Luksus til lavpris hos OnePlus | Gadgets, trends og livsstil\nHvis rygter fra Asien taler sandt, pusler Samsung med en billigere Lite udgave af sit mobile flagskib Galaxy Note 10. En telefon, der i første omgang skal sælges i Europa.\nDén kan sydkoreanerne få god brug for, efter at OnePlus i dag har lanceret sine tre nye7T, 7T Pro og 7TMcLaren Edition på det danske med. Alle tre med aggressive priser og specifikationer, der ligger på mindst samme niveau som Note 10 eller Apple iPhone 11.\nOnePlus 7T telefonerne kan blive en hård nød at knække for konkurrenterne. Måske de ligefrem bliver arvtagere for Huawei i Danmark og Europa. Uden Google og Android går Kinas største en hård tid i møde, selvom Huaweis telefoner fortsat er i topklasse – specielt på kamera-siden.\nOnePlus står efterhånden parat til at overtage placeringen som nummer to eller tre på markedet. I øjeblikket slås i øjeblikket med Sony og Nokia om fjerde- eller femte-pladsen på det danske marked.\nOnePlus 7T Pro har en lidt større og bedre skærm end den almindelige 7T model. (Alle fotos: OnePlus)\nDer er langt op til Huaweis stærke position blandt danske mobilbrugere, men produkterne har OnePlus nu. Desuden har OnePlus opbygget en meget loyal og dedikeret brugergruppe, som man hæger meget om med specielle arrangementer og en tæt dialog med sine købere.\nHvad OnePlus mangler, er måske et par ekstra modeller at vælge imellem i forskellige prisklasser. Derudover skal OnePlus have flyttet sit image fra at være nørdernes foretrukne telefon og den evigt frække udfordrer, der driller markedets store med billige priser – til at blive et ”high profile” varemærke. Det er konkollegerne fra Huawei lykkedes fint med i de senere år.\nLige nu ligger Huawei ned på grund af handelskrigen med Kina og beskyldninger om spionage i mobilnettene. Den situation vil OnePlus sikkert gerne udnytte til egen fordel.\nOnePlus er mange gange mindre end Huawei, men også kinesisk – og uden problemer med Google og præsident Trump. Desuden har OnePlus meget tætte relationer med Google, hvilket blev understreget flere gange under OnePlus 7T præsentationen i går.\nOnePlus 7>T har fået “Dark Mode”, hvor de skadelge blå stråler fra skærmen dæmpes. Det ser man især, hvis telefonen bruges i mørke omgivelser.\nEndelig undlader OnePlus helt at udtale sig om handelskrigen med USA og sortlistningen af Huawei. Det er nok meget klogt. Både diplomatisk set og med hensyn til chancerne på de europæiske og amerikanske markeder.\nMen tilbage til præsentationen af OnePlus 7T. Det er jo, hvad denne artikel egentlig skulle dreje om. Nok mest om OnePlus 7T Pro og OnePlus 7T McLaren, for selve 7T basis-modellen havde allerede verdens-premiere for en uge siden. Den har både Leifshows og andre medier allerede beskrevet grundigt i mellemtiden.\nAlle 7T telefoner er blevet dyrere end de modeller, de afløser. Sådan er udviklingen desværre i mobil-industrien. Hver ny generation koster ekstra. Heldigvis for OnePlus har firmaet haft en så stor pris-mæssig afstand til sine rivaler, at 7T telefonerne fortsat virker billige. Man får sgu rigtig meget for pengene.\nHvor standard modellen OnePlus 7T koster 4.699 kroner med den helt nye Snapdragon 855 Plus processor og en 6,5 tommers skærm, skal man betale tusind kroner mere for storebror Pro. Den danske pris på den luksuriøst udstyrede McLaren udgave blive4r 6.499 kroner.\nBåde OnePlus 7T Pro og McLaren udgaven har selfie kameraet siddende i en motoriseret skuffe i toppen af telefonen.\nOnePlus 7T Pro – en kraftkarl\nDen nye OnePlus 7T Pro model har samme processor og kameraer som lillebror 7T. Men skærmen er større og bedre – og der er både mere RAM og lager at gøre godt med.\nDisplayet er på 6,65 tommer og i den fornemme Quad HD+ kvalitet med 3.120 gange 1.440 punkter eller 512 ppi. Skærm-opdateringen er fortsat lynhurtige 90 Hz, hvilket giver flotte og glidende bevægelser uden hak i billed-flowet.\nLigesom på forgængeren OnePlus 7 Pro sidder selfie-skyderen i en lille motor-drevet skuffer oppe i toppen af telefonen. Nogle synes, det er fjollet, mens andre mener, ideen er smart.\nMed den nye Warp 30T teknologi kan OnePlus 7 fylde sit batteri op tl 68 pct. på en halv time.\nDe tre kameraer på ryggen har en 48 megapixel billed-sensor fra Sony i centrum. Den assisteres af en super-vidvinkel og en tele på 16 MP. Nye er en makro-funktion til nærbilleder og en hybrid billed-stabilisering, hvor OnePlus kombinerer optisk og digital. Med bedre og mere rolige video-optagelser som resultat.\nOnePlus fortæller, at softwaren bag kameraerne er blevet forbedret efter indspark fra OnePlus’ meget aktive bruger-grupper. Det skal have betydet bedre billeder af f.eks. solnedgange, bjerg-landskaber med skiftende lysforhold og fotos i mørke omgivelser.\nEndelig skal nævnes, at OnePlus 7T Pro har fået ekstra turbo på lade-hastigheden. Med den nye Warp 30T oplader skal det kun tage 30 minutter at fylde 68 pct. energi på telefonens batteri.\nOnePlus 7T Pro her i den luksus-prægede McLaren version.\nOnePlus 7T McLaren – en elegantier\nDa OnePlus præsenterede sit første samarbejde med den engelske racerbil producent McLaren, blev deres fælles telefon udsolgt på rekordtid. Også selvom den var meget dyrere end, hvad folk var vant til at betale for en OnePlus mobil.\nSamarbejdet er nu blevet forstærket med OnePlus 7T – og det går videre ind i telefonen. Således er hele den grafiske brugerflade ændret, så den nu præges af orange linier og ikoner. ”Papaya Orange” er McLaren bilfabrikkens signatur farve.\nOrange applikationer går igen i det ydre – man skal jo kunne se, at man har en eksklusiv mobil og ikke en stangvare. Men forskellen skal såmænd også kunne føles.\nI stedet for kulfiber, som de første teaser-fotos viste, har OnePlus klædt sin toptelefon i dyrt alcantara læder. Den samme slags, som McLaren bruger til rattet i sine super-sportsvogne. Det lyder dyrt og lækkert, men skal nok bevise sit værd i det daglige. En mobil kommer ud for værre ting end rattet i en luksusbil.\nNår der kommer opkald eller notifkationer til McLaren modellen, lyser en LEDE-ring omkring hele telefonen op i diskret orange.\nEllers er OnePlus 7T McLaren Edition langt hen ad vejen identisk med 7T Pro modellen. Samme processor, samme skærm og samme kameraer. Dog får McLaren versionen hele 12 GB RAM og 256 GB lager som standard.\nDerfor er en merpris på bare 800 kroner næppe urimelig. Hvem får ellers en luksus-mobil til 6.499 kroner i 2019?\nMcLaren mobilen kommer først i butikkerne den 5. november. OnePlus 7T og 7T Pro kan derimod forudbestilles fra i dag og lander i butikkerne den 17. oktober.\nOg lige til sidst: OnePlus 7T er de første smartphones på markedet, der kommer med Googles helt nye Android 10 styresystem ombord….\nLuksus til lavpris hos OnePlus was last modified: oktober 26th, 2019 by Leif Bomberg\nOnePlus dropper måske pop-up kamera


4 tips: Sådan motiverer du dig selv til træning - Anotherlife\nVi kender det alle: de dårlige undskyldninger. Det kan være svært at finde motivationen til at komme i gang med at træne, og før du ser dig om, har du ikke fået trænet i et par dage, en uge, en måned. Pludselig er du alt for sent hjemme fra arbejde, det regner, og du har da egentlig også fået hovedpine på vejen hjem. Selvom det kan virke uoverskueligt at presse træningen ind i en ellers travl hverdag, kan man faktisk med få, simple virkemidler motivere sig selv til at komme i gang med træningen.\nVælg en sportsgren du synes er sjov\nDer er ingen, der siger, at du skal løbe 10 kilometer eller gå til spinning hver onsdag, hvis det ikke er det, du har lyst til. Vælg i stedet en sportsgren du synes er sjov, og så kommer motivationen ofte helt af sig selv. Er du helt vild med yoga? Elsker du at opholde dig i et svømmebassin? Eller bliver du i helt vildt godt humør af at danse? Så er det det, du skal vælge. Al motion er sund – det vigtigste er bare, at du kommer afsted – og det er tit en hel del nemmere at komme afsted til træning, hvis man synes, det er sjovt.\nPlanlæg din tid og din træning\nDet kan ofte være nemmere at komme afsted til træningen, hvis du har planlagt det forinden. Sæt tid af i din kalender så du kan lægge en plan og på den måde sikre dig selv, at du finder tid til at træne i en travl hverdag. Måske fungerer det bedst for dig at træne inden arbejde? Eller måske kan du handle ind aftenen inden, så du dagen efter har eftermiddagen fri til træning. Der er mange muligheder, men fælles for dem alle er, at planlægningen gør det hele nemmere at overskue.\nUdnyt dagens små pauser\nTræning behøver ikke tage flere timer. I tråd med ovenstående punkt kan man ofte planlægge sig ud af meget og på den måde også udnytte dagens mange små huller. Du kan for eksempel tage trapperne i stedet for elevatoren, cykle en omvej til arbejdet eller måske løbe hen til supermarkedet for at handle. Alt tæller!\nBeløn dig selv efter det hårde arbejde\nDet kan ofte hjælpe på motivationen, hvis man har sat sig et mål og lovet sig selv en belønning for enden af alle strabadserne. Giv dig selv en lille gave som et klap på skulderen – eksempelvis efter du har løbet 5 ture, er startet på et dansehold eller har sat en ny rekord på cykelturen. En belønning kunne for eksempel være noget nyt tøj i form af én af de kjoler, som du længe har ønsket dig. Hvis man har en belønning at træne efter, bliver det ofte meget nemmere at komme i gang.\nSådan gør du for ikke at ligne en begynder i fitnesscenteret


SEO ændrer sig konstant, og du skal følge med – FF OCD\nSEO ændrer sig konstant, og du skal følge med\nPosted on December 25, 2018 October 6, 2018 by Donna Gonzalez\nSEO handler som bekendt om at styrke ens placering i søgemaskinerne, og i langt de fleste tilfælde på Google. Google har nemlig stort set monopol på dette marked, så det er altså til Google, at man skal optimere.\nGoogle er dog i rivende udvikling med deres algoritmer, som hele tiden bliver finpudset, så de kan give brugerne de bedste sider og derigennem de bedste oplevelser. Du skal derfor følge med denne udvikling, hvis din side skal blive i toppen af Google.\nOg det skal den helst, for de er på de første sider i Google, at langt det største omsætning kan vindes. Det er nemlig stort set kun de øverste placeringer, som de fleste klikker sig videre på. Det er ret sjældent, at der er nogle, som klikker sig videre til side 2 i Google indeks.\nMobilvenlige sider er det nye sort\nGoogle har fundet ud af, at flere og flere bruger deres mobiler til at gå på nettet. Det er både når man skal shoppe, søge informationer og alt andet, som vi laver på nettet. Derfor skal siderne være optimeret til dette, hvorfor man i dag taler meget om seo optimering tips og mobilvenlige sider.\nNår en side skal være mobilvenlig, så handler det om at den er letlæselig fra en mobiltelefon. Altså letlæselig på en enhed med en mindre skærm end computeren. Din hjemmeside skal derfor opsættes på en helt ny måde, når den skal have en topplacering på mobile søgninger.\nDer findes flere temaer til WordPress, som automatisk kan hjælpe til gode mobilvenlige sider. Temaet er koden bag hjemmesiden, og med et såkaldt responsivt design, vil din side automatisk tilpasse sig til den ønskede enhed.\nDu skal sørge for at have helt styr på dette, da flere og flere bruger mobiltelefonerne og det vil sikkert fortsætte i fremtiden. Google vil have glade brugere, og de sender derfor deres brugere hen til de sider, som er i stand til at give en god oplevelse til folk med mobiler på nettet.\nSikkerhed er også god SEO\nGoogle vil også have deres brugere er på sikre sider, hvorfor de sikrer sider formentlig får en bonus er deres algoritmer. Der er flere ting man kan gøre, når ens side skal være sikker. Først og fremmest skal man have et såkaldt https certifikat, som er en mere sikker måde til sidens data.\nKigger du på forskellige siders url, så vil du derfor også se, at den seneste tid er kommet langt flere sider, som starter med https og ikke bare http. Det er altså både for at have en mere sikker side, men det er også i høj grad for at overholde Google anbefalinger.\nFirmaerne ved nemlig godt, at der er penge i at overholde dette. Ser du på alle store firmaer, så vil du opdage de har https. Men selv mindre firmaer begynder i stigende grad at have denne ekstra sikkerhed.\nPosted in seo optimering tips


Kurser - Samarbejdssekretariatet\nSU skal gøre en forskel på arbejdspladsen! Dette kræver dog at medlemmerne er klædt godt på til opgaven, hvilket Samarbejdssekretariatets forskellige kursustilbud sikrer. Lad SU-udvalget blive et aktiv bidrag til udviklingen på jeres arbejdsplads. Lær Samarbejdsaftalen at kende og bliv dygtige til at samarbejde i jeres SU-udvalg.\nVi arrangerer kurser for medlemmer, suppleanter, sekretærer for SU-udvalg samt andre med tilknytning til samarbejdsudvalg i staten.\nPå kurserne bliver I inspireret til at forbedre dialogen og styrke samarbejdskulturen på jeres arbejdsplads. Vi har både kurser for nye medlemmer og kurser, der er målrettet det erfarne SU-udvalg, der gerne vil dykke ned i et eller flere emner ved SU-arbejdet. Vi tilbyder også kurser, der har fokus på SU som aktør i forhold til arbejdspladsens udvikling i forbindelse med omstillingsprocesser, tillid og trivsel samt at have en konfliktrummelig kultur på arbejdspladsen.\nHvis I ønsker at sætte fokus på jeres interne SU-arbejde, bistår vi gerne til evalueringen af jeres SU's arbejde samt afholder et kursus, der sætter fokus på SU som et dialogforum med plads til forskellige perspektiver på arbejdspladsens udvikling.\nAlle vores kurser bliver målrettet netop jeres arbejdsplads og samarbejdsudvalg. Deltagerne bliver udfordret og forventes at deltage aktivt. Vi gennemfører kurserne med korte energigivende oplæg, der slutter før de bliver kedelige, og med opgaver, der udfordrer og involverer alle. I vores kurser går der en rød tråd fra Samarbejdsaftalen ned til den enkelte undervisningsmetode.\nVores undervisere er eksperter i Samarbejdsaftalen og har stor erfaring med samarbejdet mellem ledelse og medarbejdere på statslige arbejdspladser.\nKontakt os også meget gerne hvis I har en forespørgsel om et bestemt tema.\nI kan læse mere om de enkelte kurser her:\nKurser for nyudpgede medlemmer af SU\nSamarbejdsudvalget – et værdiskabende dialogforum I (åbent grundkursus på tværs af statens arbejdspladser)\nThe Cooperation Committee - a value-creating dialogue forum I (open basic course)\nSamarbejdsudvalget – et værdiskabende dialogforum I (lukket grundkursus for eget SU)\nKurser for det erfarne samarbejdsudvalg, der ønsker at komme i dybden med udvalgte dele af SU-arbejdet\nDen reviderede Samarbejdsaftale (kursus for det erfarne SU)\nSamarbejdsudvalget – et værdiskabende dialogforum II (kursus for det erfarne SU)\nKurser for det erfarne samarbejdsudvalg, der ønsker at være en aktør ift. arbejdspladsens udvikling\nTemakursus: SU som aktør ved omstillinger på arbejdspladsen\nTemakursus: SU som aktør i forhold til trivslen på arbejdspladsen\nTemakursus: SU som aktør i forhold til den konfliktrummende kultur på arbejdspladsen\nKurser for samarbejdsudvalg, der ønsker at udvikle udvalgets interne samarbejde\nTemakursus: genstart SU som et værdiskabende dialogforum – kursus for det re-etablerede samarbejdsudvalg\nEvaluering af SUs arbejde\nTilbud om facilitering af evaluering af SU-arbejdet\nNy i SU?\nHør mere om udbytte af kursus i Samarbejdsaftalen.


Zorniger om ny assistent: Jaissle har god kendskab til spillestilen - 3point.dk3point.dk\nZorniger om ny assistent: Jaissle har god kendskab til spillestilen\nAf Nanna Møller Karlsen @nannasoph · På 7th april 2017\nAlexander Zorniger får ny assistent fra den kommende sæson og Matthias Jaissle kender spillestilen fra sin tid som aktiv og som træner. Han er ung og glæder sig, fortæller Zorniger.\nTidligere på forårssæsonen blev Alexander Zornigers mangeårige assistenttræner Tamas Bodog headhuntet til et cheftrænerjob i hjemlandet Ungarn. Martin Retov har overtaget assistenttøjlerne midlertidigt, men til sommer kommer der en permanent løsning i form af 29-årige Matthias Jaissle.\nJaissle har i de seneste to år fungeret som U/17-træner i RB Leipzig og han har indgående kendskab til den spillestil, Alexander Zorniger og Brøndby praktiserer.\n– Før jeg kom til Brøndby, var situationen den, at jeg kunne tage en assistenttræner med. Så Matthias Jaissle erstatter selvfølgelig klubbens assistenttræner, men også min assistenttræner. Han har god kendskab til spillestilen, på grund af hans fortid som spiller og også sine bare to år som træner, siger Zorniger til 3point.dk.\n– Han er ung og glæder sig rigtig meget til denne chance. Han vil gerne lære. Han har været her i to dage og jeg talte med ham inden. Vores samtaler har givet mig det indtryk, at det passer rigtig godt sammen.\n– Det handler ikke kun om at udvikle vores eget spil, det handler også om at følge Strategi 6.4, som ikke kun er en strategi for førsteholdet, men for hele klubben. Derfor skal vi udvikle hele klubben. Matthias er også rigtig god til at forklare ting til andre mennesker.\nJaissle er med sine bare 29 år en meget ung træner, men det er en anden tid og derfor ikke noget Alexander Zorniger studser over.\n– Det er en anden generation. Der var en tid, hvor spillerne spillede til de var 35 og så tog hul på deres trænerkarrierer, men nu er der en cheftræner i Bundesligaen på 28 år. Tiden har ændret sig drastisk. Selv i sin aktive karriere, tænkte Matthias mere som træner end som spiller.\nBliv lidt klogere på Matthias Jaissles vej fra aktiv til assistenttræner i Brøndby hos bulibold her.\nAlexander ZornigerMatthias Jaissle\nNanna: Hvilken kontrakt er Matthias Jaissle ansat på?\nSkamløst sakset fra brondby.com: “Matthias Jaissle begynder den 1. juni 2017 på en aftale, der løber frem til den 30. juni 2018 og derefter fortsætter som funktionæraftale.”


Sandheden om fede gener og din vægt | DK.DSK-Support.COM\nVidste du, at din genetiske make-up ikke kun bestemmer farven på dine øjne og hår, det spiller også en rolle i, hvordan du oplever mad?\nNyere forskning viser, at vores gener ikke kun påvirke den type fødevarer, vi vælger at spise, men også hvor meget og hvor ofte.\nDen relativt nyt område af genetisk undersøgelse forårsager bølger i verden af ernæring kaldes nutrigenomics. Det kan bedst beskrives som studiet af samspillet mellem genetik, kost og livsstil, og hvordan dette påvirker individer i deres søgen efter at opnå og vedligeholde en såkaldt sund vægt.\nKunne en kamp for at tabe være i generne?\nDNAlysis, der åbnede i Frankrig i 2017, er en pioner i udviklingen af ernæringsmæssige og livsstil rådgivning personificeret i henhold til en persons genetiske makeup. Denne fagområde er hovedsagelig bekræfter, hvad mange mennesker, der har kæmpet med vægttab har sagt i år - 'Jeg kan ikke gøre for det, det er mine gener.\n'Til en vis grad, det er helt sandt, siger Joffe, men hun advarer om, at det ikke er så simpelt som at arve en 'fedt' gen, eller en 'tynd' en. 'Vi mener nu, at genetik vægt reguleres af over 300 gener, siger Joffe. Disse gensæt omfatter de mest åbenlyse, såsom dem, der regulerer stofskifte, fedtabsorption og udøve reaktionsevne; men også nogle mindre indlysende og nyopdagede gen-apparater, såsom dem, der styrer smag, sult og mæthed.\nSmag er jo individuelt\n'Vi antager, at alle smager mad på samme måde, men det er bare ikke sandt, siger Joffe. For startere, Joffe forklarer, nogle mennesker er, hvad hun begreberne høje smagsdommere ', mens andre er 'lave smagsdommere'.\n'Høje smagsdommere oplever fødevarer smag meget kraftigt, mens lave smagsdommere ikke gøre' det er næsten som om smag er mattere. Fordi høje smagere opleve den fulde smag af fødevarer, de har tendens til at spise mindre end lave smagsdommere gøre for at nå det samme niveau af tilfredshed. Forskningen har vist, at lave smagere tendens til at have en højere kropsvægt, siger Joffe.\nSmag følsomhed i høj grad af forskelle i smag papiller tæthed, som er almindeligt menes at være genetiske, selv om enkelte gen regulerer denne tæthed er endnu at blive opdaget.\nHertil kommer, at inden for hver smag sensation, hvoraf der er fem anerkendt af mennesker - søde, bitre, sure, salte og umami, der er gener, der ændrer den måde, hvorpå individer oplever disse smagsoplevelser.\n'For eksempel har nogle mennesker har en styrket opfattelsen af bitter smag, mens andre har en styrket opfattelse af sød, siger Joffe. Den logiske resultat er, at de, der har en styrket opfattelse af den bitre smag tendens til at undgå bitre fødevarer (stort set grøntsager), og ofte ender med at erstatte dem med mere energi tæt fødevarer 'og derved uligevægt deres kost og tendens dem mod en højere kropsvægt.\nTil sammenligning dem med en forbedret opfattelse af sød tendens til at undgå fødevarer, der er for sød 'forlader dem i den misundelsesværdige situation ikke over-hengive sig søde fødevarer, eller endda 'trang' søde fødevarer.\n'Hvordan du smage ændrer dit individuelle spiseforstyrrelser oplevelse, som igen indvirkninger på fødevarer valg og dermed kalorieindtag' i sidste ende påvirker vægt, hedder Joffe.\nDen unikke oplevelse af sult og mæthed\nPå samme måde, som folk tror, vi smager på samme måde, de har også en tendens til at tro, at vi oplever sult og mæthed på samme måde. Og igen, vi lærer, at det er absolut ikke sandt, siger Joffe.\nHun forklarer, at mennesker med en række specifikke gen-variationer er simpelthen sulten end andre, på et fysiologisk niveau. 'I fortiden, diætister mente, at sult var behaviourial og miljømæssige' vi ved nu, at det er absolut også genetisk.\nMæthed, hvordan mennesker oplever at være 'fuld', er også i høj grad styret af vores gener. 'Nogle mennesker simpelthen føler fyldigere på mindre portioner mad, siger Joffe. 'Andre kræver større portioner mad for at opnå det samme niveau af mæthed.\nGener har også været forbundet med en tilbøjelighed i retning af overspisning og mellemmåltider, og endda et øget indtag af kulhydrater.\nMå ikke være for hurtige til at skyde skylden dine forældre\nJoffe advarer dog, at ikke alle vægt problemer kan forklares ved genetik "selvfølgelig socioøkonomi og indlært adfærd, samt fysiologiske og miljømæssige faktorer spiller en afgørende rolle i den måde, hvorpå vi forbruger mad.\n'Nutrigenomics har simpelthen givet os mulighed for at forstå vægten mere holistisk, og banede vejen for diætister at skabe kostvaner, der er individuelt tilpassede efter en patients individuelle genetiske sammensætning.\n'En kost, der er designet til ikke kun omkring en patients livsstil, men også hans eller hendes genetiske tilbøjeligheder simpelthen har en bedre chance på succes, konkluderer Joffe.\nReference: Grimm E, Steinle N. 'Genetics af spiseadfærd: etablerede og nye koncepter'. Ernæring Anmeldelser Vol 69 (1) 52-60.\nAnbefalet læsning: 4 Vægttab vaner skinny mennesker sværger ved


Det nødvendige løb | Information\nMed Oskar Camenzind som ny verdensmester kørte de professionelle cykelryttere et så fremragende VM, at man en søndag eftermiddag kunne glemme alt om doping\nTilfældighederne hærgede de professionelle cykelrytteres VM på landevejene omkring Valkenburg i Sydholland.\nStorfavoritten Michele Bartoli fik maskinskader og styrtede tidligt i løbet, men kom videre med forslåede ben og på en ny cykel.\nRolf Sørensen forcerede, da løbet var ved at gå ind i sin afgørende fase, men var ikke klar over, at Bo Hamburger i samme øjeblik sad nede bagved og var ved at stride sig op til feltet efter en punktering på det værst tænkelige tidspunkt og det værst tænkelige sted og havde mere brug for hjælp end for mere fart over det felt, han aldrig nåede.\nSørensen selv punkterede flere gange, og hans hollandske holdkammerat fra Rabobank, Michael Boogerd, hjemmebanefavoritten, måtte se luften sive ud af sit forhjul umiddelbart før bakken Bemelerberg på den sidste af de femten omgange, da han sad i det afgørende seksmandsudbrud, som på det tidspunkt ikke længere kunne hentes. Tilfældigheder, som enhver af de ramte ryttere vil kunne føle som et hårdt personligt slag, men som i deres sum ikke ændrede logikken i forløbet og i udfaldet af det VM, som cykelsporten havde brug for midt i dopingskandalernes turbulens.\nDet blev et VM-løb, hvor alle taktiske varianter blev brugt af de stærkeste hold allerede fra morgenstunden, og som udviklede sig til en mand-mod-mand-duel, hvor tilfældigheder ikke længere tæller, og hvor hver eneste af de 153 startende ryttere satte alle spekulationer eller virkeligheder om lighedsskabende farmaceutiske midler ud af kraft.\nOm så alle 153 har intraveneret de samme stoffer, så blev der gjort forskel på de bedste og de næstbedste i en sådan grad, at de naturgivne og træningsmæssige forudsætninger stod klart tilbage.\nDrama og skønhed\nDet var et VM, hvor man kunne se, hvad cykelsporten kan byde på af drama og skønhed, og som den er ved at miste, og på trods af, at man nok ikke kan tillægge rytterne propaganda-motiver, så kørte de som om, at det var deres egen og deres professions rehabilitering, der stod på spil, og det var det vel også.\nDen nye italienske landstræner Antonio Fusi, som har taget over efter den ældgamle legende Martinelli, har måttet lide under, at han aldrig har haft nogen professionel karriere som rytter, men er sådan en idrætsskoleuddannet cyklist, der har haft stor succes som træner for de italienske juniorer og amatører - og hvad kan sådan en mand tale med Gianni Bugno om.\nMen Fusi fik dog forlods lagt en taktik, som byggede på, at det italienske hold er feltets mest homogene og det stærkeste, og at Bartoli var rytteren , der skulle køres for. Han fik bilagt rivaliseringen mellem Bartoli og Andrea Tafi, som på ruten i Holland, ville være et lige så stærkt vinderbud, men på en sådan måde, at Tafi havde lov til at gøre det han vil og kan i næstsidste fase af løbet: Køre væk selv, etablere udbrud eller blande sig i dem, der opstod.\nOg Fusi's viden om, at hans hold var det stærkeste, udmøntedes i en taktik, som modstanderne allerede dagen forinden havde kunnet læse i aviserne: To italienere med i alt fra den tidlige morgen og efter nøje plan: Bugno og Zanini skulle være deltagere eller kontrollanter i det første morgenryk, Donati og Celestino skulle køre med i det næste, og når det blev kørt ind, skulle Tafi og Rebellin tage over, og præcist således skete det.\nDet italienske holds taktik blev nøglen til forståelse af løbets udvikling: Spanierne var de eneste store, der ikke kom med i det tidligste ryk, og kørte sig trætte på Bugnos og Zaninis tilstedeværelse i det.\nDanmark havde Frank Høj med og skulle derfor ikke arbejde. Men da næste ryk gik, med Donati som deltager, satte ni danskere sig i front og indhentede udbruddet i løbet af en omgang i en meget spektakulær, men helt hovedløs, opvisning i alt for tidligt indsat styrke.\nFejlen var Peter Meinerts. Han havde i spidsen for feltet afløst Brian Holm i den opgave at neutralisere eller gå med i udbrud, og nu måtte ni mand af de tolv kaste sig ud i et ærefuldt, men nytteløst forfølgelsesløb, der efterlod Sørensen og Hamburger uden bønder og officerer efter første fases skakspil.\nPanisk og fatalt, hvor taktikken havde været, at at de tolv danske - for første gang blandt feltets stærkeste hold - først skulle sætte ind, når halvdelen af løbet var kørt.\nI stedet satte hollænderne ind. Sent, men effektivt, og de kunne jo ikke gøre for, at deres plan blev forpurret af en schweizer. Eller af et schweizisk hold, der trods fraværet af de karantæneramte Dufaux og Zülle - skød deres folk af i par, som det italienske, i en flertrinsraket.\nProp i flasken\nOskar Camenzind og Niki Aebersold var sidste trin, og begge sad der, da feltet knækkede på trediesidste omgang i den hollandske offensiv. Ikke ved angreb, men ved udmatning af dem, der ikke havde mere at køre med. Og da italienerne så, at både Tafi og Bartoli sad fremme, satte de prop i flasken og med seks mand, der gjorde sig brede over vejen, lukkede de for mere cykelløb dernede den dag.\nSeks mand skilte sig ud fra det knækkede felt. To gange fremprovokerede Oskar Camenzind et brud og tredie gang var logikkens. Lance Armstrong kørte væk fra kemoterapien og optog forfølgelsen til den finale som italienerne havde drømt om.\nMellem deres egen favorit Bartoli og den fra kræften genopstandne Armstrong. Boogerd kom op med hjemmebanens og favoritværdighedens selvfølge, mens Bartoli med besvær nåede at komme med og så med den taktisk kløgtige van Petegem i hjulet. Men også Niki Aebersold som den eneste overraskelse i denne sekstet, og dermed to schweizere i den endelige eliminering af tilfældigheder.\nCamenzind angreb inden den svære bakke Cauberg, som havde trukket kræfter i de foregående 14 omgange, og øgede sit forspring til mål, og intet kunne bringe Bartoli eller Armstrong hurtigere over den bakke. Den 27-årige Mapei-rytter fra Luzern, som blev professionel i 1996, blev en logisk verdensmester. Både i forhold til dette løb og til en karriere, som er taget med små sikre skridt frem i hans ældre og mere kendte landsmænds skygge. Og hans verdensmesterskab betegner også et generationsskifte, idet hans modstandere i det vindende seksmandsudbrud alle er født efter 1970.\nOg på den baggrund var det så også en glæde at høre Bjarne Riis som en meget veltalende, og selvfølgelig kyndig, medkommentator på TV 2's transmission.\nAntonioBjarne RiisBo HamburgerLance ArmstrongRolf Sørensen


Best of Beauty 2016 // Eyes & Lips – oliviabach.dk\nBest of Beauty 2016 // Eyes & Lips\nI torsdags lavede jeg et langt indlæg til jer, om mine favorit base produkter fra 2016. En god base er ideel for at opnå en smuk makeup. Men hvad er en smuk makeup, uden øjenskygge, bryn, liner, mascara og læbeprodukter? Jeg vil i dag dele mine Eyes & Lips favoritter med jer, jeg har fundet og brugt i 2016.\nØJNE, BRYN & LÆBER\nMin absolut mest brugte, og elskede øjenskygge palette nogenside, er uden tvivl Too Faced Chocolate Bar Palette. Den er spækket med varme farver, hvilket er de toner jeg typisk bruger mest. Derudover har den et hint farve, såsom den lilla, grønne og bordeaux. Selvom jeg bruger de brune nuancer over til venstre mest, er der altid dejligt at have et bredt udvalg, og en helt mørkebrun, der kan bruges til bryn, liner m.m.\nAnastasia Beverly Hills laver nogle fantastiske kosmetik produkter, både indenfor bryn, øjenmakeup og læber. Modern Renaissance paletten er endnu et produkt, der i 2016 tog verden med storm, med dens fantastiske udvalg af varme toner, og fantastiske øjenskygge kvalitet. Jeg har brugt paletten rigtig meget i slutningen af 2016, og har den altid med når jeg rejser.\nMAC Pigment – Tan\nMAC laver nogle fantastiske pigmenter, der er elsket af makeup artister, og forbrugere verden over. Jeg har haft ‘Tan’ i min makeup kollektion i flere år, og bruger den næsten altid når jeg lægger en aften-makeup. Fantastisk copper farve, der reflekterer smuk på øjet. En klar favorit, jeg har brugt en masse i 2016.\nMarc Jacobs Highlighter Gel Eye Crayon Eyeliner (Sephora)\nMarc Jabocs Gel Eye Crayon Eyeliner, er uden tvivl min mest brugte sorte eyeliner i år. Den glider henover øjet, uden at hive eller rive i huden, og giver en kul-sort applikation. Jeg har indtil videre kun prøvet deres sorte farve, men drømmer om en af pangfarverne, til et sjovt fest-look. En eyeliner der klart kan anbefales, trods det lidt høje prisskilt.\nUrban Decay Glitter eyeliners, er en fantastisk innovativ måde, at tilføje glitter til dit makeup look. Jeg har brugt den guld i farven ‘Midnight Cowboy’ rigtig meget i 2016, både oven på øjenskygger, men også inde i øjenkrogen og under øjet. Et fantastisk produkt, alle glimmer-elskere virkelig burde investere i. Jeg skal helt sikkert have udvidet mit sortiment i 2017.\nSigmas Monumental lash, er nok en af de bedste mascaraer jeg har prøvet. Den giver mit fylde, længde og spreder vipperne, så de bliver fri for klumper. Den er super sort, og kan modstå vind og vejr. En sikker vinder til det danske klima, og en af mine mest brugte mascaraer i 2016. (aff. link)\nDepend Cosmetics Slim & Thin Eyebrow Pencil – Dark Brown\nDepend Cosmetics’ Slim & Thin Eyebrow Pencil udkom i slutningen af 2016, men er også det eneste produkt jeg har brugt til mine bryn, siden da. Den kan sammenlignes med Anastasia Beverly Hills’ Brow Wiz, da de begge har en tynd spids, til præcis applikation. Jeg har dog forelsket mig i dette produkt, da den er nem at arbejde med, glider henover brynet (uden af hive), og kommer i et bredt udvalgt af farver, så man kan finde sit perfekte match. De kan købes i Matas, og kan klart anbefales, sammen med deres Brow Pomade, og resten af Perfect Eyes serien.\nDette produkt er super lim til brynene, og den bedste bryn gele jeg har brugt til dags dato. Jeg bruger den i kombination med produktet fra Depend, for at opnå bryn der ikke bare holder, men også ser godt ud hele dagen. Geleen er også super lækker hvis du lige har fået farvet bryn, eller bare har brug for at hårene skal sidde perfekt.\nKylie Cosmetics Matte Liquid Lipstick, Lip Kit\nDa jeg har små læber, går jeg sjældent med læbestift, eller andre lignende produkter. Jeg har dog brugt nogle produkter, mere end andet i 2016. Kylie Jenner lancerede i 2016 hendes million brand Kylie Cosmetics, og har siden da udsolgt hendes efterspurgte produkter, gang på gang. Jeg har selvfølgelig hoppet med på Kylie bølgen, og købt en masse af hendes lip kits, siden hendes første launch. Min mest brugte er uden tvivl i farven Koko K, da den minder om min egen læbefarve, og gør dem derfor mine læber mere endfarvede, og giver dem en plumpende effekt. Jeg bruger især liplinerene, da de er super naturlige, og den bedste lipliner formular jeg nogensinde (!!) har brugt.\nMin absolute favorit læbepomade, som virkelig er blevet brugt i 2016. Læbepomaden er for mig helt speciel, fordi at den gennemfugter læberne, har den helt perfekte gele konsistent, med smuk glans. Læbepomaden består af 100% naturlige ingredienser, spækket med E-vitamin, køler og så dufter den af After Eight chokolade. Indpakningen er luksuriøs i sort keramik med mintfarvede detaljer, og er altid med mig i tasken. Et must-have, i det her kolde vejr.


Fra vare til oplevelse: Servicefag rykker ind i tomme butikslokaler og skaber liv i gaden - politiken.dk\nHvad skulle det være? En tatovering, en grøntsagsjuice eller en omgang massage. Servicetilbud tager over, hvor butikker bukker under.\nHvad skulle det være? En tatovering, en grøntsagsjuice eller en omgang massage. Servicetilbud tager over, hvor butikker bukker under. Foto: Stine Tidsvilde\nForbrug og liv 28. sep. 2018 kl. 21.39\nFra vare til oplevelse: Servicefag rykker ind i tomme butikslokaler og skaber liv i gaden\nVi køber tapas, kropsbehandlinger og får ordnet hår som aldrig før. Personlig ekstraservice sikrer varesælgerne overlevelse.\nHandelsstrøg i danske byer har været under kolossal forandring på grund af butiksdød – hver 10. butik i detailhandlen er lukket siden 2008 – men der er godt nyt til dem, som frygter spøgelsesbyer.


K03. Juridisk vejledning - PDF\nDownload "K03. Juridisk vejledning"\n1 K03 STANDARDKONTRAKT FOR LÆNGEREVARENDE IT-PROJEKT BASERET PÅ EN AGIL METODE Juridisk vejledning\n2 INDHOLD 1. INDLEDNING BAGGRUND FOR ARBEJDET DEN OVERORDNEDE RAMME KONTRAKTENS ANVENDELSESOMRÅDE GENERELLE BEMÆRKNINGER TIL KONTRAKTEN Den agile metode Indsigt Parternes ansvar Leverandørens leveranceansvar Kundens medansvar for projektets gennemførelse Parternes samarbejde Absolutte krav og øvrige krav Nedbrydning og detaljering af krav Udvikling i iterationer Interne test Agile tilpasninger og egentlige ændringer Delleverancer af working software Afhængigheder mellem absolutte krav til levering i forskellige delleverancer Licensstyring Kundens ret til at udtræde UDBUDSRETLIGE OVERVEJELSER Tildeling - hvordan vælger man leverandør til et agilt it-projekt Tilbudsgiverens erfaring og tidligere resultater Forståelse og metode Standardprogrammel Ændringer Ændringer i medfør af kontrakten - agile tilpasninger Ændringer af kontrakten - egentlige ændringer Samspillet mellem udbudsretlige mindstekrav og absolutte krav BEMÆRKNINGER TIL DE ENKELTE BESTEMMELSER I KONTRAKTEN DOKUMENTER TIL UDARBEJDELSE UNDER KONTRAKTEN...109\n3 1. INDLEDNING Denne vejledning knytter sig til standardkontrakt for længerevarende it-projekter baseret på en agil metode (K03). I 2010 nedsatte regeringen en arbejdsgruppe bestående af Videnskabsministeriet, Finansministeriet, Statens It, Kammeradvokaten, IT-Branchen og DANSK IT, der havde til formål at udvikle en ny agil standardkontrakt, som myndigheder og leverandører kan bruge ved udvikling af agile it-projekter i det offentlige. I efteråret 2012 færdiggjorde Digitaliseringsstyrelsen, med bistand fra Kammeradvokaten, arbejdet med en endelig høringsversion af en ny agil standardkontrakt, K03. Standardkontrakten og bilag havde forinden været i høring i en beta-version. På baggrund af de indkomne høringssvar samt løbende drøftelser med IT-Branchen og DANSK IT, og heraf afledte suppleringer og tilretninger i kontrakten, blev den endelige version af kontrakten offentliggjort på digitaliser.dk. Vejledningen indeholder indledningsvis en kort beskrivelse af baggrunden for arbejdet og de overordnede målsætninger samt kontraktens anvendelsesområde. Herefter følger en række generelle bemærkninger til kontrakten samt en praktisk indføring i en række af kontraktens bestemmelser. Endelig indeholder vejledningen en skematisk oversigt over de dokumenter, parterne forudsættes at udarbejde undervejs i projektet. Vejledningen indeholder ikke en indføring i agil udvikling, da brug af kontrakten forudsætter indsigt heri. Der henvises i stedet til Vejledning om agil udvikling i den offentlige sektor fra februar 2010 udarbejdet af IT- og Telestyrelsen. Udover denne vejledning er der desuden udarbejdet selvstændig vejledning til de 16 bilag, som hører til kontrakten. Vejledningen til bilagene er indskrevet direkte i de pågældende bilag, så den er nemt tilgængelig ved udarbejdelse af bilagene. Endvidere er der udarbejdet en selvstændig vejledning om kontraktens sammenhæng med Statens it-projektmodel. Vejledningen om sammenhængen til Statens it-projektmodel henvender sig typisk til projektledere. 1\n4 En elektronisk kopi af K03 med bilag og vejledning kan findes på Digitaliseringsstyrelsens hjemmeside eller på Kammeradvokatens hjemmeside Ved afslutning af udarbejdelsen af K03 ultimo 2012 bestod arbejdsgruppen af: Advokat Tom Holsøe, Kammeradvokaten Advokat Mia Thulstrup Gedbjerg, Kammeradvokaten Chefkonsulent Charlotte Gall, Digitaliseringsstyrelsen Kontorchef Morten Ellegaard, Digitaliseringsstyrelsen Spørgsmål vedrørende brug af standardkontrakt K03 kan rettes til Digitaliseringsstyrelsen og Kammeradvokaten. 2. BAGGRUND FOR ARBEJDET Baggrunden for at udarbejde standardkontrakter er at gøre det nemmere at indgå kontrakter om indkøb af it-systemer, både for kunde og leverandør, samt at skabe et kendt og bredt accepteret paradigme for udarbejdelse af it-kontrakter. Der foreligger allerede to statslige standardkontrakter for indkøb af it-systemer: K01 (fra 2004) og K02 (fra 2007). K03 udgør et supplement til K01 og K02, jf. nærmere herom i beskrivelsen af kontraktens anvendelsesområde. Det er således ikke tanken, at K03 skal erstatte de hidtidige standardkontrakter. Der vil fortsat være projekter, der egner sig bedre til gennemførelse efter de traditionelle modeller end efter en agil model. Navnlig vil der være offentlige myndigheder, hvis organisation fortsat egner sig bedst til at arbejde efter en traditionel model frem for en agil model. Det er således vigtigt at understrege, at anvendelse af agile udviklingsmetoder, og dermed anvendelsen af K03, er et paradigmeskifte for den offentlige myndighed, der stiller særlige krav til beslutningsprocesser og ressourcer allokeret til projektet. Regeringen har et mål om, at den offentlige sektor skal være blandt de mest effektive og mindst bureaukratiske i verden, og for at nå dette mål vil regeringen blandt andet have fokus på yderligere digitalisering af den offentlige sektor. Med et Side 2/113\n5 sådant fokus på digitalisering vil it-projekter derfor spille en stadig større og afgørende rolle i udviklingen af den offentlige sektor. K03 er et centralt supplement, som kan understøtte denne yderligere digitalisering. 3. DEN OVERORDNEDE RAMME Ved afgivelsen af arbejdsgruppens kommissorium blev den overordnede principielle ramme for den agile standardkontrakt fastlagt. Det blev således fastlagt, at den agile standardkontrakt målrettes større og faseopdelte it-projekter, hvor udviklingsog implementeringsydelser har den største vægt i projektet. Kontraktens genstand blev fastlagt at være en it-leverance i nær sammenhæng med køb af rådgivning og projektledelse. Den agile standardkontrakt skal endvidere tage udgangspunkt i anerkendte og anvendte projektledelses- og udviklingsmodeller, som offentlige myndigheder arbejder med og har erfaring med at bruge. Den agile standardkontrakt tager endelig højde for den økonomiske ramme, der gør sig gældende i staten, og standardkontrakten er udarbejdet til at indgå i en udbudsproces. Den agile standardkontrakt kan anvendes i den fællesoffentlige it-projektmodel, hvor den vil være et væsentligt dokument i anskaffelses- og gennemførselsfasen for de itprojekter, som ønskes afviklet agilt. I vejledningen til kontrakten og itprojektmodellens tjeklister vil der blive fremhævet særlige opmærksomhedspunkter i forbindelse med agil udvikling. Den agile kontrakt og tilhørende vejledning vil blive tilknyttet it-projektmodellen. Standardkontraktens enkelte bestemmelser er udtryk for en nøje overvejet balancering af rettigheder og forpligtelser mellem parterne. Eventuelle tilpasninger og ændringer i kontrakten i forhold til et konkret projekt bør derfor nøje gennemtænkes i forhold til eventuelle utilsigtede forskydninger i kontraktens regulering, herunder i forhold til de til kontrakten hørende modelbilag. De enkelte bestemmelser og bilag kan i den sammenhæng ikke betragtes isoleret, da der ofte vil være betydelige indbyrdes afhængigheder. Side 3/113\n6 4. KONTRAKTENS ANVENDELSESOMRÅDE Som altid ved udarbejdelsen af en standardkontrakt har det været nødvendigt at opsætte en række forudsætninger med hensyn til kontraktens anvendelsesområde. De vigtigste forudsætninger er: Kunden er en dansk statsinstitution. Hvis kunden ikke er en dansk statsinstitution, vil det ofte stadigvæk være hensigtsmæssigt at tage udgangspunkt i standardkontrakten. Standardkontrakten skal i så fald tilpasses den pågældende kunde. Som eksempel kan nævnes: a. Kunden er ikke en del af den offentlige forvaltning, og der er en reel risiko for, at kunden ikke vil kunne betale kontraktsummen eller går konkurs. I så fald skal det overvejes at sikre leverandøren med ejendomsforbehold eller lignende. b. Hvis kunden ikke er omfattet af de statslige bevillingsretlige regler, kan det være i begge parters interesse, at kunden betaler (dele af) leverancevederlaget tidligere, herunder at kravet om anfordringsgaranti bortfalder. Kunden skal dog i givet fald sikre sig mod leverandørens konkurs eller lignende. c. Hvis kunden ikke er omfattet af EU's udbudsretlige regler, bør det overvejes at udnytte denne frihed. Navnlig standardkontraktens punkt (afklaringsfase) og punkt 6 (ændringer) er formuleret under hensyn til de begrænsninger, som de udbudsretlige regler, herunder forhandlingsforbuddet, medfører. Større anskaffelser af mere kompleks karakter, hvor udviklings- og implementeringsprojekter har den overvejende vægt (relateret til både økonomisk værdi, forretningsmæssig værdi, tidsforløb, teknisk kompleksitet og organisatorisk kompleksitet). Side 4/113\n7 Kontrakten omhandler således ikke leverancer af standardprodukter, hvor der kun i begrænset omfang skal ske specialtilpasninger mv. Der er tale om anskaffelse af en leverance bestående af bl.a. programmel, udstyr og dokumentation. At der som udgangspunkt aftales vedligeholdelse og support af alle dele af leverancen fra overtagelse af hver enkel delleverance. Andre forudsætninger fremgår af selve kontraktteksten og af nærværende vejledning. Hvis ovennævnte forudsætninger ikke er til stede, skal der naturligvis foretages de fornødne tilpasninger i standardkontrakten, herunder i dennes bilag. Som det var tilfældet med både K01 og K02, tilsigter K03 ikke at regulere alle eventualiteter eller særlige forhold hos enkelte kunder eller leverandører. 5. GENERELLE BEMÆRKNINGER TIL KONTRAKTEN Den agile metode gør op med den opfattelse, at man på forhånd kender alle krav til det endelige produkt og er i stand til at definere disse. Hvor man med K02 kontrakten og vandfaldsmodellen arbejder ud fra et udgangspunkt om, at ydelsen - og som hovedregel også tid og pris - på forhånd ligger fast, er ydelse, tid og/eller pris ved valg af et agilt udviklingsforløb grundlaget, hvorpå fleksibiliteten i projektet hviler. Da den agile standardkontrakt skal tage højde for den økonomiske ramme, der gør sig gældende i staten, ligesom der ofte vil være behov for - f.eks. af hensyn til krav i en bestemt lovgivning -, at projektet eller dele heraf er færdiggjort inden for nogle på forhånd fastlagte rammer for tid, ligger fleksibiliteten i den agile standardkontrakt i ydelsen. Hvis der anvendes en agil metode, hvor fleksibiliteten i projektet ligger i tid og/eller pris, er kontrakten således ikke egnet. Side 5/113\n8 De kontraktuelle forudsætninger, der udgør rammen for den agile udvikling, er overordnet set følgende: Den projektledelses- og udviklingsmetode (i kontrakten benævnt den agile metode), hvorunder leverancen skal tilvejebringes. Begge parter har et ansvar for projektets gennemførelse. Parterne samarbejder tæt gennem hele forløbet. Kundens krav prioriteres i absolutte og øvrige krav. Kundens krav er på tidspunktet for kontraktens indgåelse overordnet og behovsorienteret formuleret og nedbrydes og detaljeres løbende undervejs i projektet af parterne i fællesskab. Udvikling foretages i iterationer. Der gennemføres interne test til afslutning af en iteration. Der sondres mellem ændringer foretaget som led i den agile metode, såkaldte agile tilpasninger, og egentlige ændringer. Leverancen leveres i delleverancer med working software. Leverandøren bistår kunden med licensstyring. Kunden har ret til at udtræde på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af kontrakten. Ovennævnte forudsætninger vil blive gennemgået i det følgende som en generel introduktion til kontrakten. Side 6/113\n9 5.1 Den agile metode Kravspecifikationen udgør i et traditionelt vandfaldprojekt det væsentligste styringsredskab ved tilvejebringelse af leverancen. Heri er udtømmende og detaljeret beskrevet, hvad kunden har stillet af krav til løsningen, ligesom leverandøren forudsættes detaljeret og på forhånd at have beskrevet den løsning, som vil blive leveret. I et K03 projekt er løsningen imidlertid ikke på forhånd fastlåst i en detaljeret kravspecifikation, og der stilles derfor store krav - rent styringsmæssigt - til den projektledelses- og udviklingsmetode (den agile metode), der skal sikre fremdriften i projektet, herunder sikre, at der udvikles en løsning, som passer til kundens forretningsmæssige mål og behov. Den agile metode er ikke nærmere defineret i kontrakten, da der findes mange forskellige metoder 1, og det skal derfor i hvert enkelt tilfælde fastlægges, hvilken agil metode der ønskes anvendt. Kontrakten udgør en neutral ramme for den agile udvikling og søger således at tilgodese projekter med forskellige grader af agilitet og baseret på forskellige metodologier. Det er dog vigtigt at fremhæve, at kontrakten, som redegjort for ovenfor i vejledningens punkt 5, bygger på den forudsætning, at fleksibiliteten i kontrakten skal findes i ydelsen. Såfremt man ønsker at arbejde med en agil metode, hvor fleksibiliteten ligger i tid og/eller pris, er kontrakten ikke velegnet. Henset til Kommissoriets krav om, at den agile standardkontrakt skal tage udgangspunkt i anerkendte og anvendte projektledelses- og udviklingsmodeller, som offentlige myndigheder arbejder med og har erfaring med at bruge, har arbejdsgruppen navnlig søgt inspiration i den agile projektledelsesmetode DSDM Atern, der kan tilpasses til både at kunne anvendes i kombination med PRINCE 2 samt med den i Danmark noget mere anvendte metode, Scrum. Leverandøren skal i forbindelse med tilbudsafgivelsen byde ind i forhold til den agile metode, idet kunden dog kan stille nærmere krav hertil. Den agile metode skal 1 De fleste agile metoder søger at integrere principperne i det agile manifest, jf. Side 7/113\n10 omfatte både projektledelse og udvikling og kan således udgøre en kombination af kendte agile udviklingsmetoder med mere traditionelle projektstyringsmodeller såsom PRINCE 2, jf. nærmere herom i bilag Indsigt Da der ikke er en detaljeret kravspecifikation at styre efter, stiller K03 både krav til leverandør og kunde om at have indsigt i den agile metode. Med kravene til parternes indsigt medfører K03 et skifte fra K02s fokus på modenhed. Det ændrede fokus til indsigt skal ses i lyset af kontraktens agile karakter, hvor de processer og arbejdsgange, der lægges vægt på, i nogen grad vil afvige fra en traditionel modenhedsvurdering Udvikling efter en agil metode medfører således væsentlig forandrede arbejdsgange og beslutningsprocesser i forhold til, hvad et traditionelt kunde-leverandørsamarbejde indebærer. Standardkontrakten forudsætter, at disse forandrede arbejdsgange er implementeret hos kunde og leverandør. Leverandører og kunder med mere begrænset indsigt i agile metoder kan med fordel knytte en rådgiver til projektet, som kan understøtte parternes brug af den agile metode på tværs af parternes respektive projektorganisationer. En høj grad af indsigt hos både kunde og leverandør anses generelt for at øge sandsynligheden for, at projektet giver kunden value for money. Det er derfor vigtigt, at både kunde og leverandør gør sig deres indsigt klar og kommunikerer dette åbent til den anden part. Denne åbenhed omkring parternes indsigt muliggør, at parterne kan indrette sig herefter og kan søge at imødekomme nogle af de problemer, der kan følge af en lav indsigt. Eksempelvis kan leverandøren på baggrund af det af kunden angivne finde det nødvendigt, at kunden undergår et uddannelsesforløb i den agile metode, jf. kontraktens punkt 9.2. Der kan vanskeligt opstilles generelle krav til, hvilken indsigt indgåelse af en agil udviklingskontrakt som K03 kræver. Hvad der udgør tilstrækkelig indsigt, vil således afhænge af en række faktorer; projektets risici, deklaratoriske krav i forhold til projektets færdiggørelse, funktionalitet mv., projektets økonomi osv. Endvidere vil Side 8/113\n11 en relativ lav indsigt hos kunden i et konkret projekt kunne være uproblematisk, hvis leverandøren har en tilsvarende høj indsigt og samtidig formår at uddanne kunden. De nærmere krav til parternes indsigt er specificeret i kontraktens punkt 9.1 og 9.2 samt bilag 8 og bilag Parternes ansvar Begge parter har et ansvar for projektets gennemførelse, og begge parter skal således deltage aktivt - både i projektet og i samarbejdet Leverandørens leveranceansvar Leverandøren har det overordnede leveranceansvar, jf. kontraktens punkt 3.2. Foruden ansvaret for at udvikle og levere leverancen indebærer dette, at leverandøren har ansvaret for at styre projektet, at rådgive kunden om, hvorledes leverancens egnethed i forhold til kundens forretningsmæssige mål og behov bedst sikres, at styre ressourceforbruget og endelig for at rapportere om og forelægge status for projektet for kunden. For så vidt angår de rene udviklingsydelser, er leverandørens leveranceansvar differentieret i forhold til absolutte og øvrige krav, jf. nærmere om sondringen nedenfor i punkt 5.5. I forhold til de absolutte krav har leverandøren således en egentlig resultatforpligtelse, som den også kendes fra K02 og andre traditionelle leverancekontrakter. I forhold til de øvrige krav har leverandøren imidlertid alene en indsatsforpligtelse. Et projekt kan således som et teoretisk udgangspunkt godt gennemføres alene ved leverandørens opfyldelse af kundens absolutte krav. I praksis må det dog forventes, at et projekt, hvor alene absolutte krav opfyldes ofte, bliver bragt til ophør af kunden ud fra en betragtning om, at projektet så ikke giver kunden value for money. Leverandørens forpligtelse i forhold til øvrige krav ændrer dog karakter i det omfang, leverandøren leverer de øvrige krav og vederlægges herfor. I forhold til de leverede øvrige krav er leverandøren således forpligtet til at foretage fejlrettelser, Side 9/113\n12 ligesom opfyldelse af servicemål vurderes i forhold til hele leverancen, herunder også leverede øvrige krav. Så længe leverandøren ikke har leveret de øvrige krav, er leverandøren imidlertid ikke forpligtet i forhold hertil udover indsatsforpligtelsen i kontraktens punkt 3.2.2, hvorefter leverandøren skal bestræbe sig på at levere så mange af de øvrige krav som muligt. Formålet med at differentiere leverandørens ansvar for så vidt angår absolutte krav og øvrige krav er at skabe fleksibilitet i projektet, således at leverancer af "working software" sikres indenfor de fastsatte tids- og vederlagsmæssige rammer. Differentieringen indebærer, at kunden ikke kan undlade at godkende en overtagelsesprøve under henvisning til, at godkendelseskriterierne ved øvrige krav ikke er opfyldt, jf. kontraktens punkt 7.4, ligesom fejl, der vedrører manglende opfyldelse af øvrige krav ved overtagelse, ikke indgår i vurderingen af, om der foreligger væsentlig misligholdelse, jf. kontraktens punkt Endelig fastsætter kontraktens punkt , at hvor der ikke forestår efterfølgende iterationer, bortfalder øvrige krav Kundens medansvar for projektets gennemførelse Det fremgår af kontraktens punkt 3.2.1, at kunden har et medansvar for projektets gennemførelse og således er forpligtet til at deltage aktivt i projektet, som beskrevet i kontraktens punkt 10 og bilag 7 og bilag 9. Kundens medansvar for projektets gennemførelse skal ses i sammenhæng med den agile grundsætning om parternes tætte samarbejde. Som følge af det tætte samarbejde mellem parterne stiller den agile udvikling betydelig større krav til Kundens deltagelse end den traditionelle vandfaldsmodel. Kundens deltagelse i et agilt udviklingsprojekt er helt essentiel og skal ske løbende i projektets levetid. Kundens deltagelse er således ikke afgrænset til indledende afklarende drøftelser med leverandøren i en afklaringsfase, som det kendes fra traditionelle leverancekontrakter. Endvidere forventes det, at kundens deltagelse sker på ofte daglig basis. Kundens deltagelse skal være aktiv, og som en naturlig følge heraf stilles der også krav til, at kunden løbende og med kort varsel kan træffe Side 10/113\n13 forretningsmæssige beslutninger, jf. nærmere herom vedrørende parternes samarbejde. Kontrakten fastlægger nogle overordnede rammer for kundens deltagelse. Navnlig skal kunden deltage aktivt i forbindelse med håndteringen af kravlisten, idet kunden har ansvaret for indholdet og prioriteringen heraf samt den løbende nedbrydning og specificering af kravene. Kunden har således ansvaret for at prioritere og omprioritere, herunder tilføje, fravælge og ændre sine krav i kravlisten med henblik på at sikre, at udviklingsprocessen udmønter sig i leverancer med den største forretningsmæssige værdi for kunden, jf. kontraktens punkt Konkret kommer dette bl.a. til udtryk i afklarings- og planlægningsfasen, hvor parterne drøfter kundens prioriteringer og i fællesskab foretager en planlægning af projektets videre forløb, jf. kontraktens punkt Kunden foretager i den sammenhæng en foreløbig prioritering af krav og aktiviteter i den første delleverancers iterationer. Kundens foreløbige prioritering danner herefter grundlag for parternes fælles detaljerede planlægning af de forestående iterationer. Kunden har endvidere ansvaret for, løbende i forbindelse med planlægningen af de enkelte iterationer, at kundens krav nedbrydes og specificeres. Det er i den sammenhæng - og også i forhold til kundens prioritering af kravene - vigtigt, at repræsentanter fra kundens forretning forestår arbejdet med håndteringen af kravlisten, eventuelt i samarbejde med andre kundeinteressenter i organisationen. Kundens ansvar for håndtering af kravlisten er således et ansvar, der meget vanskeligt lader sig uddelegere til eksterne konsulenter mv. Kunden må tage ansvar for og ejerskab til projektet. Også i forbindelse med de interne test og prøver er kundens deltagelse af central betydning, jf. nærmere om kravene hertil i kontraktens punkt De interne test har således til formål, at fejl opdages hurtigt, jf. nedenfor samt vejledningsteksten til bilag 6. Med fejl menes dels egentlige kontraktuelle fejl, men også fejl i udviklingsprocessen forstået på den måde, at det udviklede ikke har den ønskede kvalitet 2 eller på anden måde har bevæget sig væk fra kundens forretningsmæssige 2 Kunden kan dog have fastlagt egentlige krav til kvaliteten i det udviklede, som gør, at en kvalitet under et vist niveau sidestilles med egentlige kontraktuelle fejl, jf. bilag 6 Side 11/113\n14 mål og behov. En konstatering af, hvorvidt det udviklede svarer til kundens forventninger og ønsker, forudsætter selvsagt kundens aktive deltagelse i forbindelse med testenes afholdelse. Leverandøren kan inden for de ovenfor skitserede rammer have stillet yderligere eller mere detaljerede krav til kundens deltagelse og kan endog have stillet krav til kunden om gennemførelse af et udviklingsforløb inden projektets igangsættelse, jf. kontraktens punkt 9.2 og bilag 7. Leverandøren kan i den sammenhæng have haft væsentlig indflydelse på den konkrete udstrækning af kundens medansvar. Kontraktens overordnede bestemmelser om kundens deltagelse og leverandørens eventuelle yderligere krav hertil suppleres af punkt 27.2 om misligholdelse af kundens øvrige forpligtelser. Leverandøren har i henhold til kontraktens punkt 27.2 en ret til udskydelse af frister for afprøvning og test, såfremt forsinkelse hermed skyldes kundens manglende deltagelse. Såfremt kundens manglende deltagelse udgør en væsentlig misligholdelse efter kontrakten, er leverandøren endvidere berettiget til at opsige kontrakten. Ved udformningen af de konkrete krav til kundens deltagelse skal man have bestemmelsen i kontraktens punkt 27.2 for øje, således at det sikres, at leverandørens misligholdelsesbeføjelser i det konkrete projekt får et reelt indhold. Det skal således sikres, at kravene til kundens deltagelse er så konkrete, at ikkeopfyldelse heraf kan konstateres. 5.4 Parternes samarbejde Som anført ovenfor fordrer et agilt udviklingsprojekt, at parterne samarbejder tæt. Det gode samarbejde kan ikke sættes på formel, og kontrakten stiller derfor nogle overordnede krav til parternes samarbejde, jf. kontraktens punkt 8, herunder til etableringen af en egentlig samarbejdsorganisation, jf. kontraktens punkt 8.3, jf. bilag 7. Det tætte samarbejde kommer til udtryk i to henseender; dels at parterne forudsættes meget ofte at være i kontakt, men også, at parterne samarbejder på Side 12/113\n15 flere forskellige niveauer på tværs af parternes respektive organisationer. kunden forudsættes således repræsenteret i samarbejdsorganisationen ikke blot på ledelsesniveauet i en styregruppe men også på det udførende leveranceniveau og eventuelt styringsniveauet, jf. bilag 7, punkt 3.2. Da leverandøren forestår styringen af projektet og har initiativpligten i samarbejdet mellem parterne forudsættes det, at projektets projektleder er leverandørens projektleder eller én af leverandørens nøglemedarbejdere. Der er imidlertid mulighed for, at kunden kan supplere projektlederen på styringsniveauet med henblik på at sikre et link mellem den forretningsmæssige repræsentation i styregruppen og på det udførende leveranceniveau. En sådan kunderolle på styringsniveau skal bidrage med strategisk styring i forhold til at sikre, at leverancen er egnet til at understøtte kundens forretningsmæssige mål og behov. Med henblik på at sikre parternes samarbejde stiller kontrakten krav til, at begge parter skal være organisatorisk understøttet til løbende og med kort varsel at træffe beslutninger af betydning for projektets gennemførelse, jf. kontraktens punkt Absolutte krav og øvrige krav Kontrakten bygger som nævnt på en væsentlig sondring mellem absolutte krav og øvrige krav. Sondringen er udtryk for en prioritering, der foretages af kunden i forbindelse med udarbejdelsen af kravlisten. Absolutte krav er således krav, som kunden har angivet som uundværlige for opfyldelsen af kundens forretningsmæssige mål og behov. Øvrige krav er krav, som ikke udgør absolutte krav, og er således pr. definition undværlige. Det er alene de krav, der angives i kundens kravliste, der prioriteres i absolutte og øvrige krav, jf. kontraktens definition af absolutte og øvrige krav. Som en tommelfingerregel antages det 3, at maksimalt 60 % af kravene bør være absolutte krav, da en væsentlig del af projektets fleksibilitet ligger i de øvrige krav. Er der mere end 60 % absolutte krav, er der risiko for, at har projektet ikke har den 3 Denne tommelfingerregel kendes fra den agile metode DSDM Atern, jf. DSDM Atern "The Handbook", punkt 10.6, side 66 Side 13/113\n16 fornødne fleksibilitet til at være agilt. Den løbende nedbrydning af kravene i mere detaljerede krav, jf. nedenfor punkt 5.5, vil dog ofte føre til, at absolutte krav nedbrydes i både absolutte og øvrige krav. Et projekt, der indledningsvist har mere end 60 % absolutte krav, kan således godt udvikle sig med en højere andel øvrige krav, når kravene nedbrydes. Prioriteringen sker således løbende dels ved, at kundens krav nedbrydes, men også derved, at der i forbindelse med planlægningen af de enkelte iterationer foretages en prioritering af de til en iteration henførte krav. Denne prioritering foretages af parterne i fællesskab og har alene betydning for den pågældende iteration. Iterationsprioriteringen registreres således ikke i kravlisten men alene i aktivitetsplanen for den pågældende iteration. Endvidere skal der ved iterationens afslutning tages stilling til en eventuel reprioritering af kravene i kravlisten, jf. kontraktens punkt For nærmere vejledning om kravenes løbende prioritering se vejledningsteksten til bilag 3. Ved løbende at prioritere opfyldelsen af kravene sikres det, at parterne ved den fælles planlægning af de enkelte iterationer har fokus på udvikling af de dele af projektet, der har størst forretningsmæssig værdi for kunden. Uanset parterne planlægger indholdet af de enkelte iterationer i fællesskab, jf. kontraktens punkt 5.2.1, giver kontrakten dog leverandøren mulighed for at kræve, at absolutte krav medtages i en iteration, eller at øvrige krav udelades. Dette skyldes, at leverandøren som nævnt har en resultatforpligtelse for så vidt angår de absolutte krav. kunden skal således ikke kunne gennemtrumfe udviklingen af øvrige krav, såfremt dette udgør en risiko for leveringen af absolutte krav. Tilsvarende har leverandøren mulighed for at gennemtvinge absolutte krav til afprøvning, uanset at kunden i forbindelse med de interne test ikke anser de aftalte acceptkriterier herfor for opfyldt, jf. kontraktens punkt 7.1. Side 14/113\n17 5.6 Nedbrydning og detaljering af krav I den agile standardkontrakt er kundens kravspecifikation, som den kendes fra K02, erstattet med kundens behovsopgørelse (bilag 3a). Kundens behovsopgørelse er et dynamisk dokument, der indeholder kundens forretningsmæssige mål og behov (bilag 3a.i) og kundens kravliste (bilag 3a.ii). Inddragelsen af kundens forretningsmæssige mål og behov i behovsopgørelsen tydeliggør, at det leverede ikke blot skal opfylde en række specificerede funktionelle og non-funktionelle krav, men at leverancen skal være egnet til at understøtte kundens forretningsmæssige mål og behov. De forretningsmæssige mål og behov vil som oftest være beskrevet i projektets dokumentation i PID en og business casen, hvor udgifter og gevinster er opgjort. Leverandøren eller leverancen skal ikke isoleret set opfylde kundens forretningsmæssige mål og behov, men leverancen skal udarbejdes med henblik på, at kunden ved brug heraf og ved egen indsats kan opnå sine forretningsmæssige mål og behov. Herudover skal kundens krav "fortolkes" i lyset af den specifikke brug af leverancen, kunden påtænker. Det udgør således en del af formålet med overtagelsesprøven at konstatere, om det leverede er egnet til at understøtte de forretningsmæssige mål og behov, jf. bilag 6, punkt 3.2. Leverandøren er imidlertid ikke ansvarlig for, hvorvidt kundens forretningsmæssige mål og behov rent faktisk opfyldes, jf. nærmere om sondringen mellem egnethed og opfyldelse i bemærkningerne til kontraktens punkt Angivelsen af kundens forretningsmæssige mål og behov og koblingen heraf til de enkelte krav har i den sammenhæng til formål at gøre kundens særlige formål med leverancen kendelige for leverandøren. Derved sikres det, at kunden kan støtte ret på, at leverancen - i overensstemmelse med almindelige obligationsretlige principper - skal være egnet til kundens særlige formål. Med henblik på at understøtte denne fortolkningsadgang og gøre det klart for leverandøren, hvilke forretningsmæssige mål og behov kunden ønsker løst ved hvilke krav, forudsættes det, at kunden "kobler" de enkelte krav til de forretningsmæssige mål og behov, jf. nærmere herom i bilag 3a.i. Kravene udgør i den sammenhæng en nedbrydning af de forretningsmæssige mål og behov. Side 15/113\n18 Ved kontraktens indgåelse er kravene til løsningen overordnet og behovsorienteret formuleret. Kravene nedbrydes og detaljeres herefter løbende - hele tiden med pejling op imod de forretningsmæssige mål og behov. Den overordnede og behovsorienterede formulering af kravene udgør en væsentlig del af fleksibiliteten i K03 derved, at kunden ikke allerede på tidspunktet for udarbejdelsen af kravlisten låser sig fast på en løsning. Det er således vigtigt, at kunden ved formuleringen af kravene overvejer, hvorvidt disse tillader leverandørerne at byde ind med forskellige løsninger samt efterfølgende undervejs i projektet at inddrage parternes erfaringer, jf. endvidere vejledningen i bilag 3a.ii vedrørende formulering af krav. Første nedbrydning sker i forbindelse med afklarings- og planlægningsfasen, hvor parterne gennemgår kundens behovsopgørelse med henblik på at afklare tekniske muligheder og begrænsninger i leverancen, herunder om der ved en ændring i behovsopgørelsen kan opnås en mere hensigtsmæssig leverance under hensyntagen til kundens forretningsmæssige mål og behov samt leverandørens løsningsmuligheder, jf. kontraktens punkt Kunden tilretter på baggrund heraf behovsopgørelsen og foretager suppleringer, præciseringer eller ændrer prioriteringer af krav i kravlisten. Parternes gennemgang af kundens behovsopgørelse forudsættes således at føre til en nedbrydning af kundens krav i mere detaljerede krav. De detaljerede krav prioriteres af kunden i absolutte og øvrige krav og registreres i kravlisten, således at det tydeligt fremgår, hvilket overordnet krav de udgør en nedbrydning af, jf. endvidere vejledningen til bilag 3a.ii. I forbindelse med planlægningen af den forestående iteration vil udviklingsteamet processe de til den pågældende iteration henførte krav, herunder foretage en yderligere detaljering af kravene med henblik på en fastlæggelse af, hvorledes kravene opfyldes i iterationen. Den løbende nedbrydning af kravene afspejler parternes øgede indsigt i kundens behov og de konkrete løsningsmuligheder. Side 16/113\n19 5.7 Udvikling i iterationer Selve udviklingen af leverancen foregår i iterationer. En iteration er et forholdsvist kort udviklingstrin, der resulterer i et givent delprodukt. Udvikling skal i den sammenhæng forstås bredt i relation til frembringelsen af leverancen og er således ikke afgrænset til den egentlige kodning af software. En delleverance omfatter en eller flere gennemførte iterationer. Hvor mange iterationer, der indgår i en given delleverance, vil afhænge af det konkrete projekt. Agil udvikling fokuserer imidlertid på løbende levering af "working software", hvorfor det bestræbes at nedbryde projektet i så mange delleverancer som hensigtsmæssigt. Umiddelbart forud for en iterations påbegyndelse foretager parterne i fællesskab en detaljeret planlægning af den forestående iteration, jf. kontraktens punkt Parterne foretager planlægningen på baggrund af erfaringer fra eventuelle tidligere iterationer og indenfor de overordnede rammer af den plan, parterne har udarbejdet for den pågældende delleverance (leveranceplanen). Herefter udarbejder leverandøren et Vederlags- og tidsestimat for iterationen, som kunden skal godkende. De af leverandøren udarbejdede vederlags- og tidsestimater er et styringsredskab, der skal sikre indsigt i projektets fremdrift og dermed sikre, at arbejdet med de enkelte iterationer løbende er rettet mod at fastholde rammerne i leveranceplanen (sikre, at projektet bliver færdigt til tiden og til prisen). Udviklingen i iterationer kan illustreres som følger, hvor hvert kvadrat udgør en iteration. Side 17/113\n20 K03 Dellevera Dellevera Test Test Test A KTIVITETSP Test Test Test A KTIVITETSP Omfang kravliste Overtagelses prøve/driftsp røve Overtagelses prøve/driftsp røve Veder lag Fastla gt Veder lag Fastla gt Vederl ag Estimer et I hver iteration tager parterne således en delmængde af kravlistens krav (illustreret med rød markering) og nedbryder og analyserer, hvorefter den egentlige udvikling gennemføres. Det forudsættes, at kravene i kravlisten er overordnet beskrevet, jf. vejledningens punkt 5.6. Ved den konkrete udmøntning af kravene, herunder ved gennemførelse af agile tilpasninger, jf. vejledningens punkt 5.9, i de enkelte iterationer vil kravlisten derfor kunne ændre sig indenfor kontraktens definerede omfang. En iteration kan typisk omfatte faserne; i) analyse og design, ii) udvikling, iii) gennemførelse af interne test og iiii) evaluering og planlægning af næste iteration. Faserne er ikke nødvendigvis skarpt opdelt og kan - afhængig af valg af agil metode samt tilrettelæggelsen af samarbejdet og arbejdet i det konkrete projekt - udføres parallelt, jf. bilag 1, punkt 4.3 og bilag 7, punkt 2.2. Såfremt der er risiko for, at leverandøren ikke kan opfylde samtlige de af iterationen omfattede krav indenfor det afgivne vederlags- og tidsestimat, skal kunden beslutte, hvorledes der skal forholdes med de berørte krav. Dette er nærmere reguleret i kontraktens punkt Side 18/113


Termografering og lækagesporing - Uggerly Installation\nHome/Forside/Termografering og lækagesporing\nUden strøm, virker intet! El-termografering er en effektiv måde at lokalisere fejl og defekter i el-tavler og installationer. Termografering sker via et højteknologisk termografikamera, der kan aflæse og registrere termisk energi. Derved kan fejl, der er skjult for det blotte øje, opdages hurtigt og præcist.\nEl-skader på produktionsanlæg, el-tavler m.m. kan medføre omkostningsfulde, langvarige driftstop og der findes ingen forsikring til at dække det stress og besvær, et driftstop eller brandskade kan medføre. Det anbefales derfor, at virksomheder jævnligt får gennemført en el-termografering. Derved kan fejl og defekter opdages, inden eventuelle skader opstår.\nUggerly Installation råder over avanceret udstyr, der hurtigt og effektivt kan opdage eventuelle fejl i el-komponenter og installationer. El-termografiundersøgelser kan nemt udføres overalt, helt uden at forstyrre den daglige drift.\nVi udfører lækagesporing i stort set alle typer for rør og rørsystemer bl.a. centralvarmeanlæg, gulvvarme, brugsvand, og andre former for skjulte rør. Afhængigt af opgaven, foretages lækagesporingen med termografisk udstyr eller formiergas, der er nogle af de meste effektive og præcise metoder til at spore lækager og brud.\nVi laver termografering til både virksomheder og private i hele Danmark. Termografering er en effektiv måde at lokalisere fejl og defekter i installationer. Kombinationen af en termografioperatør med mange års erfaring inden for området og et højteknologisk termografikamera, der kan aflæse og registrere termisk energi, sikrer, at vi kan opdage eventuelle fejl og defekter hurtigt.\nReparation af gulvvarme\nI det tilfælde, at der opstår en fejl på et elektrisk varmekabel, kan vi nemt og hurtigt lokalisere fejlen med vores avancerede termografiske udstyr. For at reparere gulvvarme er der påkrævet en stor del finesse og dygtige teknikere, der ved hvad de laver. Vi har mere end 30 års erfaring inden for området og vores kunder kan derfor trygt stole på, at vi kan lokalisere fejlen hurtigt og præcist - og derved undgå unødvendig ødelæggelse af f.eks. gulv, således det kan genetableres som før.\nVi yder 1 års garanti ved reparationer på gulvvarme.\nVi råder over dygtige, erfarne teknikere og avanceret udstyr, der med stor nøjagtighed kan finde frem til brud på vand- og varmerør, der ligger skjult under gulve osv. Vi kan udføre lækagesporing i stort set alle typer af rør og rørsystemer, heriblandt centralvarmeanlæg, gulvvarme og brugsvand. Afhængigt af opgaven, foretages lækagesporingen med termografisk udstyr eller formiergas, der er nogle af de meste effektive og præcise metoder til at spore lækager og brud.\nTryktest af klimaskærm\nD. 1. april 2006 blev der indført nye krav til tætheden i nybyggeri for at spare på energien. Hvis en bygning ikke er tæt, vil bygningen nemlig opleve varmetab og derved energispild. Den mest nøjagtige og effektive måde at måle tætheden i bygninger er gennem en tryktest. En tryktest fungerer således, at man med en blæser placeret i en yderdør etablerer et under-og overtryk i den opvarmede bygning. Trygforskellen i huset ved f.eks. undertryk tvinger udeluften ind gennem eventuelle revner eller sprækker i bygnigen. Det luftskifte, der sker gennem utætheder i klimaskærmen må ikke overstige 1,5 l/s pr. m2 af et opvarmet etageareal ved en trykprøvning med 50 Pa.


Det svenske datatilsyn (Datainspektionen) vender tommelfingeren ned ad til nyt lovforslag om droner | Jurainfo\nDet svenske datatilsyn (Datainspektionen) vender tommelfingeren ned ad til nyt lovforslag om droner\nMan skal kunne beskytte sig mod uønsket overvågning, mener Datainspektionen, som netop har vendt tommelfingeren nedad til den svenske regerings nye lovforslag, som i korthed går ud på, at privates brug af droner skal undtages fra den svenske tv-overvågningslov. Tv-overvågningsloven forbyder nemlig flyvning med droner i visse områder, herunder tæt beboede områder, uden at sondre mellem, hvorvidt det er private personer og virksomheder eller offentlige myndigheder, der gør brug af dronerne.\nDATAINSPEKTIONEN: DEN SVENSKE PERSONDATALOV ER IKKE TILSTRÆKKELIG\nBaggrunden for ønsket om at undtage de privates brug af droner fra tv-overvågningsloven er blandt andet opfattelsen af, at den svenske persondatalov i forvejen yder tilstrækkelig beskyttelse i forhold til privates flyvning af droner. Dette er Datainspektionen dog ikke enig i, da privatpersoners aktiviteter i stort omfang er undtaget af den svenske persondatalov. Selv om private virksomheders brug af droner ikke vil være undtaget fra den svenske persondatalov, anser Datainspektionen en sådan overvågning for problematisk og indgribende.\nDen største bekymring, Datainspektionen har i forhold til helt at undtage privatpersoners og private virksomheders flyvning med droner, er hensynet til privatlivets fred. Ved at flyve med droner tilkoblet et kamera kan både privatpersoner og virksomheder få adgang til andre personers privatliv på en helt anden måde, end hvad der normalt ellers vil være adgang til. Det bliver med andre ord sværere for privatpersoner at beskytte sig mod uønsket overvågning, såfremt andre privatpersoners og virksomheders flyvning med droner undtages fra tv-overvågningsloven.\nNEMT AT INDHENTE TILLADELSE TIL DRONEFLYVNING\nDatainspektionen lægger endvidere vægt på, at det i forvejen er forholdsvis nemt at indhente en tilladelse til at flyve med droner fra de svenske myndigheder. Man kan altså allerede under den gældende lovgivning i Sverige søge om og få en særskilt tilladelse til at flyve med de små, fjernstyrede fly.\nLæs Datainspektionens vurdering her.\nI Danmark har der ikke umiddelbart været politiske diskussioner om lempelse af de eksisterende regler for brug af droner, som på visse områder svarer til de svenske regler. I september 2016 trådte der nye regler i kraft på området, og både private personer og virksomheder er omfattet af reglerne. Efter de nye regler skal der sondres mellem flyvning med droner i bymæssigt område og flyvning med droner uden for bymæssigt område.\nI bymæssigt område må man kun flyve med droner i professionelt øjemed, og der stilles en lang række krav til f.eks. registrering og forsikring af dronen og erhvervelse af et dronebevis. Uden for bymæssigt område er fritidsflyvning lovligt, men der stilles stadig krav til blandt andet registrering. Trafik, Bygge- og Boligstyrelsen er i øjeblikket i gang med at udarbejde en ny bekendtgørelse for flyvning med droner uden for bymæssigt område, og bekendtgørelsen forventes at træde i kraft den 1. juli 2017. Efter udkastet fra Trafik, Bygge- og Boligstyrelsen vil mikrodroner – det vil sige droner under 250 gram –blive undtaget fra visse krav i bekendtgørelsen.\nPrivates flyvning med droner kan i visse situationer desuden være omfattet af persondatalovens regler.


IVÆKST Bloggen: Sådan får jeg links, besøgende og salg med bloggere | IVÆKST\nOnline markedsføring - Primært e-handel og søgemaskineoptimering\nJeg vil i denne artikel fortælle om brugen af bloggere i sin SEO-strategi.\nMed brug af bloggere til din markedsføring kan du nå ud til rigtig mange mennesker. En anden god ting er, at du faktisk ved brug af bloggere relativt billigt kan få en masse links, der kan hjælpe dig med at få bedre placeringer på Google.\nStrategien er at give bloggeren noget gratis (et produkt, medlemskab eller noget helt andet) imod et indlæg på deres blog med et link til din side. Det gør du sådan her:\nSådan FINDER du bloggere nu\nJeg har selv brugt et par forskellige måder at finde bloggere, der kunne være interessante at sende et produkt til.\nBlognetværk og bloglister\nVed ting som er meget populære at blogge om, som f.eks. mad, findes der ofte et blognetværk eller lister med de forskellige blogs.\nDet kunne f.eks. være, hvis du som restaurant ønskede at få nogle skarpe links, nogle anmeldelser og flotte billeder, at du kunne skrive til bloggerne på www.madblogs.dk\nDu kan blot søge på Google efter: ”emne + blog”, hvor du måske er heldig at finde en samlet liste.\nBrug Google-funktion til at finde blogs\nEn rigtig god ting, både for evt. omtale, besøgende, salg og ikke mindst links er hvis du kan finde blogs, hvor indholdet er relevant. En af de metoder jeg har brugt mest er faktisk blot at bruge Google.\nHvis du driver en webshop, der sælger tøj, kan du f.eks. lave denne søgning:\nintitle: Siger at ”blog” skal stå i titlen.\nIntext: Siger at ”tøj” skal stå i teksten.\nPå den måde laver Google alt arbejdet for dig.\nHerefter kan du lave en liste med bloggere, der kunne være relevante at tage fat i for netop jeres website.\nDer findes forskellige grupper på Facebook, hvor bloggerne holder til.\nHer du kan lave et opslag, hvor du tilbyder dine produkter imod et sponsoreret indlæg.\nDu kan også tage fat i Sponsorprodukter til bloggere, der er en Facebook side, hvor du som virksomhed kan tilbyde dine produkter til bloggere. (link)\nSådan UDVÆLGER du dine bloggere\nNu skulle du gerne have fundet en masse blogs, der kunne være relevante at bruge. Når du skal udvælge dine bloggere til din SEO-markedsføring, er der flere parametre du kan kigge på:\nPageRank – Indikation om hvordan bloggen ses af Google (Du kan tjekke PageRank på sites her: http://www.prchecker.net/) Husk des højere des bedre.\nBesøgende – Spørg bloggeren efter antal besøgende på bloggen. Min erfaring er, at bloggerne ikke er så hemmelighedsfulde med antal besøgende.\nAktivitet på bloggen (Hvor tit skrives der indlæg, kommenterer læserne på indlæggene, er der en Facebook side med likes m.v). Jeg plejer at gå efter i hvert fald 2 opdateringer om måneden.\nEget domæne – bloggere med eget domæne viser ofte mere seriøsitet end f.eks. en blog, der hedder www.blognavn.blotspot.com. Det er at foretrække bloggere på eget domæne, men hold dog øje med de andre blogs også, da de sagtens kan være gode alligevel.\nAlt efter hvor dyrt et produkt eller ydelse du tilbyder bloggen, kan du jo gå ned i kvalitet af hver enkel blogger. Jeg har ofte sendt produkter, der har kostet mig under 25,- i indkøb, hvorfor jeg har sendt ud til stort set alle bloggere, der havde interesse i produktet. Sælger du derimod dyrere produkter, kan det være nødvendigt at være selektiv og kun vælge de bedste blogs.\nVær opmærksom på, at mange af de større og kendte bloggere kan være kræsne. Nogle af dem ønsker både produktet, men samtidig en lille pose penge for at skrive om produktet. Det kan være en god idé at tilbyde finere ting til de større bloggere, hvis de har interesse for jer.\nEt godt råd, som jeg fortryder jeg ikke selv gjorde fra start af, er at lave et Excel ark, hvor du skriver ned hver blogger med link til indlægget. På den måde kan du overskueligt have et overblik over hvilke bloggere, du har anvendt.\nJeg har i øvrigt oplevet, at bloggere har efterfølgende har slettet indlægget, når jeg som virksomhed har godkendt anmeldelsen. Hold øje med dette – og undgå disse bloggere til næste gang.\nSådan SKRIVER du til bloggerne\nDet er en god idé at skrive en unik besked til hver blogger, hvis muligt. Jeg fraråder meget, at man sender den HELT samme besked ud til hver blogger. Du bør mindst ændre navnet, hvor du skriver ”Hej ”navn”.\nDet der har fungeret bedst for mig, har været at være konkret.\nSkriv hej, skriv hvor du fandt bloggen, fortæl kort om produktet samt link til din shop og afslutningsvis spørge om han kunne tænke sig at anmelde produktet imod et gratis produkt.\nNår du begynder at sende produkter ud, så holder andre bloggere øje med det. Jeg modtager ugentlig en del henvendelser fra andre bloggere, der ønsker at modtage produkter imod anmeldelse. Jo flere du skriver til, jo flere vil skrive til dig direkte, fordi de har set du sponsorerer produkter.\nSnebolden skal bare sættes i gang.\nEn lille ting man skal være opmærksom på, er at bloggeren skal huske at oplyse at indlægget af sponsoreret, hvis I sender et produkt imod et gratis indlæg jf. Paragraf 4 om reklameidentifikation.\nRigtig mange bloggere er i forvejen opmærksom på dette, men det er en god idé at sørge for bloggeren får skrevet med, så der ikke bliver nogle problemer (og hvis de glemmer det, skulle du være den første, der har fået problemer i den anledning).\nDesuden skal man også huske, at det jo ikke kun SEO-værdien du får ud af at bruge denne strategi med bloggere. Jeg har også oplevet at flere af bloggerene skaber salg og omtale på anden vis online.\nJeg er selv i gang med at finde bloggere til min nye webshop ekostumer.dk – jeg glæder mig til at se, hvad et par hestemasker kan gøre!\nJeg hedder Søren Skriver og er ung iværksætter. Jeg driver en række internetprojekter! Jeg startede som iværksætter, da jeg var 13 år, hvor jeg lavede affiliate hjemmesider, der primært trak trafik fra Google. I dag hjælper jeg andre med SEO på FirstSEO.dk, men arbejder også på andre spændende projekter som Coupii.com. Jeg er desuden konsulent hos Sofa.dk.\nEn lille artikel omkring mit bud på de sværeste brancher i Danmark inden for affiliate marketing ligen u.\nKold kanvas kan være en kamp. Men fortvivl ikke. E-handel-elspert og SEO-mand Søren Skriver har udarbejdet 10 gode råd til dig, der gerne vil have succes med kold kanvas.\nOvervejer du at starte nyt site for din virksomhed eller måske åbne en workshop. Tjek ud hvad folk 'googler' - brug Google AdWords Keyword Planner.


Det danske TV-marked: Store ændringer på kort tid\nDerfor skal vi til at tænke og tale anderledes om CBD\nDe danske TV-udbydere har på meget kort tid været ude med særdeles store udmeldinger, og det vil fremøver øge konkurrencen og skabe et marked hos TV-udbyderene, som vi i dag ser det på mobilabonnementer.\nAt TV-markedet har og er begyndt at ændre sig så markant, skyldes sandsynligvis fremkomsten af smartphones telefonerne, der på sigt slæbte streamingstjenester med sig, der overgik til computere, og nu ikke kan tages fra os igen.\nStreamingstjenesten Netflix overgår i dag for eksempel Danmarks to største udbydere af TV-kanaler og TV-pakker YouSee og Stofa, der også selv har hver deres streamingstjeneste. YouSee Play, og Stofa TV. Men her overgår Netflix begge udbydere i seertal, og abonnementsbrugere. Netop streamingstjenesterne har presset citronen hos TV-udbyderne, der nu gør alt for at genopfinde sig selv, og ikke miste tal på bundlinjen.\nNetop derfor er der sket meget store ændringer på kort tid hos alle TV-udbyderne i Danmark. Ikke kun når det gælder TV pakker, men også når det gælder lanceringen af nyere og smartere TV-løsninger. Her har især det ikke frie valg af TV-kanaler, men kun TV-pakker, været særdeles udskældt af b.la. politikkerne.\nDet seneste halve år\nI det seneste halve år, er der som sagt sket store ændringer på TV-markedet her hjemme, og nedenfor kan du se et lille oprids over nogle af de udmeldinger som TV-udbyderne er kommet med. På sigt vil dette forandre TV-markedet totalt her hjemme.\nMarts: Waoo lancerer 48 timers TV-arkiv\nApril: Canal Digital lancerer streamingstjenesten Go med TV til tavle-PCer og smartphones.\nMaj: Alle YouSee-bredbåndskunder får 50 megabit internethastighed uden ekstra pris.\nJuni: YouSee giver omkring 800.000 kunder gratis adgang til net-TV, TV-arkiv og start forfra-funktion fra en telefon eller PC. Waoo giver TV-kunderne Out-of-Home, som er gratis net-TV på bærbar eller tavle-PC, samt leje sig ind i Waoo Bio. Canal Digital kobler tre nye TV-kanaler ind i deres familiepakke.\nAugust: Stofa er klar til at købe sig ind på YouSees net, og vil efter nytår lancerer MitTV, som er et forbrugerafregnet TV, så kunder selv kan vælge TV-kanaler. YouSee slukker fra februar for 23 analoge TV-kanaler, så der er mere plads til streaming. YouSee ophæver fra årsskifte at man skal have TV for at kunne få bredbånd fra YouSee. Alle YOuSee-kunder med grundpakken kan fra 24. August se deres TV-kanaler når de er væk hjemmefra. Alle nye YouSee bredbåndskunder får filmtjenesten CMore og 3 måneders gratis HBO i deres abonnement. YouSee Mobil-kunder med TV og internet hos YouSee får 20 GB data til alle abonnementer.\nDet er altså ikke småting der er sket det sidste stykke tid på TV-markedet i Danmark. Alle disse tiltag vil derfor også ændre markedet totalt i Danmark. Måske det bliver helt slut med TV-Pakker?\nseptember 2, 2015 Ane\n← Kom godt i gang med en fitnessinstruktør\nGummifliser til terrassen →


Igen viser København at de er tåber der kun tænker i penge vås! Det er da nærmest genialt at kombinere behovet for plads og behovet for kystsikring i samme løsning. Kystsikring tvinges vi til at lave alligevel!\n23. aug 2019 20:14Københavns Kommune foreslår enorm udvidelse af Lynetteholm\nden ekstra jordkørsel og? Det betyder vi skal stoppe byggeri for ikke at udlede CO2?? Giver ingen mening... Vi kan jo i stedet forlange jordflytning sker med el-lastbiler hvis målet er at være klimenautral\n23. aug 2019 15:15Københavns Kommune foreslår enorm udvidelse af Lynetteholm\nRe: Det næste der kommer til at\nI stedet vil man fortsætte hele det politiske korrekte cirkus med tilføjelse af lidt flere klovne til ...eller også finder man ud af at forbedre både produkter og sortering så mere plast kan sorteres rent / eller adskilles i fraktioner. Vi er kun lige startet - og forhåbentlig bliver vi ba...\n23. aug 2019 14:50Forkerte tal om genanvendelse af plast chokerer kommuner\nvi skal være klimaneutrale hvad mener du?\n23. aug 2019 14:46Københavns Kommune foreslår enorm udvidelse af Lynetteholm\nRe: Højspændingsmasterne i dag?\nogså af rør typen i stedet for gittermaster så vidt jeg ved er det især nemmere og billigere i vedligehold. Samme gælder vel også vindmølletårne\n12. aug 2019 15:46Spørg Fagfolket: Hvorfor placerer man ikke vindmøller på gitre på samme vis som højspændingsmaster?\ndet er jo indlysende rigtigt, men..\n..selvfølgelig fint at få det klart fem i lyset. Bare man passer på ikke at nedgøre de gode fremskridt som kan hjælpe på længere sigt.\n26. jul 2019 14:31Professor: El-fly kommer ikke til at hjælpe os med klimakrisen\nTransportørerne ønsker man venter til efter Femerns åbning med at udbygge til dobb. spor my bad - havde ikke fulgt tråden igennem. Så giver det mening...\n16. jul 2019 12:36Tyske miljøorganisationer vil stoppe Femern-godkendelse med 600 siders klage\nikke noget der er ønsket hos godsoperatører ...sådanne argumenter kan forhindre alle forbedringer - alle steder - altid. Byggerier skaber forstyrrelser - og så bliver det bedre på 'den anden side'...\n16. jul 2019 12:01Tyske miljøorganisationer vil stoppe Femern-godkendelse med 600 siders klage\nViljen til at ændre den adfærd, som underminerer vore livsbetingelser, illuderes kun, men findes ikke hos de skyldige. De borgerliges kæphest er 'konkurrenceeven' og det nytter jo ikke noget at det kun er Danmark der gør noget.. De socialistiske kæphest er 'det rammer social...\n16. jul 2019 10:28Tyske miljøorganisationer vil stoppe Femern-godkendelse med 600 siders klage\nprojekter der burde have været uddateret allerede i 70'erne ...burde være gennemført allerede i 70'erne for at fremme togdriften og flytte mere gods til skinner....\n15. jul 2019 16:11Tyske miljøorganisationer vil stoppe Femern-godkendelse med 600 siders klage


Dansk Public Choice Workshop - Punditokraterne\n← Oxfam-Ibis årlige fiflerier – 2022 udgaven￼ FAQ og svar om “A Literature Review and Meta-Analysis of the Effects of Lockdowns on COVID-19 Mortality” →\n2 thoughts on “Dansk Public Choice Workshop”\nHenning Jensen 30. januar 2022 kl. 01:40\nDet er et imponerende antal personer der er nævnt som deltagere i workshoppen.\nEt par og tyve bliver det til, og umiddelbart undrer det mig i disse ligestillings- og kvindekvotetider, at kun fire af deltagerne er kvinder?\nChristian Bjørnskov 30. januar 2022 kl. 09:43\nVi kan jo ikke lave mirakler. Der er desværre ikke ret mange kvinder i europæisk public choice. Og vi har ikke sigtet efter nogen som helst fordeling, men blot sendt et call for papers ud og set, hvem der ville komme. Hvis man spørger mig, bliver det ikke mere ligestillet.