i webshoppen AktivVinter.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være denne vare. Købes der ind i online webshops kan priserne findes lavere end i butikker- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nDemon Cabana Dchrom, solbriller, sort og fordelene ved at købe online\nNår du svinger kortet i de danske webshops, giver de dig lidt bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og du kan faktisk sammenligne priser når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. De tider med at stå i kø er længe forbi - i dag handler vi online og så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n65 anmeldelser af Demon Cabana Dchrom, solbriller, sort\nVær den første til at anmelde “Demon Cabana Dchrom, solbriller, sort” Annuller svar


Terrændæk sikrer huset mod fugt | Læs mere om de 3 lag\nTerrændækket er den del af huset, som ligger oven på jorden og adskiller huset fra jorden. Terrændækket skal beskytte huset mod fugt og holde på varmen inde i huset samt sikre stabilitet af husets bund og gulv.\nAjourført d. 27. juni 2018\nEt terrændæk består typisk af 3 lag. Foto: Scanpix\nHvad er et terrændæk?\nEt terrændæk er den del af et hus, som starter ved jordoverfladen og slutter med overkanten af betongulvet. Terrændækket skal beskytte huset mod fugt, holde på varmen i huset og sikre en fast bund for huset og gulvene. Desuden skal det være tæt for at holde radonholdig luft fra jorden ude.\nTerrændækket består af følgende lag:\nEt kapillarbrydende lag og/eller et lag trykfast isolering\nEt kappilarbrydende lag er et lag, som stopper opdriften af vand og fugt. Det sikrer, at der ikke transporteres fugt op fra jorden til gulvet.\nMan kan anvende ekspanderet polystyren (EPS), også kaldet flamingo, som kapillarbrydende lag. Ovenpå jorden lægges først 5-10 cm stabilgrus for at sikre en lige overflade. Gruset skal vibreres, så det er stabilt.\nOvenpå gruset lægges det kapillarbrydende polystyren-lag, som skal forhindre vand i at trænge op i huset for i stedet at lede det væk.\nDet kapillarbrydende lag kan bestå af flere forskellige materialer, fx grus (med en mindste kornstørrelse på 4 mm), singles (en type sten), coatede, løse letklinker (lecanødder) eller trykfaste isoleringsplader.\nFør 1960 blev betonlaget oftest lagt direkte på jord. Terrændækket bestod af:\nBeton i en tykkelse af 80 mm-100 mm\nI 1960’erne blev man opmærksom på vigtigheden af etablering af et kapillarbrydende lag i konstruktionen, som kunne lede fugten væk. Terrændækket bestod af:\nBeton i en tykkelse af 100 mm\nKapillarbrydende lag af løse letklinker (lecanødder), i en tykkelse af minimum 150 mm\nI 1970erne begyndte man at isolere betondækkets overside for at få varmere og mere tørre gulvflader. Terrændækket bestod af:\nMineraluld, 50 mm i tykkelse\nFugtspærre i form af plast\nKapillarbrydende lag af løse letklinker (lecanødder) i en tykkelse af minimum 150 mm\nI 1980erne ændrede man byggeteknik, så isoleringen blev placeret under betondækket i form af trykfast isolering. Terrændækket bestod nu af:\nArmeret beton i en tykkelse af 100 mm\nTrykfast isolering med en tykkelse af 100 til 150 mm\nKapillarbrydende lag af fx løse letklinker (lecanødder) i en tykkelse af minimum 150 mm\nI dag stilles der store krav til både varmeisolering, fugtbeskyttelse samt radontætning, så terrændæk i dag indeholder:\nGulvbelægning (fx fliser/trægulv)\nFugt/radonspærre, hvis der skal lægges trægulv. Skal der lægges fliser eller andet uorganisk gulvmateriale, kan dette step undlades.\nArmeret beton, minimum 100 mm\nTrykfast isolering (ofte ekspanderet polystyren). Der bruges 300 mm.\nKapillarbrydende lag, min. 150 mm. Hvis der bruges polystyren som islering, fungerer dette som kapillarbrydende lag.\nGrus til at udligne overfladen, ca. 5-10 cm stabilgrus, som komprimeres med en pladevibrator (afretningsgrus).\nPå billedet ses trykfast isolering med varmeslanger, inden betonen hældes på. Foto: Tue Patursson, Bolius Boligejernes Videncenter\nHvis man ikke anvender plader, som både fungerer som kapillarbrydende lag og isolering, skal der ovenover det kapillarbrydende lag lægges trykfast isolering.\nOven på isoleringsmaterialet lægges et armeringsnet (et stort stålgitter), som også kaldes svindarmering. Nettet er udført med en indbyrdes afstand på ca. 150 mm.\nArmeringsnettet placeres på isoleringen med afstandsstykker. Afstandsstykker er små stykker plastik, som sørger for, at armeringsnettet har den korrekte afstand til isoleringen, når der støbes på det.\nHvis der skal være gulvvarme i huset, bindes gulvvarmeslangerne fast til armeringsnettet. Herefter støbes et betonlag, der fungerer som underlag for det færdige gulv i huset.\nDe steder, hvor betonlaget støder op mod fundamentet (under ydervæggene, de bærende og evt. stabiliserende vægge), placeres en strimmel trykfast isolering på ca. 10 mm. Isoleringen skal forhindre kulde fra fundamentet i at trænge ind i huset samt forhindre revnedannelse grundet husets naturlige bevægelser.\nRadonspærren skal sikre, at der ikke trænger radon (radioaktiv luftart) op i boligen fra jorden. Radonspærren kan evt. også fungere som fugtspærre (se producentens anvisninger), så der ikke skal placeres to fugtstandsende membraner i konstruktionen. Det skal man undgå.\nI konstruktioner hvor en fugtspærre ikke er nødvendig – eksempelvis ved etablering af fliselag på betonlaget – kan radonspærren undlades, hvis betonlaget er min. 100 mm i beton 20. I så fald skal man stadigvæk sørge for radonsikring mod ydervægge, bærende vægge og andre steder, hvor betonlaget gennembrydes.\nHvilke typer terrændæk findes der?\nI boksen beskrives fem forskellige typer, startende med det øverste lag (selve gulvbelægningen).\nDe fire første typer er traditionelle løsninger, som de er blevet lavet i mange år. Før i tiden var man ikke opmærksom på vigtigheden af isolering, radontætning samt armering af betonlaget for at undgå svindrevner.\nType fem er den løsning, som anvendes mest i dag, og som isolerer bedst.\nVed alle fem typer terrændæk er det vigtigt, at der ikke opstår kuldebroer ved terrændækkets tilslutning til husets fundament og ydervægge. Der skal isoleres lodret ved fundamentet, så der ikke opstår revner, der kan lede kulde ind i huset.\nHvordan fungerer et terrændæk?\nFor at et terrændæk skal fungere optimalt, stilles der store krav til den byggetekniske konstruktion og den håndværksmæssige udførelse. Der er ingen lovkrav på området, men der findes en række retningslinjer for, hvordan der laves et korrekt og holdbart terrændæk.\nDet kapillarbrydende lag skal forhindre fugten fra jorden i at trænge op i huset. Derfor skal det være minimum 150 mm tykt.\nDet støbte betonlag bør ikke være mindre end 100 mm, og det skal være armeret.\nSåfremt der findes en fugtfølsom gulvbelægning som trægulv, skal der lægges en fugtspærre oven på betonlaget så fugt fra betonen ikke kan komme op i gulvbelægningen. Fugtspærren skal tapes sammen i samlingerne, og overlæg skal minimum være på 200 mm.\nMere end halvdelen af isoleringen skal placeres under betonen for at undgå kondens på oversiden af fugtspærren.\nKuldebroer ved husets sokkel skal reduceres og om muligt fjernes ved at isolere lodret yderst ved fundamentet.\nAlle varmerør skal isoleres. Der, hvor rørene går igennem betonpladen, skal der være foringsrør.\nIsoleringsmaterialet skal være trykfast og kan fx bestå af løse letklinker (lecanødder), trykfaste mineraluldsplader eller polystyrenplader (flamingo). Nogle materialer er både kapillarbrydende (forhindrer opstigende fugt) og varmeisolerende på samme tid.\nDen radioaktive luftart radon kan trænge op i boligen fra jorden. Det støbte betonlag, som er i de fleste terrændæk, anses dog – såfremt det er armeret tilstrækkeligt - for at være tæt i forhold til radon. Problemer med opsivning opstår ofte ude langs vægge og fundament. Undgå det ved at klæbe en radonspærre på betonen og lade denne gå op ad ydervæggen.\nLÆS OGSÅ:Sådan isolerer du gulvet, når der ikke er kælder\n"Småhuse". SBi anvisning 189\n"Bygningers fugtisolering". SBi anvisning 178\nLæs mere om terrændæk hos BYG-ERFA


Eksistentiel og Åndelig omsorg til døende. - ppt download\nEksistentiel og Åndelig omsorg til døende.\nOffentliggjort afFrederikke Nielsen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Eksistentiel og Åndelig omsorg til døende."— Præsentationens transcript:\n1 Eksistentiel og Åndelig omsorg til døende.\nEt aktionsforskningsprojekt i samarbejde med Hospice Limfjord. Projektansvarlig- Vibeke Graven8cand mag i samfundsfag og filosofi. Filosofisk praktiker. Tidligere lektor ved University College Lillebælt nu ph.d. studerende i humanistisk palliation på Ålborg Universitet.\n2 Undersøgelsens formål\nAt søge en praksisbaseret forståelse af åndelig og eksistentiel omsorg til døende, der kan bidrage til en dialog om udvikling af den essentielle og åndelige omsorgs betydning i den palliative indsats.\n3 Centrale delspørgsmål i projektet.\nHvordan kommer den eksistentielle og åndelige omsorg til udtryk i den konkrete praksis på hospice? Hvilke værdier og dyder finder hospicepersonalet betydningsfulde i mødet med den døendes/pårørende eksistentielle og åndelig behov. Hvilket syn har hospicepersonalet selv på eksistentielle og åndelige spørgsmål relateret til døden, og hvordan bruger de dette livssyn i omsorgen.\n4 Hospice Limfjord en del af projektets dataindsamlingen.\nDeltagergruppe i filosofisk praksis forløb. Deltagergruppe på 6 medarbejder med erfaring og interesse for åndelig og eksistentiel omsorg. Gruppe- individuelle samtaler 5-6 arbejdsdage pr person. ( 6-8),\n5 Samtalerne tager afsæt i deltagerne konkrete oplevelser og eksempler på at imødekomme døendes/pårørendes eksistentielle/åndelige behov Beskrivelsen af oplevede eksempler følges af en refleksion af, hvad det særligt eksistentielle/åndelig er i situationen, og hvad der fremtræder som betydningsfuldt og vigtigt at være og gøre i situationen, og i den åndelige og eksistentielle omsorg i mere almen betydning. Rette fokus mod sammenhængen mellem formulerede idealer om den åndelige og eksistentielle omsorg og mulighederne/begrænsningerne i den praktiske hverdag, omsorgen udspiller i.\n6 Samtalernes form. Sokratisk dialoggrupe.\nDeltagergruppen med afsæt i et oplevet eksempel søger mod en fælles forståelse af et spørgsmål, de er enige om er aktuelt og betydningsfuldt i hverdagens eksistentielle/åndelige møder med den døende/ pårørende Individuelle filosofiske samtaler. En dialog om noget, du er optaget af ud fra dine erfaringer med eksistentielle/åndelige møder med den døende og pårørende. Samtalens for mål er at gæsten bliver mere afklaret med sin tilgang til sin praksis og måske livet i det hele taget. Samtalens fokus er ikke at nå til bestemte løsninger af specifikke problemer.\n7 Etiske overvejelser. Det er frivilligt at deltage i projektet og man har til enhver tid ret til at træde ud af projektet. Samtalerne er personlige sags orienteret samtaler, der er rettet mod en tænkning om , men ikke vurdering af egen praksis. Samtalerne bliver optaget og vil udelukkende anvendes til forskningsbrug og da i anonymiseret form med mindre andet er aftalt.\nDownload ppt "Eksistentiel og Åndelig omsorg til døende."


Din bils kobling består af en lang række bevægelige dele. Det er dele, der bliver brugt mange gange i løbet af en køretur. Det er selvfølgelig ensbetydende med, at de slides.\nFor de fleste bilers vedkommende betyder dette, at der kommer et tidspunkt, hvor det er nødvendigt, at der enten udskiftes en række dele, eller at hele koblingen bliver udskiftet.\nSkaber forbindelse til gearkassen\nBilens kobling er en essentiel del af din bil. Uden en kobling ville din bil ikke kunne køre. Desuden er den også en vital del af at skåne din bils gearkasse.\nDet skyldes, at det er koblingen, der er forbindelsen mellem motor og gearkasse. Derfor er det også den, der sørger for at trækkraften fra motoren rent faktisk formidles videre til hjulene via gearkassen.\nFungerer koblingen ikke optimalt, vil du ikke blot kunne mærke det på køreoplevelsen. Ikke nok med det, så kan det faktisk også ende med at forårsage skade på gearkassens indre dele, hvilket kan have negative følger.\nI og med, at gearkassen er både omfattende og bekostelig at reparere eller udskifte, er det en god idé, at du sørger for at passe rigtig godt på din kobling.\nHvad koster udskiftning af kobling?\nHvis du skal udskifte koblingen på din bil, vil du sikkert gerne vide, hvad det skal koste. Desværre er det ikke helt så ligetil at give et konkret svar på dette. Der er nemlig stor variation i priserne.\nUdskiftning af kobling er ikke billigt, men det er dog billigere, end at skulle udskifte hele gearkassen. Derfor kan det bedre betale sig at passe og pleje koblingen, end at skulle udskifte din bils gearkasse.\nVil du gerne have en konkret pris på udskiftning af kobling, er du nødt til at indhente en række tilbud fra flere forskellige autoværksteder. Det er den eneste måde, der kan gives et konkret svar på dette.\nEr du derimod blot interesseret i en estimeret udskiftning af kobling pris, finder du herunder en liste, der kan tilbyde dig netop dette. Denne liste kan bruges til at give dig et nogenlunde overblik over priserne:\nCitroën: 5.761 kr.\nFiat: 4.567 kr.\nFord: 6.690 kr.\nHyundai: 4.643 kr.\nKia: 4.874 kr.\nPeugeot: 5.474 kr.\nSkoda: 6.623 kr.\nSuzuki : 4.757 kr.\nToyota: 5.294 kr.\nVolkswagen: 7.484 kr.\nSom du kan se, er det ikke muligt at give et konkret svar på en pris udskiftning af kobling. Der er ganske enkelt for stor forskel til, at det kan lade sig gøre – faktisk er der i flere tilfælde næsten 3.000 kr. til forskel.\nKia og Suzuki er blandt de billigste\nListen herover viser, at kører du i en bil fra enten Kia eller Suzuki, er du blandt dem, der slipper billigst, når du skal udskifte dens kobling.\nHvis du kører i enten Toyota, Citroën eller Peugeot befinder du dig dog også i den lave ende. Derfor bør det ikke være umuligt at betale for fx udskiftning af kobling Peugeot 206 eller udskiftning af kobling Citroën C1.\nEr dit bilmærke ikke repræsenteret på listen herover, er det sandsynligvis som følge af, at du kører i en bil fra et såkaldt premium-mærke. I et sådant tilfælde skal du naturligvis også forvente en højere pris.\nGenerelt følger bilens købspris samt prisen for vedligeholdelse og reparation hinanden. Køber du en dyrere bil, bør du derfor også forvente, at det er dyrere, når den skal en tur ind forbi mekanikeren.\nSpar penge med flere tilbud\nDer skal ikke være nogen tvivl om, at du sikkert ikke har lyst til at betale for høj en pris, når du skal skifte din bils kobling. Det er dog lettere sagt, end det er gjort, hvis du skal undgå dette.\nEn ting, der dog ikke er til at komme udenom i denne sammenhæng er, at du er nødt til at indhente en række forskellige tilbud på din opgave. Du må få alt i verden ikke blot vælge det første tilbud du får.\nHvis du gør det, er der en reel risiko for, at du ender med at acceptere et tilbud, der er alt for dyrt. Det vil du sikkert gerne undgå, og netop derfor er det en nødvendighed at indhente en bunke forskellige tilbud.\nPointen med at indhente forskellige tilbud er, at du kan lave en sammenligning af dem. Ved at gøre dette, er det muligt at vælge det af de modtagne tilbud, der er det bedste – og dermed også det billigste.\nHer er det selvfølgelig vigtigt, at du sikrer, at du sammenligner på lige vilkår. Sørg for, at du fx kun får tilbud fra værksteder, hvor du er sikker på, at de udelukkende benytter sig af originale dele til reparationerne.\nEndvidere er dette også med til at sikre, at du får et godt indblik i det generelle prisniveau. Det er en fordel, da det medfører, at du har lettere ved at vurdere, hvorvidt et givent tilbud er dyrt eller billigt.\nHvornår bør man skifte kobling?\nDer findes op til flere sliddele på din bil. Der er en stor del af dem, der skal skiftes efter er vist antal kilometer eller et vist antal år på vejene. Det er fx noget, der gør sig gældende for din bils tandrem.\nDet er dog vigtigt, at det er gjort klart, at en kobling ikke er noget, der skal skiftes efter et vist antal kilometer. Derimod er det noget, der skal skiftes ud, hvis du kan mærke, at den ikke længere fungerer optimalt.\nHvordan ved jeg om min kobling fungerer optimalt?\nFøler du ikke at pedalen går stramt? Og føler du, at din bil både kobler godt nok ud og er let at få i gear? I så fald er der meget, der tyder på, at der ikke er nogle problemer med koblingen i din bil.\nDet er dog en anden sag, hvis du kan mærke, at koblingen ’børster tænder’, når du skifter gear. Det samme er gældende, hvis du kan mærke, at pedalen er stram, når du træder den ned.\nI begge tilfælde er det tegn på, at det er ved at være på tide, at du får udskiftet din kobling.


Find den rigtige håndsprit dispenser til din virksomhed - CP Robotics\nFind den rigtige håndsprit dispenser til din virksomhed\n2020 blev året hvor vi alle skulle indkøbe håndsprit dispensere i stor stil, og behovet fortsætter i 2021, og måske endda også i de kommende år. Der findes dog flere forskellige typer håndsprit dispensere, som vi alle skal have overblikket over for at kunne finde den helt rigtige håndsprit dispenser til virksomheden. Derfor får du lige et overblik over de forskellige typer her. Køb håndsprit dispenseren er dog kun første skridt. Du skal også sikre, at den bliver brugt og indsætte et system for opfyldning af dispenseren. Du kan desværre ikke nødvendigvis forvente, at brugerne selv informerer dig, når den er tom. Derudover skal du også implementere et system for køb af håndsprit, så du aldrig løber tør.\nBerøringsfri håndsprit dispenser\nEn mere og mere almindelig type håndsprit dispenser er den berøringsfrie version. Denne håndsprit dispenser fungerer sådan, at man sætter hånden ned under dispenseren, hvorefter en sensorer detekterer hånden og så får man automatisk håndsprit, uden at røre dispenseren. Dette er uden tvivl den bedste håndsprit dispenser ift. Hygiejne, og netop derfor egner den sig godt til at stå i køkkenet og på toilettet.\nNår man vælger en håndsprit dispenser, så bør man grundigt overveje hvilken type, som folk vil være mest tilbøjelige til at bruge. Der findes eksempelvis mange væghængte håndsprit dispensere, som er forholdsvis diskrete og derfor pæne at have i de fleste virksomheder. I nogle situationer vil en gulvstander dog være mere synlig, så brugerne ikke kommer til at gå forbi dispenseren uden at spritte af. Hvis du er forholdsvis sikker på at dispenseren ikke vil blive overset, så kan du sagtens vælge en væghængt dispenser.\nEn meget almindelig form for håndsprit dispenser er gulvstanderen. Denne er smart og praktisk fordi man kan placerer dem over alt. Dette er også en fleksibel løsning, fordi den nemt kan flyttes, hvis behovet ændrer sig. Hvis du er i tvivl om, hvor det mest optimale sted at placere en håndsprit dispenser er, så køb gerne en gulvstander, så du kan eksperimentere med forskellige placeringer.\nPrevious 3 soveværelse trends i 2021\nNext Genvex filter – hvorfor skal jeg bruge det?


Panserkrig :: Krigsvidenskab.dk\nBetragtninger over fortid og frem tid.\n(Gengivelse af en artikel af den kendte, tyske general Guderian i »Armored Cavalry Journal«. Jan. febr. 1949).\nDe de tyske pansertropper brød igennem den forlængede Maginotlinie ved Sedan i mai 1940 og nåede Atlanterhavet og Sommeflodens munding i løbet af få dage, vakte dette heldige resultat forbavselse selv hos de professionelle. Undersøgelserne angående de allierede franske og britiske troppers nederlag dengang er ikke ophørt siden da. Man tilskrev i første omgang det tyske held en formodet numerisk overlegenhed. Franskmændene anslog den tyske panserstyrke på vestfronten i maj 1940 til 7000 kampvogne, hvorimod der ifølge de franske opgørelser kunne stilles omkring 4500 kampvogne på de allieredes side. I virkeligheden var organisationsmæssigt antallet af tyske kampvogne (medregnet opklaringspanservogne) 2800. E fter omhyggelig beregning kan det godtgøres, at styrken var ca. 2000, når man fradrager opklaringskøretøjerne og de køretøjer, som faldt ud under marchen den 13. maj, datoen for overskridelsen af Meuse. Det var derfor ikke numerisk overlegenhed, som var årsagen til Tyskernes overraskende sejr. Følgeligt må der have været andre årsager af afgørende art. N år et slagt er tabt, plejer man først og fremmest at dadle ledelsen og søge fejlene dér. N år et slag er vundet, stiger antallet af dem, der vil have æren derfor, betydeligt. H eraf følger derfor, at ledelsens ansvar for det heldige resultat var akkurat lige så stort på sejrherrens side, som det i nederlaget var det for den slagne. V i må derfor først og fremmest betragte ledelsen af det tyske panservåben, hvis vi ønsker at forklare den tyske sejr på vestfronten i 1940.\nLedelsens indflydelse på de tyske panserstyrker gjorde sig gældende længe før krigen. Den bestod i en fornyelse af det gamle, prøvede grundlæggende princip for rytteriets ledelse. Føre ren skulle være langt fremme. Han skulle være, hvor han selv kunne se, hvad der foregik, og direkte modtage meldingerne fra sine opklaringsenheder, således at han blev i stand til hurtigt at udgive sine ordrer. V ar der tale om store enheder, der marcherede i flere kolonner, måtte han være ved den vigtigste kolonne. Han måtte i hvert fald være i spidsen a f sin reserve; thi i modsat tilfælde ville han miste enhver mulighed for at føre. Pansertroppernes fører må udføre sin funktion personligt. Han kan ikke tillade sig at lade sig repræsentere ved medlemmer af sin stab. Soldaten ønsker selv at se sin general. På den anden side skal hans stab have en vis stabilitet, således at meddelelsestjenesten og forbindelsen til siden og bagud kan opretholdes, og den kommanderendes ordrer meddeles alle dem, de angår. Heraf fremgår nødvendigheden af at dele staben i en forreste echelon, som ledsager den kommanderende, og en bagvedværende, der sørger for overgivelse a f ordrer og meddelelser til siderne og bagud. Den forreste eller kommandostabens echelon må være lille, bevægelig og i stand til at sørge for sig selv på kamppladsen. Den skal derfor transporteres i panservogne. Den må være udstyret med de allerbedste forbindelsesmidler.\nDet vigtigste forbindelsesmiddel er radioen. Næsten alle fægtningsbefalinger under bevægelseskrigen i Frankrig blev givet ved radio. Disse befalinger må naturligvis være i kode, hvilket kræver et chifreringsapparat i den kommanderendes køretøj. Fuldstændig og virksom brug a f radio til udgivelse af befalinger kræver stor kortfattethed i ordlyden. Dette »kommandosprog« for de pansrede enheder forudsætter en særlig indøvelse. Telefonen er imidlertid på ingen måde blevet overflødig. Den blev regelmæssigt brugt i de mobile faser af krigen i Frankrig og Rusland til at sikre strømmen af meddelelser bagud. Radioforbindelse alene er utilstrækkelig til i det lange løb at sikre overbringelse bagud af ordrer og meddelelser — særligt ikke af ordrer vedrørende kontrollen med forsyninger. Men da luftangreb blev en stigende fare for forbindelserne bagud, særligt hvis vigtige forsyningslinier og deres enheder udsøges som mål for luftangreb, vil trådforbindelser blive mindre og mindre pålidelige, og det vil blive mere og mere nødvendigt at tage sin tilflugt til radioen. Den høje grad af fuldkommenhed, der er opnået ved radioteknikens moderne udvikling, gør det muligt at benytte radioen på den måde. Radiotelefonen i særdeleshed letter kontakten mellem føreren og hans tropper, forudsat at god telefondisciplin opretholdes i begge ender. Kortfattethed og brug af koder er uundværlig. Jeg er sikker på, at intet andet system vil holde i fremtiden.\nLedelsens bevægelighed og den kommanderendes nærværelse m idt iblandt de kæmpende kampvognsenheder var den første af de årsager, som forklarer de store resultater, tyskerne opnåede. En anden årsag var koncentrationen af kampvogne i store enheder og disse store enheders samling i pansergrupper — senere endog i panserarméer — i områder af afgørende vigtighed. Før krigen havde vore modstandere tænkt på formation af store kampvognsenheder, men de havde forsømt at bringe dette princip til udførelse. Tyskerne var i virkeligheden de første, som realiserede tanken om at skabe en 'panserdivision. Alle andre hære optog senere dette princip på et eller andet tidspunkt før krigens afslutning.\nDe tyske panserdivisioner omfattede alle de tjenestegrene, som under kamp var fornødne til understøttelse for kampvognene selv: fodfolk (først kendt som »skytter« senere som »kampvognsgrenaderer«), opklaringstropper, artilleri, panserværnsenheder, pionerer, meddelelsestropper, sanitets detachementer, værksteder og anden bagvedværende tjeneste. E t spørgsmål, som særlig var under debat, var forbindelsen mellem kampvogne og det ledsagende fod folk. Der var ingen sinde tvivl om fodfolk som en del a f panserdivisionen; det eneste spørgsmål, der rejstes, var om i hvilket forhold. I 1940 bestod organisationen af 4 panserbatailloner, 2 skyttebatailloner og 1 skyttebataillon på motorcykler. I 1941 blev på H itler’s ordre antallet af panserbatailloner reduceret til 2 eller 3 og antallet af skyttebatailloner forøget til 4. Ved indledningen af felttoget i Rusland føjedes endnu en skyttebataillon på motorcykler til. Motorcykelskytterne var imidlertid ikke egnede til at imødegå de vanskeligheder, som veje og vejrbetingelser frembød i Rusland. A f den grund tilsluttedes disse batailloner opklaringsbatailloneme. Reduktionen af antal panserbatailloner til 2 eller 3 var beklagelig. N år alt kommer til alt, danner kampvognene panserdivisionens vigtigste våben, og det kan ikke betale sig at opstille det komplicerede apparat, som en panserdivision er, alene for en ringe kampvognsstyrke. Slagkraften i angrebet formindskes lige så hurtigt, som antal kampvogne reduceres. Vore største resultater i vest i 1940 afhang i høj grad af samling af alle vore kampvogne i en stærk division. Kun på den måde var det os muligt at få overtaget over vore modstanderes numeriske overlegenhed. På de steder, hvor de afgørende sammenstød fandt sted, lykkedes det os som et resultat heraf at blive numerisk stærkere end de fjendtlige styrker over for os. Enhver spredning af kræfterne er skadelig. Af den grund er et lille antal a f virkelig stærke divisioner at foretrække for et større antal svagere. Sandsynligvis er det rigtige forhold mellem kampvogne og det ledsagende fodfolk 1 bataillon fodfolk for hver panserbataillon.\nVed siden af spørgsmålet om motoriseret fodfolk må man også nøje overveje styrken a f de andre led, som skal anvendes til støtte for kampvognene, således at man sikrer sig en passende understøttelse uden at gøre divisionen som helhed til en uhandlelig organisation. I denne forbindelse tænker jeg først og fremmest på det pansrede artilleri. Dengang kampvognsenhederne dannedes, bad jeg om mekaniseret artilleri, men var ikke i stand til at få det, fordi egnede lavetter (på kædetræk) ikke kunne fremskaffes. Senere nægtede de højere artillerimyndigheder at lade konstruere mekaniseret artilleri, fordi de ikke forudså en kamp af så hurtig bevægelig natur, at motortrukket artilleri ikke ville kunne følge dens bevægelser. Den første konstruktion a f mekaniseret artilleri blev først færdig så sent, at den var uden virkelig betydning før krigens afslutning. Fø r krigen omfattede det pansrede artilleri kun 6 batterier, hvert på 4 lette felthaubitser, det foretrukne og mest anvendte skyts i vort tyske artilleri. E fter felttoget i Polen forstærkedes artilleriet ved følgende forøgelser: 1 tung bataillon bestående af 2 batterier tunge haubitser (150 mm) og 1 batteri på 4 100 mm kanoner. Hen imod krigens afslutning blev antallet i det tunge, mekaniserede batteri forøget til 6 for at have tilstrækkeligt skyts til at erstatte tab i kampen og for at lette springene fremad under en kamp, der udviklede sig hurtigt. Indtil krigens slutning var panserdivisionerne i stand til at råde over 9 batterier. Det er sandsynligt, at det vedblivende vil være et passende antal for divisioner, der har 3— 4 kampvogns-, henholdsvis skyttebatailloner. De pansrede opklaringsbatailloner var oprindelig sammensat af 2 pansrede opklaringskompagnier, 1 skyttekompagni på motorcykler og 1 kompagni med tunge våben (med 1 deling lette kanoner, 1 deling panserværnskanoner og 1 deling pionerer). Motorcykelrytterne blev afskaffet under felttoget i Rusland. De pansrede meddelelsesbatailloner bestod af 1 radiotelegrafkompagni og 1 kompagni, der havde både radio- og telefonmænd. Disse batailloner omfattede meddelelsesdelinger for cheferne for kampvogns- og skytteenheder. De transporteredes tildels på pansrede køretøjer. A f særlig værdi for kampvognen er pionererne. Disse tropper må være vel øvede i at slå bro over floder, i anlæg af veje over sumpet terrain og i ødelæggelse af minefelter og andre hindringer for kampvogne. Ud over pionerbataillonen, af hvilke der var een til hver panserdivision, må panserskyttebataillonerne, panseropklaringsbataillonerne såvel som pionerdelingerne yde teknisk hjælp, hvor det er nødvendigt. Uheldigvis nåede den tyske fremstilling af kampvogne a ldrig så vidt, at det ønskede udstyr til artilleri-, pioner- og opklaringsenheder kunne skaffes. Panserdivisionens effektive kampkraft er proportional med antal fuldt pansrede enheder a f den art, som indgår i den.\nPanserværnsskytset var oprindelig udstyret med 37 mm trukne kanoner. Kalibret øgedes i løbet a f krigen, først til 50 mm og senere til den 75 mm lange kanon. I den fremtidige udvikling vil den lange, mekaniserede kanon være den mest ønskelige.\nDen tredje faktor, som var afgørende for vore heldige resultater, var vore bevægelsers store hastighed. Dagen efter, at det havde udført gennembruddet ved Sedan i 1940, marcherede m it panserkorps 165 km, og efter gennembruddet af Aisnefronten i jun i 1940 — fra Marne til Schweiz’ grænse — opnåedes en gennemsnitlig dagsmarch på 100 km. H urtig udnyttelse af de første resultater under felttoget i Rusland forhindrede et virksomt russisk forsvar af Dnieprlinien og gjorde det muligt at tage Smolensk. Samtidige gode resultater, der opnåedes af kampvognsenheder på hovedstyrkens flanker, skabte gunstige betingelser for en tidlig fortsættelse af angrebet mod Moskva. A t H itler undlod at drage fordel af denne gunstige situation, er en anden historie. I hvert tilfælde var vor bevægelseshastighed en betingelse for vor store fremgang under krigen. Og det var bevægelseshastigheden, som hjalp general Patton til hans sejre på invasionsfronten i 1944. Denne pansrets ejendommelighed vil bevare sin betydning særlig i betragtning af luftvåbnets stigende indflydelse.\nDette fører os til spørgsmålet, om man skal give hu rtighed eller pansring fortrinet, når man skal vælge mellem de forskellige kampvognstyper. Den sidste model i den tyske krigstids konstruktioner viste, at den ene af disse egenskaber ikke nødvendigvis udelukker den anden. T iger II (kendt af de allierede som »Royal Tiger«) havde meget tungt panser, navnlig i fronten, samtidig med at den bar en lang 88 mm kanon. Ikke desto mindre var den i stand til en maksimumshastighed på 70 km med en vægt af omtrent 70 tons. »Jagdtiger« bar et endnu tungere panser og dertil en 128 mm kanon — om end denne kanon ganske vist ikke var affuteret i et drejetårn. Imidlertid er en kampvogn af Royal Tiger-typen et så værdifuldt kampinstrument, at den ikke skal anvendes til opgave af sekundær vigtighed. Hvor hastighed er den fremherskende faktor, kan man nøjes med køretøjer af meget lettere type, f. eks. de pansrede opklaringsvogne. For køretøjer af denne type er hastighed og terraingående evne af større vigtighed end tungt panser, og godt radioudstyr og en panserbrydende kanon er lige vigtigt for dem. I fremtiden vil det derfor være praktisk at bygge lette, hurtige opklaringspanser køretøj er, som skal bruges i forening med kampvognene, danne nær- og kampopklaring for kampvognsenhederne samt også løse taktiske opgaver som et led i de pansrede opklaringsbatailloner og i fodfolksdivisionerne. Formodentlig vil køretøjer med kædetræk blive foretrukket for køretøjer på hjul, da kæden har større terraingående evne end hjulet. Dette gælder i særdeleshed i Østeuropa.\nSom helhed skyldes vore store resultater i Frankrig 1940 og i Rusland 1941 følgende faktorer: 1) Udelukkende føring ved generaler, der er langt fremme i fronten og udstyret med fortrinlige radioforbindelser, 2) Samling a f kampvognene i store enheder og tætsluttet anvendelse af disse enheder i de områder, der er af afgørende vigtighed, 3) Maksimum af hurtighed i alle bevægelser, særlig under udnyttelse a f de første heldige resultater. De samme elementer for sejren hjalp de allierede til deres store trium f i 1944. Hertil må føjes endnu en faktor af afgørende betydning på de allieredes side — absolut overlegenhed i luften.\nI 1944 var herredømmet i luften fuldstændigt på de allieredes side. Det modvirkede de tyske bevægelser på landevejene og på kamppladsen, næsten helt om dagen og i stor udstrækning også om natten. Det forstyrrede de tyske forsyningstransporter og indskrænkede derved panserenhedernes bevægelighed og kampkraft, samtidig med at det indskrænkede muligheden for erstatning af personel og udrustning. Vi var nødt til at marchere med stor dybde og store mellemrum, hvilket førte til stor spredning af enhederne på kamppladsen. Sløring blev a f meget væsentlig betydning for alle tropper, panserenhederne medregnet. Herredømmet i luften henledte tanken på en ændring af vore kampmetoder, idet det forudsatte bevægelse og kamp på den mørke tid af døgnet. Nattemarcher på veje blev et led i træningen og fremkaldte ikke større vanskelighed. Det samme gjaldt ikke nattemarcher gennem terrainet og kamp om natten, som indgød en ængstelighed og fiygt, det var vanskeligt at overvinde. Frem tidig vil det være nødvendigt for enhver hær, som ikke har overlegenhed i luften, at lægge stor vægt på spørgsmålet om terraingående bevægelser og kamp om natten. Der vil utvivlsomt blive fundet nye m idler til at overvinde disse vanskeligheder bedre end før. I denne forbindelse vil jeg gerne sige et par ord om lu ftværn, en art af forsvar, som fik en stigende betydning for de tyske panserstyrker. Ved krigens begyndelse havde hver panserdivision en luftværns artilleribataillon til rådighed, afgivet fra luftvåbnet og med kanoner af lille kaliber. Med undtagelse af et ringe antal maskingeværer til luftværn havde pansertropperne ikke selv noget luftværn. Dette udstyr var tilstrækkeligt, så længe vi havde herredømmet i luften eller i det mindste ikke var væsentlig underlegne i luftstridskræfter. Med 1943 begyndte imidlertid beskyttelsen mod luften at blive utilstrækkelig, og vi gjorde da en anstrengelse for at få konstrueret A A kampvogne. De første modeller blev kasseret af H itler, fordi de havde for høj silhuet. Nye planer blev udkastet, men der var ikke tid nok til at bringe dem til udførelse. E n passende forsyning med luftværnskanoner for upansrede tropper blev udsat på grund af utilstrækkelig produktion. I fremtiden vil det være tilrådeligt at bygge pansrede A A køretøjer udrustet med 30 eller 37 mm automatiske kanoner. Derudover vil det blive nødvendigt at forsyne alle motoriserede enheder med et antal A A maskingeværer tilstrækkeligt til at beskytte personellet mod »strafing«. Alle disse forholdsregler er af strengt passiv natur. E n stærk luftstyrke, indøvet til at operere i forbindelse med pansertropper og i stand til at rense himlen for fjendtlige flyvemaskiner, vil være langt mere virksomt.\nNødvendigheden af samarbejde mellem lu ft og panser er så åbenbar, at den før krigen optog de ledende officerers tanke i de forskellige lande. Dette var også tilfældet i Tyskland. Der kom imidlertid ikke noget praktisk resultat ud af disse tanker som følge af den kendsgerning, at Tyskland ikke havde nogen generalstab for panserstyrkerne, der kunne planlægge og bringe til udførelse øvelser i samvirke mellem luft og jord. Efterhånden, som krigen kom i gang, blev der imidlertid større tilslutning til samvirke blandt de to grene a f værnet. Det blev således, før felttoget i vest i 1940, muligt for mig at mødes med chefen for luftstyrkerne i min angrebssektor og få skabt en overenskomst om taktisk samvirke i angrebet på Maginotlinien ved Sedan — og gennemprøve det ved en øvelse på kortet. Den plan, vi prøvede teoretisk, viste sig af stor værdi i praksis den 13. maj 1940. Den bestod i styrtbomberangreb på de franske batterier og støttepunkter, udført ved enkeltvis optrædende eskadriller og fortsat under hele angrebets varighed fra kl. 14— 21. Stærk jagervirksomhed sikrede herredømmet over kamppladsen på denne dag. Resultatet svarede fuldtud til forventningerne. De fleste af de franske batterier forblev tavse, indtil de tyske angrebstropper var inde i deres stillinger — utvivlsomt fordi betjeningsmandskabet ikke havde forudset et fodfolksangreb, mens luftbombardementet var i fuld gang. De tyske stukaspiloter var udmærket stillet med hensyn til at følge troppernes fremrykning på jorden og til at regulere deres bombekast i overensstemmelse dermed. Lignende heldigt samvirke opnåedes i den første del af felttoget i Rusland. Denne væsentlige understøttelse a f de tyske panserstyrker begyndte at svigte, efterhånden som den tyske luftstyrke formindskedes. Resultatet heraf blev, at de tyske pansertroppers kampkraft blev vanskeligere stillet. Under invasionen på vestfronten i 1944 havde de allierede bedst mulige betingelse for at give deres panserenheder enhver ønskelig understøttelse ved samvirke med en overlegen luftstyrke. Efterhånden som der fremkom mere moderne udstyr, antog denne understøttelse en let modificeret form i forhold til den ældre tyske metode.\nDet vil i fremtiden blive nødvendigt at anvende metoder, der svarer til de mere fremskredne vilkår. På grund a f den overordentlige hastighed bliver det umuligt for jetmaskinerne at svæve over kampvognenes slagmark i en tid af nogen betydelig varighed, således som de gamle styrtbombere kunne. Det vil blive nødvendigt at bruge en anden type flyvemaskiner eller anvende andre metoder for samvirke. E t særligt og helt nyt problem er rejst ved atombomben. Dennes indvirkning på brugen af pansertropper vil højst sandsynlig være afhængig af, om bomben kan eller ikke kan benyttes på kamppladsen i nærheden af egne tropper. T ilgængelige pressemeddelelser angiver indtil dato, at bombens aktionsradius vil udelukke sådan anvendelse. Hvad angår det såkaldte V-våben, da begrænser dets mangelfulde træffesikkerhed dets nytte over for kampvogne, heri indbefattet dets kampværdi mod det bagvedværende område. Muligheden for dets anvendelighed mod panser vil vokse proportionelt med dets træffesikkerhed. A lt forandres! Fremtidens hærfører må knytte sin strategi og taktik til de virkemidler, som står til hans rådighed. Han må betragte sig som lykkelig, hvis han er stillet således, at han kan udøve nogen indflydelse på planlæggelse og konstruktion af en del af sine virkemidler. Netop derfor er det meget voveligt at komme med nogen forudsigelse angående krigens føring. Denne betragtning har tilskyndet forfatteren til at pålægge sig stor tilbageholdenhed med hensyn til sine tanker og udtalelser.\nKrig Tyskland Fremtid Panser Fortid Panserværn Årgang 1949 1949


DBU-direktør: Vi tolererer ikke spillere med domme for vold på Landsholdet – 365Nyheder.dk\nDBU-direktør: Vi tolererer ikke spillere med domme for vold på Landsholdet\nAf Rolf Larsen - 2/11/18 19:46\nFoto: © Anders Kjærbye – dbufoto.dk\nSpillerne på det danske fodboldlandshold er forbilleder og derfor vil DBU ikke tolerere spillere, som f.eks. har domme for vold. Den melding kommer DBU med efter Nicklas Bendner i dag blev idømt 50 dages fængsel for vold mod en taxachauffør.\nI Landsholdsspillernes “Code of Conduct”, som både kvinde- og herrelandsholdet har tilsluttet sig, hedder det bl.a. “Vi er forbilleder døgnet rundt, året rundt – både på banen, i byrummet og på sociale medier.”\nMeldingen er klar, man de danske fodboldspillere skal statuere et godt eksempel som et forbillede. Man har et ansvar, når man trækker den rød-hvide trøje over hovedet.\n– Som fodboldspiller følger dine fans dig, hvor end du er. Også når du ikke er iført dine fodboldstøvler. Derfor følger der selvfølgelig et ansvar med som forbillede for hele Danmark og andre fodboldspillere, som blandt andet går ud på, at du skal overholde regler – både samfundets, sportens og holdets eget regelsæt, siger Peter Møller, fodbolddirektør i DBU, som derfor ikke vil tolerere, at spillere med en dom for fx vold kan være en del af de danske landshold.\nDerfor betyder Nicklas Bendtners dom på 50 dages ubetinget fængsel i dag, at angriberen ikke er i betragtning til Herrelandsholdet lige nu, siger landstræner Åge Hareide.\n– Jeg er trist på Nicklas´ vegne over hele sagen. Man kan ikke repræsentere det danske landshold, mens man afsoner en dom for vold. Men når straffen er afsonet, kommer man tilbage til det danske samfund igen og til den tid kan man komme tilbage til landsholdet, hvis spillet på banen lægger op til det, siger Åge Hareide.


Gartner i Dynt ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en gartner i Dynt, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du nemt og hurtigt kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på gartner Dynt allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af gartnerer i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en gartner i Dynt til dig og dit gartner projekt!\nKan alle indhente tilbud på gartner Dynt?\nAlle kan indhente tilbud på gartnere i Dynt. Det kræver blot, at du har en nogenlunde om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på gartnere i Dynt, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige gartnere Dynt, som skal hjælpe dig med din opgave.\nGartner Bendstrup Aarhus\n← Facaderenovering Lille Bregninge Kalundborg\nGartner Møgeltønder →


Lely Center Rødekro anvender cookies på lcrodekro.dk, for at tilpasse indhold, funktioner og gøre det muligt at handle i vores webshop. Nødvendige cookies hjælper med at gøre en hjemmeside brugbar ved at aktivere grundlæggende funktioner såsom side-navigation og adgang til sikre områder af hjemmesiden. Hjemmesiden kan ikke fungere ordentligt uden disse cookies. Ved at klikke OK giver du samtykke til Lely Center Rødekro's anvendelse af cookies på vores domæne lcrodekro.dk. Du kan altid tilbagekalde dit samtykke.\nCookies er små tekstfiler, som kan bruges af websteder til at gøre en brugers oplevelse mere effektiv. Loven fastslår, at vi kan gemme cookies på din enhed, hvis de er strengt nødvendige for at sikre leveringen af den tjeneste, du udtrykkeligt har anmodet om at bruge. For alle andre typer cookies skal vi indhente dit samtykke. Lely Center Rødekro anvender cookies for at tilpasse indhold og gøre det muligt for at dig at handle i vores webshop. Vi videregiver ikke dine personlige oplysninger til tredjepart.\nEn accept af cookies er et samtykke til Lely Center Rødekro's anvendelse af cookies på nedenstående domæner. Du kan altid tilbagekalde dit samtykke nedenfor. Dit samtykke gælder for følgende domæner: lcrodekro.dk.\nLely Center Rødekro\nData fra besøgende på vores hjemmeside indsamles og gemmes. Det gør vi ved hjælp af cookies for at tilbyde dig den bedste og mest fuldførte browsing-oplevelse. På denne side kan du læse om den information, der indsamles, og hvordan den behandles.\nVi forklarer også, hvad du kan gøre, hvis du helt eller delvist foretrækker ikke at acceptere cookies.\nCookies er små teksfiler, som din browser gemmer på din harddisk, når du besøger Lelys hjemmesider. Cookies bruges blandt andet til:\nAt huske dit login-navn og dine indstillinger\nAt gemme dine foretrukne, så du kun skal indtaste dem én gang\nAt sørge for, at reklamer har relevans for dine interesser\nForetrækker du ingen cookies?\nHar du noget imod brug af cookies? Du kan tænde og slukke for cookies og slette dem ved hjælp af indstillingerne på din webbrowser. Det kan du kun gøre selv, da cookies gemmes på din computer. Hvis du ikke accepterer brug af cookies, kan du slå dem fra. Du kan få flere oplysninger herom via din webbrowsers Hjælpe-side.\nSkånevej 20, 6230 Rødekro\n+45 7466 6710\nCopyright © 2019 Lely Center Rødekro. All Rights Reserved.


Flere mænd i børnehaven skal bryde kvindedominans\nNyheder Skrevet af Administrator | 17.10.13 | 07:34\nMænd er et særsyn blandt kommunalt ansatte pædagoger.\nBlot syv procent eller 1719 af dem er mænd, mens 24.197 er kvinder. Og der er store forskelle kommunerne imellem, viser en opgørelse fra pædagogernes fagforbund, Bupl.\nHvor daginstitutioner i Københavns Kommune i gennemsnit kan mønstre 18,5 procent mandlige pædagoger - den højeste andel i landet - er blot fem ud af 226 pædagoger i Køge Kommune eksempelvis mænd. Det svarer til 2,3 procent.\nBlandt andet derfor sætter ligestillingsminister Manu Sareen (R) nu 1,8 millioner kroner af til pilotprojekter i kommunerne, der skal bryde kvindedominansen i daginstitutionerne:\n- Jeg tror, børn har brug for at se, at mænd kan være omsorgsgivende i en daginstitution. Hvis de kun ser kvinder, giver det et skævt billede, og mændene vil mangle som rollemodeller, siger ligestillingsministeren til Politiken.\nBirgitte Conradsen, næstformand i Bupl, glæder sig over, at der kommer fokus på området.\n- Når der i nogle kommuner er så få mandlige pædagoger, står vi med et stort problem, der skal løses. Vi kender ikke årsagerne, men det bør undersøges, siger Birgitte Conradsen til Politiken.\nAndreas Rasch-Christensen, forskningschef ved VIA University College, kalder forskellene "uheldige", mens professor i specialpædagogik ved Aarhus Universitet Niels Egelund råder kommunerne til at fokusere mere på fysisk udfoldelse:\n- Daginstitutionerne kunne fokusere mere på fysiske aktiviteter som at spille fodbold, lave bål, skære fisk op og den slags. Det kunne måske tiltrække flere mænd til faget, siger han til Politiken.


Ansøgers fremvisning ved et møde af apparat indrettet i overensstemmelse med et i en patentansøgning beskrevet apparat ikke anset for at være nyhedsskadeligt for patentansøgningen. - retsinformation.dk\nKEN nr 60337 af 16/10/1984 Gældende\nAnsøgers fremvisning ved et møde af apparat indrettet i overensstemmelse med et i en patentansøgning beskrevet apparat ikke anset for at være nyhedsskadeligt for patentansøgningen.\nPatentdirektoratet afviste indsigelse mod registrering af en ansøgnig om patent på et »apparat til måling af grader af termisk diskomfort samt anlæg med et sådant apparat«. Afgørelsen blev af indsigeren indbragt for Patentankenævnet under påberåbelse af nyhedsskadelige omstændigheder. Nævnet udtalte, at det ikke kunne anses for bevist, at apparatet var blevet forevist på en sådan måde, at nogen havde kunnet gøre sig bekendt med indretningen af det eller at klageren havde fået udleveret en artikel af ansøgeren, hvoraf opfindelsen kunne udledes. Patentdirektoratets afgørelse blev derfor stadfæstet.\nÅr 1984, den 16. oktober afsagde patentankenævnet (Beyer, Grønning-Nielsen, Asger Nielsen, Terndrup Pedersen, Vørts)\ni sagen j.nr. P. 25/82: Klage fra\npatentdirektoratets afgørelse af 10. september 1982 af patentansøgning nr. 622/71 fra\nThomas Lund Madsen,\nDen 17. august 1981 fremlagdes under nr. 143.426 en den 11. februar 1971 indleveret ansøgning om patent på et »apparat til måling af grader af termisk diskomfort samt anlæg med et sådant apparat«.Ansøgningen indeholdt 14 krav, hvoraf krav 1-4 lød således:\n»1. Apparat til måling af graden af termisk diskomfort, omfattende et opvarmeligt følerlegeme til simulering af det menneskelige legemes varmeudveksling med omgivelserne, midler til regulering af følerlegemets temperatur, samt midler til måling af følerlegemets varmeudveksling med omgivelserne, k e n d e t e g n e t ved, at midlerne til måling af følerlegemets varmeudveksling udgøres af midler til at måle den til følerlegemet afgivne effekt, og til frembringelse af en af denne effekt afhængig, første sammenligningsstørrelse, og at apparatet indeholder midler til sammenligning af den første sammenligningsstørrelse med en anden sammenligningsstørrelse, der afhænger af en fiktiv, på apparatet indstillet total varmeproduktion og/eller beklædning.\n2. Apparat ifølge krav 1, med en reguleringssløjfe indeholdende et i følerlegemet anbragt varmelegeme, en i følerlegemet anbragt temperaturføler samt en forstærker, der styres af temperaturføleren og føder varmelegemet, k e n d e t e g n e t ved midler til nedsættelse af reguleringssløjfens sløjfeforstærkning og dermed forøgelse af belastningsafvigelsen.\n3. Apparat ifølge krav 2, k e n d e t e g n e t ved midler til indstilling af størrelsen af belastningsafvigelsen med henblik på indstilling af en ønsket beklædning.\n4. Apparat ifølge et eller flere af kravene 1-3, med et sammenligningsorgan, hvis skala er inddelt i enheder til angivelse af graden af termisk diskomfort, og som tilføres de to sammenligningsstørrelser, k e n d e t e g n e t ved, at den første sammenligningsstørrelse afledes fra den til varmelegemet afgivne effekt over en trinvis indstillelig, første spændingsdeler, der indstilles ved indstilling af den totale varmeproduktion, og hvis delingsforhold på hvert trin er valgt således, at sammenligningsorganets visning ændrer sig een enhed, når den til varmelegemet afgivne effekt ændrer sig med et beløb svarende til, at de omstændigheder, hvorunder følerlegemet befinder sig, ændrer sig med een enhed ved den indstillede varmeproduktion.«\nDanfoss A/S, Nordborg, nedlagde ved skrivelse af 18. september 1981 indsigelse mod udstedelse af patent, idet selskabet anførte:\n»I fremlæggelsesskriftet står der, at det fra dansk patentansøgning 419/69 er kendt en varmeføler til brug i et termostatisk reguleringsanlæg for rumtemperaturen, og at denne føler overhovedet ikke efterligner det menneskelige legemes varmeudveksling med omgivelserne, og at denne overhovedet ikke kan angive termisk diskomfort, hvilket er en urigtig påstand.\nHvis De læser den danske ansøgning, står der på side 2, at opfindelsen har til hensigt at angive et varmefølersystem, som tillader at måle eller indregulere et levende væsens komfortzone. Med »komfortzone« skal der her forstås de forskellige betingelser, som sammen frembringer den følelse ved et menneske, at der i rummet netop er behageligt varmt. Målinger har vist, at denne følelse er til stede i det område, i hvilket hudtemperaturen andrager ca. 33 grader C. Dette svarer til en temperatur på klædedragtens yderside på ca. 26 grader C. For andre levende væsener gælder tilsvarende.\nDenne føler, der her er tale om, tager hensyn til både konvektionsstrømning og varmestråling, og samtidig tilfører man en varmeeffekt, der svarer til levende væseners aktivitetsniveau, således at den holder dens overfladetemperatur over omgivelsestemperaturen, og heri kan man sige,at apparatet, der er søgt patent på i fremlæggelsesskriftet, bygger på en varmeføler af den i ansøgningen 419/69 beskrevne art.\nEndvidere står der i patentansøgningen 419/69, at føleren indstiller sig på en temperatur, som svarer til en ligevægtstilstand mellem den optagende og den afgivende varmeenergi. Som følge deraf tages der ikke blot hensyn til omgivelsestemperaturen i relation til konvektionsstrømningen, men også til den på føleren optrædende stråling og den tilførte varmeenergi. Det svarer omtrent til tilstanden på huden af et levende væsen, fra hvilken der stadig afgives varme svarende til den indre forbrænding, hvorved varmeafgivelsen såvel retter sig efter omgivelsestemperaturen som efter den på huden optrædende varmestråling. For et givet aktivitetsniveau, f.eks. ved brændehugning, skrivebordsarbejde og spisning, kan føleren stedse frembringe en regulær størrelse, som indstiller varmeydelsen til et rum, således at der for den person, der benytter rummet, netop ydes velbefindendets komfortzone af rumtemperatur og varmestråling.\nOvennævnte har alt sammen noget med termisk diskomfort/komfort at gøre, og beskriver i store træk grundlaget for patentansøgningen.\nGanske vist beskriver ansøgningen 419/69 ikke en komfortligning, der svarer til Fangers, som er nævnt i fremlæggelsesskriftet, men det var før, Fanger fremkom med sin teori om komfortligningen.\nFøleren, som er angivet i ansøgningen 419/69, er altså en føler af den type, der angiver diskomforten, og hele fremlæggelsesskriftet 143.426 bygger derfor på en føler af den nævnte art, og apparatet kan altså ikke fungere uden den føler, der her er nævnt, hvorfor ansøgningen 143.426 ikke angiver en ting, der er ny i sig selv.\nEndvidere er der at sige til den kendetegnende del af krav 1 i fremlæggelsesskriftet 143.426, at det ikke synes at angive de nødvendige og tilstrækkelige midler til opnåelse af det angivne formål. Det vil sige, hvordan skal fagmanden løse det problem, som man ønsker løst, ved de midler, der er angivet i kravet.'\nVed skrivelse af 10. september 1982 besluttede patentdirektoratet at udstede patent i overensstemmelse med fremlæggelsesskriftet, idet indsigelsen afvistes med følgende begrundelse:\n»Den i Deres indsigelsesbegrundelse nævnte danske patentansøgning nr. 419/69 omhandler et termofølersystem til måle- regulerings- eller styreformål i af levende væsener benyttede rum. Den deri omhandlede føler er indrettet til at afgive og optage varmestråling, og der findes et opvarmningssystem, som kan varme føleren op til en værdi over omgivelsernes temperatur, til simulering af forskellige aktivitetsniveauer for lokalets brugere.\nDer er ikke angivet noget i ansøgningen om, at den effekt, der føres til føleren for at holde den på en bestemt temperatur, sammenlignes med en referenceværdi, der er tilvejebragt ved at simulere et aktivitetsniveau, en beklædningsgrad, o.s.v. til dannelse af en repræsentation for diskomforten. Føleren ifølge ansøgning nr. 419/69 skal slet ikke holdes på en bestemt temperatur, men tværtimod afføle temperaturen, og antager således en temperatur, der varierer med omgivelserne, og som repræsenterer måle- eller reguleringssignalet.\nOpfindelsen ifølge fremlæggelsesskriftet er således ikke kendt fra den nævnte danske patentansøgning.\nDe nævner i indsigelsesbegrundelsens side 2, næstsidste afsnit, at hele fremlæggelsesskriftet bygger på en føler af den nævnte art, altså den, der er omhandlet i patentansøgning nr. 419/69, og at apparatet ikke kan fungere uden denne føler.\nDe træk ved selve føleren, som arrangementet ifølge fremlæggelsesskriftet har til fælles med følerens ifølge ansøgning nr. 419/69, nemlig at der er et termoføleelement og midler til opvarmning af føleren, og at varmeudvekslingen med omgivelserne simuleres, idet der er taget hensyn til strålingen, er alle angivet i indledningen til krav 1 i fremlæggelsesskriftet som den teknik, opfindelsen bygger på.\nEndelig bemærker De, at krav 1 i fremlæggelsesskriftet ikke angiver de nødvendige og tilstrækkelige midler til opnåelsen af det angivne formål.\nDet må imidlertid anses, at krav 1 er tilstrækkeligt klart og bestemt, idet det, der er angivet i kravets kendetegnende del netop er det, der er det nødvendige for at apparatet skal have den tilsigtede virkning. Forklaringen i beskrivelsen er så fuldstændig, at det må anses for utvivlsomt, at en fagmand med støtte deri vil kunne udøve opfindelsen.«\nDenne afgørelse har klageren ved skrivelse af 1. november 1982 indbragt for patentankenævnet med påstand om,at ansøgningen afslås.\nKlageren har i et indlæg af 1. november 1982 henvist til, hvad han har gjort gældende under indsigelsesproceduren for direktoratet. Klageren har herudover anført, at apparatet ifølge ansøgningen er kendt før ansøgningens indleveringsdato, idet apparatet har været demonstreret i forbindelse med et møde, der afholdtes på Danmarks Tekniske Højskole i dagene 5.-7. november 1970, ligesom der under dette møde blev udleveret en artikel af ansøgeren »A New Instrument for Measruing Thermal Comfort« (bilag I), hvoraf opfindelsen kan udledes. Klageren har endvidere henvist til et resume af et foredrag »Termiske indeklimamålinger«, der blev holdt af ansøgeren ved den omhandlede lejlighed (bilag II).\nAnsøgeren har nedlagt påstand om, at den påklagede afgørelse stadfæstes.\nMed hensyn til den modholdte ansøgning nr. 419/69 har ansøgeren anført, at denne ansøgning omhandler en termostatisk føler til brug i et termostatisk reguleringsanlæg, og det særlige ved føleren er, at den ud over påvirkningen fra omgivelserne i det værelse, hvor den er anbragt, tilføres en konstant, men indstillelig varmeeffekt. Dette medfører, at føleren så at sige »føler« en højere temperatur end den,der findes i værelset, og føleren vil derfor, når den tilføres den ekstra varmeeffekt, bevirke en nedregulering af varmetilførslen til værelset, indtil temperaturen stabiliseres på en lavere værdi. Tilførslen af den ekstra varmeeffekt svarer således helt til, at termostaten indstilles til en lavere temperatur. Det drejer sig her om et i og for sig kendt princip, der benyttes til fjernstyring af termostatiske følere, f.eks. med henblik på natsænkning.\nDen fra patentansøgning 419/69 kendte føler vil ikke kunne benyttes som følerelement i apparatet ifølge fremlæggelsesskrift 143.426. I dette apparat skal den varemeeffekt, der tilføres føleren nemlig hele tiden reguleres på en sådan måde, at følerlegemets temperatur principielt forbliver konstant. Det er klart, at dette ikke kan opnås med føleren ifølge ansøgning 419/69, fordi denne - for hver indstilling - tilføres en konstant varmeeffekt.\nAnsøgeren vil ikke bestride,at der ved mødet i november 1976 blev forevist et apparat, der var indrettet i overensstemmelse med fremlæggelsesskrift nr. 143.426. Apparatet blev imidlertid ikke forevist åbent, og apparatet som sådant giver ikke nogen som helst oplysning om opfindelsen.\nAnsøgeren vil heller ikke bestride, at artiklen (bilag I) beskæftiger sig med apparatet ifølge fremlæggelsesskriftet. Artiklen blev imidlertid ikke udleveret ved mødet i november 1970, og ansøgeren har fremlagt side 1, i sit svar af 4. januar 1983, der bærer datoen 21. januar 1971. Denne artikel er udarbejdet som et indlæg på den 5. Internationale Kongres for opvarmning, ventilation og airconditionering,der blev afholdt i København 17.-19. maj 1971.\nDet er utænkeligt, at dette manuskript skulle have foreligget færdigt, oven i købet på engelsk, til mødet i november 1970.\nAnsøgeren har herved henvist til, at P.O. Fanger den 11. november 1970 forsvarede sin doktorafhandling »Thermal Comfort«, hvori de nye komfortindekser PMV og PPD for første gang blev offentliggjort. Fig. 2 i artiklen (bilag I) er fra denne doktorafhandling, der desuden er den første vigtigste reference bag artiklen.\nEndelig anfører ansøgeren, at resumeet af foredraget (bilag II) intet indeholder om et apparat til måling af den termiske diskomfort, og der er ikke antydet noget om, at foredraget skulle komme ind på dette emne.\nKlageren har i en replik af 4. december 1983, bl.a. udtalt, at han ikke kan oplyse publiceringstidspunktet for den omhandlede artikel (bilag I).\nSagen har været behandlet i nævnets møde den 1. oktober 1984.\nFor klageren mødte ingeniørerne J. Jeppesen, Hallgren og J. Rasmussen.\nFor og med ansøgeren og opfinderen Thomas Lund Madsen mødte ingeniør E.Gjellerup.\nParterne procederede spørgsmålet om den fremlagte ansøgnings forhold til den modholdte ansøgning nr. 419/69 og udtalte sig i det væsentlige i overenssstemmelse med de skriftlige indlæg.\nIngeniør Hallgren og ingeniør Rasmussen forklarede, at de havde været til stede ved mødet i november 1970 og havde fået forevist et apparat svarende til det i den fremlagte ansøgning omhandlede, ligesom de ved denne lejlighed havde fået udleveret artiklen (bilag I).\nAnsøgeren Thomas Lund Madsen forklarede, at deltagerne i det omhandlede møde i laboratoriet havde fået forevist et apparat i princippet svarende til det i ansøgningen omhandlede, men ikke på en sådan måde, at de herved kunne gøre sig bekendt med det for opfindelsen væsentlige.\nIøvrigt var det i ansøgningen omhandlede apparat ikke identisk med det foreviste,der havde været genstand for en videre udvikling.\nAnsøgeren ville bestemt bestride, at artiklen (bilag I) var blevet udleveret ved mødet. Den var ikke færdig ved den tid, og blev først offentliggjort i forbindelse med Kongressen i maj 1971.\nResumeet af foredraget ved mødet i november 1970 (bilag II) omhandlede ikke ansøgningens genstand.\nKlageren frafaldt henvisninger til dette bilag.\nSom sagen har foreligget for patentdirektoratet, tiltrædes det, at indsigelsen af de af direktoratet anførte grunde er afvist.\nMed hensyn til de af klageren først for nævnet påberåbte nyhedsskadelige omstændigheder bemærkes, at det ikke kan anses for bevist af klageren, at apparatet ifølge ansøgningen har været forevist på en sådan måde, at nogen herved har kunnet gøre sig bekendt med indretningen af apparatet ifølge ansøgningen.\nDet kan endvidere ikke anses for bevist, at klageren har fået udleveret ansøgerens artikel »A New Instrument for Measuring Thermal Comfort« ved det i november 1970 afholdte møde.\nJ. Beyer. Grønning-Nielsen. Asger Nielsen. P. Therndrup Pedersen. S.A. Vørts.


Hvordan gør jeg min pc hurtigere\nHvordan gør jeg min pc hurtigere. 3 gratis tips til at få fart på pc'en\nSite map Sådan gør du din langsomme PC hurtig igen - PriceRunner VMware Har du overblikket over din it-sikkerhed? Brug strips til at samle kabler, der hænger løst og forstyrrer blæservifter og komponenter. Man kan sige, at dette er hovedproblemet med din computer, men der er også andre faktorer som spiller ind, og dem kommer vi til nu i hvert enkelt afsnit. Undgå dyre telefonregninger i sommerferien. feb Gør din computer hurtigere med en simpel oprydning Vil du gerne sikre, at du konstant har en velkørende pc, så kan det være en god idé at lave en Min anbefaling til Mac-brugere er, at hvis man har arbejdet i det samme. jan Lagerpladsen på enhver pc kan hurtig blive trang efter blot et par finde en del fart blot ved at rydde op på din pc, så du har minimum 5 GB. 5. mar Lad ikke din computer sinke dig. Her får du en række stærke tips, som kan gøre en ældre pc dobbelt så hurtig. Alle tips er gratis og duer i. Mange oplever at deres PC med Windows med tiden bliver ulidelig langsom og simple tiltag kan gøre den hurtig igen, samt hvordan du undgår din PC bliver.\nHVORDAN GØR JEG MIN PC HURTIGERE - pippi langstrømpe voksen. Langsom Computer?\nHvordan gør jeg min pc hurtigere, brugt mercedes c220 1. Ryd op på din harddisk\nDet foregår i to nemme trin. Du er garanteret blevet introduceret for alle mulige programmer, som kan gøre din PC hurtig igen. Men lad være med at bruge penge på dem. Det er ganske få af dem, der virker. Sådan gør du din sløve arbejds-pc hurtigere. Synes du også, at din computer er for sløv? Giv den lidt ekstra energi med disse seks trick. hvordan du får sat lidt ekstra skub i din sløve Windows-computer. Jeg er så heldig at kende flere af jer, og jeg er sikker på at I vil arbejde hårdt for den linje og den politik, som I er. Gør Windows 10 hurtigere ved at slå visuelle effekter fra jeg vil gerne modtage Komputer for alles nyhedsbrev med nyttige artikler samt markedsføring om Komputer for alle via e-mail. om din pc kan opgraderes - og hvordan. Windows Microsoft dropper længe ventet funktion En længe ventet funktion, der gør det muligt at samle. ondt i lysken højre side Har du som mange andre oplevet, at din PC over tiden er blevet langsommere, mere ustabil og at det føles som om internetforbindelsen er blevet langsommere? Så har Studenterguiden. Vi har identificeret fire problemer, der er typiske årsager til en langsom PC.\n2. maj Sådan gør du din sløve arbejds-pc hurtigere Derfor har vi fundet seks gode råd til, hvordan du får sat lidt ekstra skub i din sløve Windows-computer. "Jeg har to ambitioner og forventninger til mine danske kolleger". 12/ Gør din langsomme PC hurtig igen - gratis! . er programmer, der kan rense dine RAM og løbende tilpasse forbruget alt efter, hvordan du bruger computeren. En computer kan altid blive lige så hurtig som da du købte den, da computere ikke hvad gør jeg” eller “Hvordan får jeg min PC til at køre hurtigere i opstarten ?. Før du gør det, anbefaler vi at kontrollere, at al software på din PC kører som det Vi har lavet en liste, som du kan følge for at sørge for at holde din PC hurtig. Drivere fortæller operativsystemet, hvordan det skal tale med den hardware du . Min side · Ordrehistorik · Gavekort · Faste kampagner · Personlige oplysninger. jan Din PC er med garanti ikke så hurtig, som da du købte den. Der er dog håb forude. Med nogle små tips og tricks kan din gamle PC igen få fart. Det er programmer, som du sjældent har brug for, men som pc-producenterne har pre-installeret på din computer- Pc-producenterne gør det ofte, fordi de bliver betalt af softwareleverandørerne - eksempelvis antivirus-producenter - for at levere computere med prøveversioner af deres software.\nHVORDAN GØR JEG MIN PC HURTIGERE - fjernelse af uønsket hårvækst i ansigtet. Langsom Computer?\nHer på SlowPC. Vi har lavet en dansk guide, der viser dig vejen til en hurtig PC. Er du magelig anlagt, så får du også muligheden for at betale dig fra arbejdet, da vi har lavet nogle komplette programmer, og vi giver nogle bud andre programmer, der kan hjælpe dig med at gøre din langsomme PC hurtig igen. Vi anbefaler, at du starter med vores gratis guide , som trin-for-trin hjælper dig med at få farten op på din computer igen.\nSådan gør du din sløve arbejds-pc hurtigere hvordan gør jeg min pc hurtigere Som du kan se i menuen, har vi også en sektion med pc hjælp og support i forhold til emnet langsom pc. Her får du meget mere at vide om spørgsmålet “hvordan gør jeg min pc hurtigere?”.. Få flere råd HER. Hvis du har et godt råd inden for emnet langsom computer, er du mere end velkommen til at lægge en kommentar herunder. Når din computer er blevet hurtig igen – så skal du hente PC Speed Kit, som er det eneste program jeg vil anbefale. Så sikrer du dig, at din computer forbliver hurtig – og ikke bliver langsom igen om et par dage. Men inden du køber noget – eller gør mere – så lad mig bevise, at jeg ved hvad jeg snakker om.\nGratis programmer som scanner og renser din langsom pc for fejl. ✓ Læs mine anbefalinger ✓ Hent et gratis program ✓ Gør din langsom pc hurtigere nu!.\nSådan gør du din langsomme PC hurtig igen cavalier king charles hvalpe\nFind dig ikke i langsomme computere Hurtigere computer — PC tips samlet i skema Langsom pc — giv den old school look og kør hurtigere! Sådan holder jeg min pc sund og hurtig. Få nu renset din harddisk!\nGør din langsomme PC hurtig igen - gratis! . er programmer, der kan rense dine RAM og løbende tilpasse forbruget alt efter, hvordan du bruger computeren. Mange oplever at deres PC med Windows med tiden bliver ulidelig langsom og simple tiltag kan gøre den hurtig igen, samt hvordan du undgår din PC bliver. 2. maj Sådan gør du din sløve arbejds-pc hurtigere Derfor har vi fundet seks gode råd til, hvordan du får sat lidt ekstra skub i din sløve Windows-computer. "Jeg har to ambitioner og forventninger til mine danske kolleger". 12/ Gør din langsomme PC hurtig igen - gratis! Har du som mange andre oplevet, at din PC over tiden er blevet langsommere, mere ustabil og at det føles som om internetforbindelsen er blevet langsommere? Hurtigere PC. En række indstillinger, ødelagte filer og lignende kan være med til at gøre din PC langsom. der kan rense dine RAM og.\nHvordan gør jeg min pc hurtigere, jysk nakskov åbningstider 1. Ryd op på din harddisk\nLad ikke din computer sinke dig. Her får du en række stærke tips, som kan gøre en ældre pc dobbelt så hurtig. Alle tips er gratis og duer i Windows 7 — de fleste også i Windows 8. En forårsrengøring — det er ofte alt, hvad din pc skal bruge for at blive ligeså hurtig, som den var, da du købte den. Synes du også, at din computer er for sløv? Giv den lidt ekstra energi med disse seks trick. Twitter wittorff.\n22/01/ · Jeg ved, at følger du min guide til punkt og prikke, så får du aldrig igen en langsom computer. Denne guide er lavet med eksempler, som helt specifikt passer til, hvis du har en langsom pc med Windows 10, men kan også bruges hvis du har en langsom pc Windows 7 eller 8, da mange af komandoerne og opsætningen ligner hinanden ahillhqms.ses: 8. Vi valgte derfor at starte denne hjemmeside, hvor du kan finde gratis hjælp til at gøre din PC hurtigere. Vi fandt gratis løsninger på de problemer, der gør Windows PC’er langsomme. Disse løsninger præsenterer vi nu for dig i vores gratis danske guide til en hurtigere PC. Computer hurtigere Og det gode er så: At nogle af vores brugere har indsendt kommentarer i bloggen, hvor de fortæller om deres erfaringer. Så spørgsmålet “hvordan gør jeg ” bliver altså besvaret af flere forskellige, som har erfaringer, de gerne vil dele ud af. Langsom computer. Se også mere om transportbure til hunde. Hvad skyldes en langsom computer?\nGør pc’en dobbelt så hurtig Hvad skyldes en langsom computer?\nSiguiente: Sygekassen danmark århus » »\nAnterior: « « Flygtningecentre i danmark\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Hvordan gør jeg min pc hurtigere ahillhqms.se


Et Flyttefirma København der gør det godt - læs mere om det her\nDer er super mange der anvender det her Flyttefirma København i dag, og det er fordi det her er en af dem der gør det godt derude. Her har de nemlig altid styr på det som de går og laver, og det kan jeg godt lide. Her sørger de altid for at levere det som der er aftalt. Og på samme tid så har de rigtig meget erfaring indenfor dette branche. Det er klart noget som du med det samme skal kende til i dag, og det kan bare noget godt.\nEr det her noget som du meget gerne vil være en stor del af i dag? Så syntes jeg at det her er godt for dig.\nDer er mange der vælger den her virksomhed i dag af adskillige gode grunde. For det første så er det her noget som der bare kan et eller andet, hvis man gerne vil flytte noget. Og på samme tid så syntes jeg at det her vil være perfekt for en som dig. Som står derude, og har brug for et Flyttefirma København, fordi det her kan bare gøre det godt for jer alle.\nDerudover så syntes jeg altså også at det her med et godt Flyttefirma København. Det er noget som du skal kende til i dag, fordi det her er noget som du bare vil elske. Jeg kan også sige dig, at det her er en virksomhed der altid sørger for at dine ting er i sikkerhed. Og med det så mener jeg at det her er noget som der er sikkert. Og man kan på samme tid stole på dem utrolig meget, og det er jeg bare vild med.\nMen her kan du også få den perfekte huskeliste til dit bryllup – læs mere om det her!\nJeg syntes altså at det her med et af de helt gode Flyttefirma København, det er noget for jer alle i dag. Her syntes jeg at det her er perfekt på alle tænkelige måder derude. Og der er helt sikkert ingen der gør et lige så godt stykke arbejde som den her virksomhed. Derfor så vil jeg meget gerne anbefale dem til jer alle der læser med i dag. Tak for denne gang, og jeg håber altså at i alle har det meget godt derude. Håber at i kommer igen på bloggen meget snart.


Hjælp til Havkajak\nSpørger: jyske-mikkel d. 28-03-2018 17:08:23\nKæresten og jeg har snakket en del om en kajak-ferie.at eje en kajak har altid været en drøm, men de koster alligevel lidt, selv når jeg søger brugt.\nVi skal bruge en havkajak hver. Vi skal transportere oppakning (telt, tøj, mad) og være afsted i en 5-8 dage.\nUdover det så skal jeg selvfølgelig have lidt fiskegrej med og se hvad vandet byder på ;-)\nMen med et budget på 3000-3500 pr mand, så virker det næsten umuligt. Nogen her der kender til noget?\nSvar fra: toraa d.28-03-2018 19:04:17\nHvis du ønsker at tjekke om det er noget for dig, ville jeg se nærmere på mulighederne her\ndog har jeg ikke prøvet det selv, så egne erfaringer har jeg ikke. Men tjek mulighederne der, her kan du leje grejet for ca 350,- dog gælder tilbuddet typisk ikke overnatning. Der skal du ind på LifePlan Kajak & Friluftsliv´s webside for præcise oplysninger. Men der er da brugere med havkajak på siden, som nok er bedre til at rådgive dig end jeg selv, mener at huske brugeren Bersærk har kajak selv!\nSvar fra: jyske-mikkel d.28-03-2018 19:10:13\nMjaaaa. Har sejlet kajak før, mem vil gerne over til at eje min egen. Og ønsker ikke rigtig en “fiskekajak” da den ikke egner sig til længere ture, hvilket er prioriteten lige nu.\nSå jeg skal ihvertfald have min egen, og det samme virker til at gælde frøkenen. Takker for dit input, men skal købe kajak, ikke leje. :-)\nSvar fra: Jan R. Jensen d.29-03-2018 23:07:55\nJyske-mikkel, prøv at skrive til bersaerk her på tipset, han ved hvad der duer og til hvad og hvor.\njeg kender ingen med hans erfaring.\nSvar fra: per48 d.30-03-2018 09:38:36\nMin makker hygger sig i sin kajak,det noget der virker som han siger 1.bp.blogspot.com


Elizabeth Turner netværd, personlig liv, karriere, kæreste, biografi - Modeller\nElizabeth Turner netværd, personlig liv, karriere, kæreste, biografi\nFødselsdato: 9. juli 1994\nNettoværdi: 4,5 millioner\nElizabeth Turner er en professionel model, der kom til berømmelse efter at have været en gæt-pige, der kom sammen med Naomi Campell, Fergie, Kate Upton og Anna Nicole Smith. Turner er også en professionel slalomkano, der har konkurreret i mange konkurrencer. Elizabeth vandt en guldmedalje for et blandet C-2-arrangement på ICF Canoe Slalom World Championship i Wales.\nHendes karriere stiger stadig, og efter at have været en Guess-pige, begyndte hun at blive involveret og arbejde med mange store mærker. Turner har også vist sig på forsiden af modemagasiner og betragtes af mange som en skønhedsgudinde. Lad os nu lære mere om denne model, der elsker at gøre bølger.\nElizabeth Cameron Turner blev født den 9. juli i 1994. Hun blev født og opvokset i Georgia, Atlanta til sin mor Annie Turner. Hun har også to søskende, hendes søster hedder Sarah, og ud fra tingene ser de to søstre ud til at have en stærk bånd. Elizabeth elsker også sin lillebror Harrison Turner og nyder at tilbringe tid med sin familie.\nfri fra 106 og park krop\nTurner startede sin vej til uddannelse i en relativt ung alder og fik sig selv tilmeldt Duke University. I 2014 uddannede hun sig og tjente sin grad, dog fortsatte Elizabeth ikke sin uddannelse og ville fortsætte med modellering.\nHeldigvis for hende og hendes fans gik hun ikke til et standardopgaver 9-5 efter sin skole. Hun havde modelleret allerede inden eksamen, men efter at have fokuseret mere på det, blomstrer hendes karriere som model. Elizabeth ønsker dog på et tidspunkt at afslutte sin uddannelse og ønsker at få en ph.d.\nElizabeth Turner: Karriere\nTurner begyndte modellering, da hun stadig var på sin gymnasium. Hendes første større arbejde kom, da hun optog for Seventeen magazine og senere Teen Vogue. Det var ikke let for hende at fokusere samtidig på sine studier og modellering. Hun var en lys og usædvanlig studerende, der altid prioriterede sin uddannelse, og på universitetet holdt hun sine kvaliteter høje. Hun fik derefter en grad og skiftede endelig sit fokus mod sin karriere.\nElizabeth har fået fantastiske tilbud til modellering af Guess 'Jeans og Lingerie. Denne smukke model med sine fantastiske øjne har også fået hende på forsiden af magasiner som Maxim. I årenes løb har hun topbureauer som LA Models og 360 Management været ved at nærme sig og repræsentere Turner. I 2016 Illustrated Swimsuit Candidacy var hun en af de interviewede, og dette var et stort skridt i hendes karriere. For ikke så længe siden rejste Elizabeth til Palm Springs New York for at repræsentere og hjælpe med at være vært for en fest for Gæt. Efter at have lavet skud for Cerveza Cristal og Gigic Bikinis, lykkedes det at være ambassadør for AmEx. Turner er også ung, og som 24-årig har hun hele sin fremtid lagt ud foran sig.\nElizabeth Turner: Personligt liv\nElizabeth er ikke en generøs model, når det kommer til at dele oplysninger om hendes personlige liv. Hun er meget en meget karriereorienteret person, men er en aktiv figur på sociale medier; der har hun opretholdt et meget stilfuldt image og har ikke givet noget om sit personlige liv væk. Meget til hendes fans glæder, menes hun også at være single og ikke datere nogen.\nElizabeth er ikke nogen der er omkring rygter eller kontroverser. Hun går bare sammen med sin forretning og nyder en normal livsstil. Hun er meget tæt på sin familie og kan lide at give dem kvalitetstid, når hun finder det muligt. Turner har en søster ved navn Sarah og en bror ved navn Harrison, som hun elsker.\nElizabeth er en top professionel og på bare 24 har hun en nettoværdi på over $ 450.000. Hun har kæmpet meget for at komme til det sted, hun er nu. I øjeblikket er Elizabeth travlt med forskellige modelleringsprojekter og fotoseanser, og hun tjener det meste af sine penge på at gøre det. Imidlertid har hun været kendt for at godkende mærker på sociale medier platforme, og det er sikker på at betale hende godt.\nTurner er også aktiv på forskellige sociale medier platforme som Instagram hvor hun har over 810.000 følgere. Hun poster meget af sit professionelle arbejde i platformen og har en masse badedragt-fotos, som hendes fans ser ud til at elske.\nKlik for at læse om Gigi Hadid.\nhvor er Lisa Villegas nu\nder er brett fra tanket gift med\npat sajak og vanna hvid alder\nhvor meget er jim belushi værd


Årsager til angst hos børn | AnneHolst\nSlip af med din eksamensangst – workshop\nBeYou- mentorforløb til børn og unge\nBook en tid hos Anne Holst\naf Anne Holst | jun 26, 2015 | Fysiske reaktioner, Psykiske reaktioner | 0 Kommentarer\nDer kan være mange forskellige årsager til at børn udvikler angst. For nogle er det en traumatisk oplevelse der sætter angsten igang. Det kan være sådan noget som en bedsteforælder der dør, en forælder der er alvorligt syg eller andre svære oplevelser barnet kan komme ud for som f.eks. hospitalsindlæggelse, operation, oplevelsen af at miste kontrol eller være adskildt fra sine forældre. Skilsmisse og mobning og den sorg der ofte følger med hos barnet kan også sætte gang i angsten. Nogle børn er født sådan lidt mere modtagelige, for andre børn opstår den pludselig af omstændigheder i barndommen, men ens for alle former for angst er at det for barnet og familien ændre hverdagen markant, og at der er brug for at hjælpe barnet og familien sådan at barnet ikke bliver alvorligt syg af sin angst.\nSærligt sensitive børn og stress\nSom særligt sensitiv føler og mærker barnet dybt. Derfor kan det være stressende at være meget på. At være elev i en stor klasse, blive eksponeret eller være blandt mange mennesker som i skolengården, til fritidsaktiviteter, familiefester o.lign. Stress kan være direkte årsag til angst hos barnet. Det særligt sensitive barn der udsættes for stress og bliver presse til f.eks. at gå i skole, vil i mange tilfælde ende med at udvikle angst. At barnet er stresset og føler sig presset kan komme til udtryk på mange måder; se her min liste over tegn på angst. Et særligt sensitivt barn har ofte brug for struktur, genkendelighed, ro og pauser og derfor kan man som forældre og lærer med fordel tilrettelægge en skoledag med mulighed for dette. Som forældre kan det være nødvendigt simpelthen i perioder at give barnet faste fridage. Hvis et barn først har udviklet stress og angst så er det vigtigt helt at give barnet en lang pause med ro, præcis som voksne der bliver sygemeldt fra deres arbejde. Barnet har brug for ro til at blive rask igen.\nPres ikke det særligt sensitive barn\nJeg har personligt flere eksempler på psykologer der fortæller forældrene til barnet med angst, at barnet blot skal fortsætte med det barnet føler er vanskeligt og som skaber angst. Flere af eksemplerne går ud på at forældrene af psykologerne har fået at vide at barnet fortsat skal i skole hver dag, uanset tydelige tegn på angst, for på den måde vil barnet finde ud af det det ikke er farligt og derfor vil angsten forsvinde. Denne teori er kendt fra den kognitive terapi, men kommer ofte med et arbejdshæfte fyldt med redskaber til og altså ikke sådan blot som en besked om fortsat at presse barnet afsted. Jeg har også utallige eksempler på forældre der af skolen; lærerne, skolepsykologen eller sågar skolelederen får at vide at de skal sørge for deres angste barn kommer i skole hver dag og til alle timer på trods af at ingen af fagpersonerne ved noget om børn med angst eller kan hjælpe med særlige foranstaltninger i skolen. Mange forældre får at vide at de skal presse deres barn afsted, og at det er dem der er for blodsødende når de ikke kan få deres barn ud af døren om morgenen.\nDet har fatale konsekvenser at presse et angst barn på den måde. Barnet siger med al tydelighed med sine tegn på angst at det er presset over grænsen. Lyt for alt i verden til barnet. Jeg kender flere børn der er blevet mere alvorligt syge med angst af at blive presset på den måde. Det her med stress og de særligt sensitive børn er blevet en af mine hjertesager, da jeg ofte oplever at fagpersoner omkring barnet begynder at fortælle forældrene at det er dem der er forkerte, dem der måske smitter barnet med deres ængstelighed. På den måde kan forældrene begynde at tvivle på sig selv og føle sig presset. Så oven i den bekymring det giver forældrene at se deres barn syg med angst så kan forældrene også gå hen og blive syge selv; af mangel på hjælp, forståelse og pres fra skole og behandlere. Det er ikke udsædvaneligt at man som forældre selv får stress, depression o.lign når man har et barn med angst.\nHvad kom først?…forældrenes bekymringer eller barnets bekymringer?\nSom forældre har man som udgangspunkt en forventning om at ens barn fint passer ind i “normalen”. Man klør på med babysvømning, børnerytmik og andre sådan normale ting man kan gå til med sit lille barn. Hurtigt oplever man måske at ens barn ikke kan det. Barnet reagerer voldsomt på lyde, lugte, store rum eller mange børn. I vuggestuen er det ikke nemt at aflevere men man gør det alligevel for det er “normalen” og man skal jo passe sit job. I børnehaven bliver det ikke nemmere. Barnet vil ikke afsted. Vil helst være hjemme, men man afleverer alligevel for man skal jo arbejde. I skolen stiger kravene, rammerne er større og barnet vil sikkert stadigvæk helst være hjemme. Barnet udvikler tegn på angst. Som forældre har man ikke fortalt, ønsket eller vist sit barn at verden er farlig. Måske har ens barn faktisk altid vist forældrene at alt det “normale” man kunne og skulle ikke var noget det havde lyst til eller kunne holde til. Måske bliver forældrenes bekymringer startet af barnets reaktioner? Måske bliver vi som forældre kede af at aflevere vores barn, ikke fordi vi er bekymrede for at institution eller skole er farlige steder eller ikke gode nok, men fordi vores barn med sine reaktioner både fysisk og psysisk fortæller os at barnet ikke kan holde til det der er “normalt”. I flere medier og hos kendte psykologer lyder det ofte at man som forældre til børn med angst skal se på sig selv og sin måde at være forælder på. Det giver en skyld til forældrene jeg synes er aldeles uhensigtsmæssig og uberettiget. Som forældre til et særligt sensitive barn skal man passe ekstra på barnet hvis det viser tegn på angst. Og der er ikke noget vi som forældre hellere ville end at se vores børn kaste sig ud i verden med oprejst pande og gåpåmod. Men ofte har vores børns tilgang til verden været den stik modsatte. Og det uden at man som forældre har gjort noget for at påvirke barnet i den retning.\nRedskaber, støtte, omsorg og tålmodighed\nSærligt sensitive børn skal ikke presses ud af angsten uanset hvad psykologer, skoleledere, pædagoger, lærere, læger eller andre siger. Det særligt sensitive angste barn skal stille og roligt og med meget tålmodighed hjælpes ud af angsten. Det kræver de rigtige redskaber og den rigtige behandling og et stort stykke arbejde fra forældrene og barnet selv at komme tilbage i trivsel. Men jeg ved af personlig erfaring, fra min søn, at det kan lade sig gøre. Skolerne, bedsteforældrene, lærerne, pædagogerne og andre personer i barnets liv kan være med til at spille en vigtig og stor rolle i at barnet klare sig godt på trods af angst. Men det kræver viden om og samarbejde at hjælpe og støtte barnet bedst muligt. Med tålmodighed, forståelse, redskaber, hjælp og ikke mindst en god dialog omkring barnet kan der skabes en god mulighed for at barnet kan komme ud af stress og angst.\nRefektioner over livet med et angst barn\nafmagt anderledes angst angstbehandling begrænsninger bekymringer børnefødseldage børnehave børn med angst familie ferie forberedelse forældre følelser Idræt ingen overraskelser introvert kognitiv terapi krop krævende lejrskole livsændring lærer miljø narrativ terapi overnatning planlægning positiv udvikling psyke pædagog selektiv mutisme sidste skoledag skole skyld stress syg Særligt sensitiv tankemylder tegn på angst hos børn Undervisning vuggestue


Kommunen kommer med opfordring: Selvisolationen skal overholdes | ugeavisen.dk\nKommunen kommer med opfordring: Selvisolationen skal overholdes\nEgon Fræhr, borgmester Vejen Kommune, opfordrer borgere, der venter på at blive testet for coronavirus, til at gå i selvisolation, så de ikke risikerer at smitte andre. Arkivfoto: Chresten Bergh\nVejen Kommunes borgmester opfordrer på det kraftigste til, at borgere, der venter på at blive testet for coronavirus, sørger for at gå i selvisolation, så de ikke risikerer at smitte flere.\n12 nov. 2020 kl. 11:23\nVejen Kommune: De seneste uger har der været flere enkelte smitteudbrud med covid-19 på skoler og i dagtilbud i Vejen Kommune.\nI nogle tilfælde har det betydet, at over 100 børn og voksne skulle testes, og det er mange børn og medarbejdere der bliver berørt og som skal i selvisolation, indtil der ligger et negativt testsvar. Mange bliver berørt, når en eller to personer er smittede, fordi der er risiko for et stort lokalt udbrud, hvis smitten ikke opdages i tide.\nElever og medarbejdere bliver derfor kun sendt hjem til testning og dermed selvisolation, når det vurderes at være absolut nødvendigt i forhold til den konkrete situation.\nVi har fortsat brug for alles hjælp og opbakning til at gennemføre selvisolation så isoleret som muligt. På den måde sikrer vi, at så mange børn, unge og medarbejdere som muligt kan fortsætte i dagtilbud og undervisning uden at skulle sendes hjem.\nEgon Fræhr, borgmester, Vejen Kommune\n- Senest er der desværre begyndt at dukke lokale smittetilfælde op, som kan spores tilbage til misforstået eller mangelfuld overholdelse af selvisolation, eller som skyldes manglende kommunikation. Det er på mange måder fuldt forståeligt, fordi vi vel alle sammen er ved at være godt og grundigt trætte af corona, restriktioner og påbud. Men det er fortsat vigtigt at overholde selvisolation, når man nu er sendt hjem, og det er vigtigt at kommunikere internt i familier, vennekredse og andre forsamlinger, hvis der opstår smitte, siger Egon Fræhr, borgmester i Vejen Kommune, i en pressemeddelelse.\nHan understreger, at en overtrædelse af selvisolationen kan have konsekvenser for mange andre, både i privaten, men også i skolen eller på arbejdspladsen, og derfor appellerer han til, at alle gør hvad de kan for at overholde selvisolationen, hvis de er konstateret smittet eller i risiko for at være det.\n- Vi har fortsat brug for alles hjælp og opbakning til at gennemføre selvisolation så isoleret som muligt. På den måde sikrer vi, at så mange børn, unge og medarbejdere som muligt kan fortsætte i dagtilbud og undervisning uden at skulle sendes hjem, siger borgmesteren.


PressReader - Kroppen 3: 2017-12-07 - Hudtransplantation\nNogle gange har vores største organ brug for hjælp til at hele efter større skader.\nKroppen 3 - 2017-12-07 - Vidste Du At? -\nVed hudtransplantation fjernes hud fra et område af kroppen for at blive syet på et andet sted. Der kan være både kosmetiske og medicinske grunde til, at dette er nødvendigt, f.eks. alvorlige forbrændinger, plastikkirurgi, fjernelse af tatoveringer og medicinske tilstande som hudkræft og diabetes.\nAutograft transplantation er, når huden, der påsys, er hentet fra patientens egen krop, ofte fra bagdel, nakke eller underarm. Afhængigt af størrelsen på det område, huden er fjernet fra, bliver den så syet eller hæftet sammen, mens huden lægges hen over det skadede område. Ved allograft og xenograft transplantation er huden derimod hentet fra andre mennesker og dyr. Den måske allermest interessante metode inden for hudtransplantation er anvendelsen af kunstig hud kaldet Integra. Det er lavet af animalsk bindevæv og giver den skadede hud en organisk ramme, som den nye huden kan vokse ind i. Denne metode bruges f.eks. ved omfattende brandskader, hvor der ikke er nok frisk hud til at foretage en autograft.\nDonorhud Donorhuden lægges hen over det beskadigede område. Gazebind Et sterilt kompres beskytter, imens huden vokser sig fast, og nyt blodomløb etableres. Syning Små hudområder sys på, imens større områder kan hæftes på plads.