feminisme Archives - Side 2 af 2 - SoloSanne\nOplæg til Kvinderådsmøde om ligestillingspolitik\nJeg blev bedt om at besvare spørgsmålet: Hvorfor er der så få kvinder i DK, der er villige til at kalde sig selv feminister?\nFordi de synes, feminisme er usexet. Bogstaveligt talt; det er uden sex at være feminist! Hvis man er feminist, så er man sur og hader mænd. Så der er simpelthen for lidt pik i at være feminist.\nFor de fleste kvinder – især unge kvinde – er det, livet går ud på: At finde en god pik, måske en man skal være sammen med resten af livet, måske en man bare skal være sammen med en enkel lørdag, men det er det, de fleste kvinder jagter. Og det får man altså bare ikke, når man er sur og bitchy!\nOg så længe anti-feministerne har held med at holde liv i myten om os feminister som nogle bitre mandehader, så vil flertallet af kvinder tage afstand fra feminisme alene af den grund.\nOg det er jo heller ikke noget nyt, det ved I godt, ikke? Vi har haft det ry imod os lige fra starten. Helt tilbage til suffragetterne. Tænk på Mary Poppins, den vidunderlig barnepige, der er nødt til at tage sig af de stakkels forladte børn, hvis mor hellere vil kæmpe kvindekamp end at være der for dem og hendes mand.\nDet eneste tidspunkt, hvor det har givet bare lidt pik at være feminist var i begyndelsen af 70‘erne, fordi rødstrømperne var så smarte at slå deres sag sammen med den seksuelle frigørelse og hippiebevægelsen.\nMen nu har vi seksuel frigørelse, p-piller og abort – så længe det varer – så nu er der ikke ret mange, der kan se en grund til at melde sig ind i gruppen af frigide feminister. Vi får jo pik nok nu – og så pyt med ligelønnen og alt det andet.\nMin mission med det, jeg laver, er at vise, at feminister i høj grad godt kan være både sexede og sexlystne. Og at det kan være sjovt at være feminist. At man godt kan grine af tingenes tilstand – hvor miserable de så end er – og holde tonelejet nede i det knap så skingre.\nDet er ikke, fordi jeg har lyst til at bruge udtrykket lipstick-feminism, fordi jeg synes, det er et åndssvagt udtryk, men jeg synes, det er vigtigt at vise, at feminisme ikke er ensbetydende i at gå rundt med hennafarvet hår, ingen makeup, hængebryster og et evigt konfronterende blik i øjnene.\nJeg bliver faktisk lidt træt, når jeg hører om feministiske aktioner, der går ud på at afseksualisere kvindekroppen. Når feminister bader med nøgne bryster i svømmehallen, så mænd kan lære at lade være med at synes, at bryster er sexede. Hvorfor må mænd ikke synes, at bryster er sexede? Bryster er noget af det allerdejligste på en kvindekrop – og jeg kan godt forstå, at mænd er vilde med dem. Kan de ikke godt få lov til at være det, uden blive betraget som mandshauvinistiske svin?\nSelvfølgelig skal vi kæmpe for at gøre noget ved den gigantiske objektivisering af kvindekroppen, vi ser, især i medie- og reklameverdenen. Selvfølgelig skal der ikke køre et par silikonebryster rundt på hver eneste bus i København, selvfølgelig skal Blachman ikke sidde og kommentere tavse nøgne kvindekroppe i primetime-tv. Og selvfølgelig skal vi også have standset klamme tilråb om “gode patter” på hver andet gadehjørne. Men måske ville feminisme få lidt mere sexappeal tilbage, hvis vi tillod, at der faktisk fandtes seksuel tiltrækning mellem kønnene.\nKvindekroppen skal ikke være en, der konstant bliver kommenteret på i alle sammenhænge, men objektivisering af kvindekroppen er ikke dårlig i sig selv.\nDet seksuelle møde mellem kønnene handler til dels om at se den anden som et objekt. Et objekt for mit begær. Kvinder har også brug for at se mænd som objekter for at kunne få gang i maskineriet. Det er en god ting.\nOg hvis man fjerner retten til at betragte kvinder – og mænd – som et objekter i alle sammenhænge så fjerner man altså ret meget den seksuelle spænding.\nDet skal vi feminister passe meget på med. For jeg tror, at det er i det fokusområde, vi mister rigtig mange potentielle feminister.\nDet her gør sig også meget gældende i den nuværende debat om hverdagssexisme, der endelig efter lang tids tilløb begynder at få rodfæstet sig som noget, man faktisk kan snakke om – og sige fra over for – her i landet.\nAlle kvinder lever i en hverdag med sexisme, hvad enten det er lumre kommentarer om deres udseende – eller det er nedladende kommentarer om det samme. Ragerende fra “du har vildt gode patter” til “fuck hvor er du klam at se på din fede so.”\nLigesom kvinder også jævnligt bliver trynet på deres kompetencer, talenter, holdninger og meninger. Fælles feministisk front mod hverdagssexisme burde være den nemmeste sag i verden at sælge til alle kvinder.\nMen alligevel står feminister tilbage med et alt for stort restparti og ingen købere. Fordi: igen er der en tendens til, at tonen hurtigt bliver meget skinger. Det bliver for nemt til, at mænd overhovedet ikke må kommentere noget på kvinder. Jeg har selv været inde over den her debat. Jeg foreslog, at man for at være på den sikre side holder sig til komplimenter fra halsen og op efter.\nMen jeg er udmærket godt klar over, at der findes kvinder, der bruger fire timer om dagen i et fitnesscenter, som absolut ikke synes, at mænd skal fortælle dem, at de har nogle pæne øjne.\nDe her baller har krævet hårdt arbejde og de kræver en kompliment eller som minimum et fløjt fra en stilladsarbejder.\nVi lever i en kropsfikseret kultur, og de mange kvinder – såvel som mænd – der dyrker deres kroppe som afguder har for nogens vedkommende brug for at få likes for at føle, at det var sliddet værd. Og ja, derfor kan vi stadig godt forsigtigt påpege, at det uheldigt, at nogle kvinder føler, at de kun er noget værd, hvis de er 100 procent objekter for mænds begær.\nMen hvis vi feminister ikke anerkende, at kvinder er forskellige og har forskellige grænser, men prøver at sætte en fælles standard op, så mister vi altså rigtigt mange feminister med veltrænede baller. Og de veltrænede ville være rare at have i blandt os, for de kan holde bannere hævet meget længere, end de her slappe arme kan.\nEn anden grund til, at kvinder har så meget imod feminisme er, at det måske ikke så meget er mændene, der skal give sig nu. Nu er det faktisk kvindernes rettigheder, der skal deles. Det vidste sig jo med diskussionen om øremærket barsel, at det faktisk ikke helt var så mange mænd, der var imod det, da det kom til stykket. Men hvem holder så igen? Det gør dem, der skal af med rettighederne. Sådan har det altid været!\nSå er det jo lidt hyklerisk, når man gerne vil sige, at kvinder ikke må forskelsbehandles, men mænd må godt.\nSå kan det godt være, at man kalder sig feminist derhjemme på matriklen, men man skal nok ikke hænge ud sammen med ret mange andre feminister, før man bliver sat på plads. Så derfor den nemme løsning: hellere lade være med at sige, man er feminist og beholde sine tre måneders ekstra barselsorlov.\nCaitlin Moran, som jeg og sikkert flere af jer havde den store fornøjelse at opleve i sidste uge, da hun var her i København, hun har den opfattelse, at kvinder ikke gider feminisme i dag, fordi vi er blevet for magelige. Fordi det går jo meget godt, så hvorfor skulle jeg bruge tid på at kæmpe for de sidste småører – for 17 procent mindre i løn over en livstid er jo småører…\nPlus selvfølgelig at vi har alt for travlt med at barbere alle overflade på kroppen til at bekymre os om dårligere pensionsopsparinger.\nJeg vil ikke helt give Caitlin helt ret. Jo, jeg vil godt give hende ret så langt som til, at alle her i Vesten er blevet for magelige – mænd såvel som kvinder. Det er sikkert en af forklaringerne på, at vi har finanskrise. Vi har ikke noget behov for at arbejde hårdere for at nå mere, for det går jo meget godt.\nMen jeg tror ikke på, at kvinder er for magelige i deres kvindelighed. Jeg tror langt, de fleste kvinder er dybt ulykkelige. Enten er de decideret selvhadende eller ligefrem selvskadende eller også har de pms, der strækker sig fra september til maj. De fleste kvinder i Vesten har lange perioder med stress, angst og depression i deres liv, det viser alt statistik. Og tallene stiger.\nOg det kommer ikke ud af ingenting. Det kommer ud af en dyb, grundlæggende utilfredshed med verdens tilstand, og den rolle, jeg har fået tildelt som kvinde i den verden. For godt nok fik kvinder med ligestillingen mere frihed, men vi fik ikke mere fri.\nVi blev ikke tildelt mere fritid til at slappe af, og vi fik slet ikke mere frihed til bare at være menneske. Vi fik bare lov til at være alt det, vi havde været før – og nu med en fuldtidsstilling oveni! Samt selvfølgelig en aftale hos en vokser hver fjortende dag.\nJa, jeg har en teori om, at hele den groteske krops- og udseendefiksering, vi ser hos kvinder i dag, i virkeligheden er en kompensation for at få lov til at være med på mændenes banehalvdel.\nOg det her er ikke noget, mænd gør mod kvinder – det er heller ikke noget kvinder gør mod hinanden – det er en strukturel ting, som vi alle sammen lægger under for: Kvinder føler, vi skal gøre alting 110 procent perfekt, for ellers er vi slet ikke berettiget til at gøre det til at starte med.\nVi skal levere varen på jobbet, i hjemmet, hos børnene, i sengen og med de strammeste baller, der kan trænes op, for ellers har vi ikke fortjent at være lige med mændene. Som jo er fejehold fra starten af, fordi mænd ikke stiller de samme krav til sig selv.\nOg der er selvfølgelig derfor kvinder har brug for feminisme. De ser det bare ikke som et fællesanliggende. Jeg tror grundlæggende, at det største problem for feminisme – udover vores usexede image – er, at alle i dag er overbevidste om, at de er helt unikke individer og kun de har netop disse oplevelser.\nDet betyder, at det er enormt svært at tale om og endnu sværere at løse problemer, der gælder for alle kvinder – og selvfølgelig endnu mere problemer, der gælder for alle mænd – for ingen vil reduceres til deres køn. Og feminisme er nu engang afhængig af at kunne reducere folk til deres køn.\nSå ironisk nok i forsøget på at nedbryde kønnene, så trækker vi dem faktisk frem. Hvilket jo også forklarer, hvorfor der er så meget modstand mod feminisme fra mange mænds side, fordi mænd, som I ved, jo aldrig har været et køn tidligere og slet ikke bryder sig om at skulle til at være det nu. Og det er desværre også det tankesæt, kvinderne har overtaget – for lige præcis på det individualistisk-tænkende område er der beklageligvis ligestilling.\nSå feminisme er ikke frækt, det stjæler kvinders få fordele, og det fjerner ens unikke karakteristika. Og så giver det altså samlet set for lidt pik.\nMit seneste stand-up-show hedder Mandehader – et show om at være alt for glad for pik. Det var mit lille forsøg på at begynde at bryde med den myte.\nOg til den titel fik jeg følgende kommentar fra en lesbisk feminist: “Årh, hvorfor skal I heteroseksuelle feminister altid gøre så stort et nummer ud af, at I elsker mænd!?”\nFordi det gør vi!\nOg selvfølgelig vil jeg ikke stå og sige, at lesbiske har mindre at skulle have sagt end alle vi andre feminister, men hvis dét er din holdning til mandekønnet: Vil du så ikke være venlig at fucking lukke røven, for du ødelægger vores allesammens image!\nI går fik jeg en pris for at være feminist. Det er lidt som at vinde den ukendte hovedgevinst i et lotteri, hvor man troede, man ellers kun kunne vinde en lind strøm af tilsvininger og en evighed som single.\nPrisen er nystiftet. Den hedder Suzanne Gieses Mindelegat, og Suzannes datter Ditte Giese holdt nedenstående motivationstale, som jeg lægger ud her, så jeg altid selv kan gå ind og læse den, når jeg bliver lidt for ramt af at stå på den øretævernes holdeplads, som feminisme er.\nEller som en af de smukke, ældre rødstrømper sagde til mig efter prisuddelingen: “Ha, øretævernes holdeplads!? Næ du, det er røvfuldenes holdeplads. Røvfulde efter røvfulde er det, man får. Og sådan har det været i fyrre år!”\nAftenens vinder, for der kan kun være en vinder, har haft et vildt år. I mindelegatets beskrivelse står der, at ’hæderen skal gå til en person, der har udvist mod og konsekvens til at markere feministiske synspunkter i den offentlige debat’.\nOg det må man sige, at du har Sanne Søndergaard.\nDer er mange former for feminister – queer-feminister, elitefeminister, kystbanefeminister, kvotefeminister, old school-feminister, forbudsfeminister, forhudsfeminister, prosex-feminister. Det gode ved dig er, at du er dem alle sammen på én gang – og så alligevel ikke. Du er din egen pærevælling af feminismer, men først og fremmest er du skarp, stædig og sjov.\nI modsætning til folk som jeg er du ikke ’indfødt feminist’, du ved typen, der har fået det hele med hjemmefra og måske ikke rigtig har taget stilling selv. Du har selv opsøgt feminismen, sat dig ind i tingene, læst bøgerne, studeret kønsstudier på universitetet, gennemtænkt argumenterne.\nDin lejlighed er et stort feminist-bibliotek, og du har fundet din egen stemme i feminismedebatten. Du vil hellere skrive lange blogindlæg med alle argumenterne i orden end at finde dig i avisernes redigering og dagsordener.\nDin måde at kombinere humor og feminisme på er enestående. At springe ud som feministisk standupper indenfor et fag, som mestendels består af drengerøve med pruttehumor og lidt hurtig sexisme i baglommen, kræver mod. Kvindemod. Det har du, og det har haft konsekvenser. Det er ikke dig, der bliver inviteret ind som det blonde, fnisende vedhæng på TV2 Zulu, og som du sagde, da jeg ringede til dig og fortalte, at du havde vundet: ‘Jamen, jeg har aldrig vundet noget før’.\nTil gengæld er du hårdtarbejdende med en aktivistisk tilgang, hvor du myreflittigt breder dig over alle medieplatforme og ved hvad du taler om – hver gang. Du udgiver bøger, skriver debatindlæg og blogs, deltager i debatter i medierne, sætter dine egne standup-shows op og rappenskralder den på Facebook.\nVi fik rigtig mange indstillinger, men jeg vil tro, at halvdelen af dem handlede om dig. Og du skal vide, at det var en enig komité, der valgte dig som vinder.\nFor selvfølgelig var det dig, der skulle vinde, Sanne, du har fortjent et klap på skulderen for alt dit hårde arbejde, alle de tæv du tager og alle de eftertænksomme smil du frembringer på din vej. Tillykke!\nJeg er virkelig stolt og beæret over at blive indstillet og modtage prisen. Jeg har været fan af Suzanne Giese i mange år og har flere af hendes bøger – fulde af æselører.\nDrømmen om kvinden var nok min første rigtige feministbog, og jeg har trawlet den igennem, fordi jeg – da jeg fandt den – også endelig fandt andre end mig, der tænkte sådan og fik øjnene op for feminisme som andet end en diskussionsdiciplin, jeg kunne køre min far træt med hen over middagsbordet.\nIkke, at det er blevet mindre en diskussionsdiciplin med årene, det følger ligesom med, når man siger: “Jeg er feminist.”\nSå er standardreaktionen: “Nå, så vil du nok godt høre på mine uvidende betragtninger om køn de næste to timer.”\nDet er ligesom, når man siger: “Jeg er komiker.”\nSå er standardsvaret: “Nå, så sig noget sjovt.”\nSå man får lyst til at sige: “Jeg er også meget træt nu.”\nOg får svaret: “Nå, så vil du nok gerne i seng – med mig.”\nJeg talte med en mand i sidste uge… ja, det sker faktisk nogle gange.\nAltså, jeg talte køn med den her mand – og “talte” er her den diplomatiske betegnelse for, at jeg talte for døve øre. Han sagde det, som vi feminister efterhånden hører hver dag: “Feminister skal holde op med at spille ofre. Kvinder i dag er stærke og skal jo bare tage det, I vil ha’. Det ligger lige foran jer.”\nOkay, så tager jeg lige 18 procent af din løn til at starte med.\nJeg vil ikke stå her og sige, at vi har mere brug for feminisme end nogensinde før, for det vigtigste kampe er vundet. Jeg står som kvinde på skuldrene af nogle kvinder, jeg bogstaveligt talt skylder det, liv jeg lever i dag. Kvinder som Suzanne Giese.\nMen feminismen er stadig vigtig i dag, fordi nu vi skal holde fast. Og det skal vi måske mere lige nu, end vi har skullet det i 30 år. For lige nu begynder der at blive at rullet tilbage, alle ligestillingsinitiativer forsvinder op i den blå – den borgerligt blå – luft. Vi mistede chancen for den øremærkede barsel, og det tyder på, at pappamåneden nu også ryger i Norge. I det hele taget ser det ikke godt ud for kvinders vilkår på verdensplan blandt andet med rettigheder som abort på retræte i USA.\nFaktisk er hele velfærdssystemet ved at blive undergravet selv her i velfærdsnorden – og hvis først det ryger, så ryger ligestillingen helt, for så skal kvinderne tilbage til omsorgen og kødgryderne.\nOg så er hverdagssexismen efter min egen personlige mening også i stigning.\nFordi – og nu gætter jeg her – men jeg tror, at det, der er sket med mange mænd er, at de føler, kvinderne har vundet.\nDet er jo de færreste mænd, der rent faktisk bestemmer i samfundet og er direkte involveret i den traditionelle patriarkalske magtstruktur – de er ikke chefer eller bestyrelsesmedlemmer eller politikere – de er helt almindelige og i deres verden er det konen, der bestemmer. Og se så; vi har jo tilmed en kvinde på landets vigtigste post… eller kvinde og kvinde… faktisk synes jeg, vi efterhånden er ude i en form for Stepford Wife-statsminister.\nI hvert fald ser de her mænd en verden, hvor kvinder sidder på alt, der betyder noget for dem. Og så bliver de bitre, og så bliver kønskampen virkelig perfid.\nOg så kan man jo spekulere over, hvorfor de ikke føler et behov for at marchere i flok ned ad Strøget, brænde deres tøfler af og kræve lige ret til opvask og børneopdragelse, men det gør de ikke.\nOg indtil de begynder på det, er vi nødt til at holde fast, så alt det, de fantastiske kvinder, vi står på skuldrene af, kæmpede for, ikke forsvinder.\nMen vi er også nødt til at tale med vores egen stemme. Tiden er en anden. Den militante separatistiske tone hører en anden kamp til. Kvindegrupper og ølejre kunne noget i halvfjerdserne, men vi skal også videre derfra.\nI dag kan vi godt tillade os at smile lidt, have lidt humor med i debatten. For come on; projektet går jo grundlæggende ud på at få mere lighed, så vi alle sammen har det bedre, så vi kan få mere pik… eller fisse eller begge dele. Hey, folk må boltre sig i de kønsdele de ønsker.\nSå længe der er hår på, naturligvis.\nKroniken Live (Skåltale ved Folkemødet)\nFor toenhalv måned siden viste jeg det øverste af mit venusbjerg på forsiden af Politiken. Det har jeg ikke tænkt mig at gøre i aften – det vil jeg bare sige med det samme, hvis nogen sidder og forventer et liveshow.\nMen jeg vil gerne tale om nogle af de reaktioner, jeg har fået på billederne af mine kønshår. For der var rigtig mange reaktioner. Som Ditte Giese fra Politiken sagde til mig i sidste uge: “Sanne, du har Danmarks pt mest omtalt fisse.”\nEn lidt tvivlsom ære, egentlig, men jeg nægter også at tro på det, før jeg har set min fisses kloutscore.\nReaktionerne på billederne var som sagt ret overvældende. Heldigvis var langt de fleste positive. Jeg har fået rigtigt mange mails fra kvinder og mænd i alle aldre, der har været glade for, at nogen endelig turde tage debatten.\nMen der har selvfølgelig også været andre reaktioner, og det er dem, jeg gerne vil tale om i aften.\nNegativ respons på den aktion var naturligvis uundgåeligt. Jeg havde ikke lavet de billeder, hvis jeg troede, at alle bare ville syntes, at det var helt fint – for så var der ligesom ingen pointe med det.\nMen jeg må sige, at jeg alligevel er lidt overrasket over, hvem den negative respons er kommet fra. Jeg har fået præcis nul – ingen, ikke en eneste – vred besked fra en kvinde. Og det på trods af, at det jo er op mod 90 procent af alle unge kvinder, der fjerner kønsbehåring. Men på en eller anden måde har de forstået, at pointen med aktionen var at problematisere den kulturelle ensretning af skønhedsidealerne – og har altså ikke følt sig ramt på deres egne… ja, fisser.\nTil gengæld har jeg fået rasende henvendelser fra en del mænd. Typisk formuleret noget i den her stil: “Du skal ikke bestemme, hvordan kvinder skal se ud dernede!”\nNej, det skal jeg ikke – men du skal da slet ikke – og det lyder det lidt, som om du gerne vil nu.\nFilosofen Foucault har sagt om seksualitet, at det er biologisk, at vi har en seksualitet, men hvad vi tænder på, det er kulturelt.\nMin bekymring er, at unge mænd, der har fået hele deres spirende teenageseksualitet grundlagt på baggrund af internetpornoens glatbarede silikonedukker vil få det svært ved at tænde på rigtige og naturlige kvinder.\nDe her meget vrede reaktioner fra mænd har kun bekræftet den antagelse. Jeg mener, så meget vrede kan da kun forklares med, at der er nogen, der går rundt frygter en lille smule for deres rejsning.\nSå de seneste par måneder er jeg blevet kaldt klam og ulækker af rigtigt mange mænd – og der er også en hel del, der har sagt og skrevet, at de i hvert fald aldrig ville gå ned på sådan en behåret måtte som min. Og det er lidt utroligt, at det skal være nødvendigt at sige: Men det tilbud var heller aldrig på bordet!\nOg det leder mig frem til den anden type reaktioner, jeg har fået på billederne. Det var reaktioner, jeg lidt naivt ikke var forberedt på. De kom nemlig fra nogle, der må have siddet og tænkt: “Ja, har Politiken lært noget af den avis, de deler bygning med, side 9 pige – nu på forsiden. Det er det, vi har manglet alle årene.”\nOg så begyndte det at vælte ind med mails. Fra mænd i alle aldre, der gerne ville tilkendegive deres begejstring for en “naturlig kvinde.” Jeg har taget et par stykker med, som jeg gerne vil dele med jer:\nNu sender jeg måske ikk det bedste indtryk. Men frækt at vide du har hår på din hehe *smiler*\nAllerede i det, han skriver det her, er han jo faktisk klar over, at jeg ikke vil bryde mig om det – fordi det jo er over grænsen for, hvordan man kan tillade sig at tale til en kvinde. Men han har sikkert ræsonneret; hvis Blachman må, må jeg også.\nSå skriver Viktor:\nJeg tror det ku være genialt hvis du lavede nogen helt naturlige nøgenbilleder med en fotograf i nogen grønne omgivelser som havde en lidt vild natur. Så der skabes et samspil mellem din naturlige nøgne krop med din flotte røde dusk, og den uspolerede natur.\nDet viser sig ikke overraskende, at Viktor faktisk er amatørfotograf.\nOg endelig skriver Jannick:\nDu er meget smuk sanne. Vil du lade mig se et foto af dig, hvor du er nøgen..\nJa, så bliver jeg jo helt ked af, at jeg ikke fik Viktor til at lave nogle naturbilleder af mig, for jeg ligger ikke inde med den slags billeder, for hvis jeg gjorde, ville jeg da naturligvis straks have sendt dem til en vildt fremmed mand på den anden side af cyberspace.\nDa de her henvendelser begyndte at rulle ind, tænkte jeg: “Hey, det er ikke så underligt, jeg var ikke forberedt på det, men det er ikke underligt: Jeg er en kvinde, der er offentligt kendt, og jeg bruger min krop til at sige noget om seksuelle emner.”\nMen så slog det mig. Jeg fik faktisk også de her reaktioner, inden jeg begyndte at bruge min krop til at sige noget om seksuelle emner.\nJeg fik faktisk også de her reaktioner, inden jeg blev offentligt kendt.\nJeg får de her reaktioner alene, fordi jeg er en kvinde.\nJa, jeg får dem i større målestok nu, men jeg har fået dem lige så længe, jeg kan huske.\nDa jeg var de der 13-14 år gammel, var jeg engang ude at køre med min mor, og vi holdt ind på en rasteplads langs en motorvej for at tisse. Der kommer så den her mand i mod os, som har stået og tisset – op af toiletbygningen – og han havde åbenbart tænkt: Hey, de skal da ikke gå glip af det her apparat.” Så det valgte han ligesom at have hængende fremme, mens han gik hen imod os og stirrede på mig og sagde til min mor: “Skal dig og din smukke datter ikke have et kig på den her?”\nOg min mor, som heldigvis aldrig har været nem at imponere, tog et kig ned og sagde: “Nej, tak, vi har set elendighed nok.”\nHvorefter det gik op for hende, at vi sådan set var i en lidt udsat position, så hun skubbede mig ind i bilen igen og låste os inde. Hvilket ikke var nødvendigt, for alt luft var gået ud af manden og ballonen.\nMen det er sådan det er at have en kvindekrop. Det er ikke bare det, at jeg kommer ind i et rum, og mændene der står derinde lige på indersiden af deres hjerneskal laver en vurdering af ku’ godt – eller ku’ ikke. Nogle af dem føler sig også i deres gode ret til at dele udfaldet af den vurdering med mig.\nDet er meget svært at forklare det her med, hvordan det føles at være et objekt. Fordi det meste af tiden opfatter man jo sig selv som et handlende subjekt.\nMen så lige indimellem, så får man som kvinde lige trukket den forestilling væk under sig. Det behøver ikke engang være en klam seksuelladet kommentar, man får. Noget jeg har oplevet rigtigt meget i mit liv, er at stå et tilfældigt sted i en bar, ved et busstoppested, i en bagerbutik – og fremmed mænd er kommet hen til mig og har sagt variationer over: “Du skulle smile noget mere. Du ser så sur ud, du være så køn, hvis du bare smilede lidt mere.\nOg jeg har aldrig fået lyst til at smile efter sådan en kommentar, tværtimod.”\nMen det er først lidt på afstand, at jeg egentlig forstår, hvorfor jeg bliver så vred over det. Netop fordi jeg bliver reduceret til et objekt.\nAndre mennesker – mænd – føler, at de har ret til at kommandere rundt med mit humør, mine følelser, min krop – bare fordi jeg tilfældigvis befinder mig i det samme offentlige rum som de gør.\nOg de føler sig jo i deres gode ret. Fordi kvinders kroppe bare er åbne for kommentarer – altid. Så følelsen at være et objekt kan bedst beskrives som følelsen af, at man er 90 procent subjekt og 10 procent andres menneskers påklædningsdukke.\nJeg ved godt, at når jeg står og snakker om de her ting, vil nogle af jer sidde og tænke: “Ku’ du ikke have brugt din taletid til at tale om de virkelige kønsproblemer i Danmark, de politiske problemer – som manglende ligeløn, prostitution eller vores skodbarselslovgivning?”\nMen som jeg ser det, får vi aldrig løst de politiske problemer, før vi får styr på den helt fundamentale omgangstone mellem kønnene. Vi kan ikke bygge ovenpå et fundament, der ligger skævt.\nOg så ved jeg også godt, at der nok sidder et par stykker nede blandt jer lige nu og tænker: “Årh, hold da op med dit brok! Du skal da bare være taknemmelig for, at der er nogen, der gider knep’ dig.”\nFor det er jo standardreaktionen, når man som kvinde problematiserer objektiviseringen af sin egen krop.\nMen det føles bare ikke som en kompliment, at vildt fremmed mænd skriver eller kommer hen til mig og kommenterer min krop og siger, hvad de gerne vil gøre ved den.\nDet føles grænseoverskridende, det føles invaderende og værst af alt føles det, som noget jeg bare skal finde mig, bide i mig og stikke et smil frem.\nOg jeg er ikke engang specielt udsat. Det gik op for mig så sent som i tirsdags. Jeg stod på et gadehjørne med min kønne komikerkollega, og vi stod i koncentreret samtale om vores respektive karriere, vi stod med hver vores cykel og var egentlig på vej til at sige godnat. Pludselig lyder en snøvlende mandestemme: “Hejsa dejlige piger.”\nJeg kender den slags stemmer så godt, så min automatrefleks er at kigge op på denne fyr, der kommer vaklende imod os og sende ham det her blik.\nDet virker stort set altid! De fleste mænd bliver helt små og bakker væk og mumler noget om, at man er en kælling. Og det har jeg det fint med.\nJeg har levet på Hanne-Vibeke Holsts motto det meste af mit liv: Hellere kælling end kylling.\nMen min kollega er ikke en kælling, hun er en sød, køn pige og hun bliver helt dårlig over min kontante afvisning af denne fyr, så hun siger udglattende: “Jamen, vi står bare lige og snakker.”\nHvilket jo får ham til at tro, at han og hans guldølsånde er velkommen i vores selskab. Så han går helt tæt hen på hende, lægger armene rundt om hende bagfra, griber hende praktisk talt på brysterne og spørger, om hun ikke skal med ham til fest.\nHun siger meget klart, “det der synes jeg faktisk er ret grænseoverskridende”, men han hører hende ikke, så jeg siger: “Nu fucker du af, kammerat.”\nOg det gør han så heldigvis, mens han meget højt råber “kællinger.”\nJeg var ret vred over det, men min kollega sagde: “Nå, ja, men når man har så store bryster som mig, så er der bare altid nogen, der tager på dem.”\nOg så trak hun på skuldrene. C’est la vie.\nMen jeg vil altså ikke trække på skuldrene over den slags. Og jeg vil heller ikke stå her og sige, at mænd må forstå, at “et nej er et nej.”\nVi må holde op med at fortælle mænd, at de kan opføre sig som det passer dem, indtil der bliver sagt nej.\nReglen skal laves om! Det hedder: Du har et nej, indtil du har fucking spurgt!\nOg måske skal jeg lige tilføje et lille stykke 2 til den her regel, for hvis det, du spørger om, er om, du må se et nøgenfoto eller foretager dig andet tilsvarende grænseoverskridende over for et menneske, du aldrig tidligere har mødt, så har du intet forstået af almindelig god opførsel.\nOg så fortjener du at blive hængt ud og latterligggjort, Jannick Andersen fra Odense.\nDen behårede fisses manifest\nMin fisse har i ugens løb været et samtaleemne. Den var nemlig på forsiden af Politiken i tirsdags (det kan du se her – hvis du tør!) Altså det var jo ikke hele fissen, der var fremme, kun toppen af venusbjerget, en smule kønsbehåring.\n(Faktisk var der så lidt fisse, at det fik min venindes kæreste til at udbryde: “Er det virkelig det hele.” Som derefter fik min veninde til at spørge, om han da ønskede at se mere til hendes venindes fisse.)\nMen det var også nok for nogle. Politiken fik vrede læserbreve. Det bedste røg på bagsiden dagen efter, og jeg citerer det lige her i sin helhed, fordi det simpelthen er så smukt: “Jeg vil klage over forsiden af Politiken 30. april. Jeg forventer ikke at få kønsbehåring smækket i hovedet til min morgenkrydder, når jeg folder min Politiken ud. Og så man ikke engang se hendes bryster.”\nAlt den ståhej og så bare på grund af 28 pubeshår! (Det er et anslået antal, jeg har faktisk ikke talt dem.)\nDe altid tilgængelige plastikpatter\nNu var det ikke, fordi jeg på noget tidspunkt var i tvivl, om at det billede var en pissegod idé, men hvis jeg havde været i tvivl, så bekræftede reaktionerne da mig kun i, at det var det rigtige at gøre.\nSeriøst; i 2013 findes der altså voksne mennesker – mennesker, der er født og opvokset i det her fantastiske humoristiske, frisindede land – som bliver oprigtigt forargede over at se noget af det allermest naturlige.\nVi snakker også om mennesker, som lever i den ekstreme pornoficerede kultur, vi ufrivilligt alle sammen er blevet en del af; mennesker som er vant til – uanset om de ønsker det eller ej – at se fremmede menneskers private parts i alle tænkelige og utænkelige situationer. Alligevel kan toppen af min fisse få dem til at blive rasende. For den slags kønsdele er ikke det, de har bedt om.\nSå pyt da med, at man ikke kan tænde for tv eller gå forbi en kiosk uden at få smækket glatbarberede skræv og plastikpatter i hovedet, komplet med come hither-blikke og silikoneoppumpede sutte-pik-læber. Dét er vi jo så vant til.\nPhotoshopet platiskkirurgisk porno er nærmest blevet vores kulturs white noise – noget, der konstant ligger nedenunder alt det andet, og som man har vænnet sig så meget til, at man slet ikke registrerer det længere.\nEn wannabe-Don Draper\nMange debattører påpeger det absurde i, at vi samtidige er langt mere blufærdige omkring nøgenhed nu, end vi har været det i 40-50 år. Vi er tilbage ved tidligere tiders “uha næ, føj da”-attitude til det kropslige: Unge piger vil ikke tage bad sammen efter idræt, ingen ligger længere med bare bryster på stranden, og kvinder, der ammer, bliver smidt ud fra cafeer.\nMen jeg tror egentlig ikke, at det handler så meget om blufærdighed. Det er ikke der, vi er gået i retromodus. Jeg tror mere, at det er et udtryk for perfektionisme. En perfektionisme, vi ikke har set siden 50‘erne, hvor intet heller måtte være naturligt, uregerligt eller ligefrem grimt.\nBare se en film fra 50‘erne. Det meste er filmet i filmstudier, for at gadebillederne kan se så pæne ud som muligt. Ingen grafitti, intet henkastet affald, ingen hjemløse. Og Marilyn Monroe er stylet som en diva, selvom hun bare går rundt derhjemme, selv sproget er renset for bandeord, øh’er og ægthed. Dengang skabte de en idealverden inde i filmene. (Og det får jo en til at spekulere over, om det mon ikke også er derfor, at den mest populære tv-serie i de her år, Mad men, netop foregår i denne opstyltede, kunstige tidsalder.)\nOg så klip frem til vores tid; nu gør vi det samme. Vi gør det bare alle steder, hvor vi har den mindste redigeringsmulighed. På billeder, i tv, på film, i alle former for kunst, i reklamer, på facebook – ja tilmed på vores egne kroppe, der skal trimmes, opereres og kanøfles til at passe ind i en perfekt illusion. Og kan illusionen ikke lykkes, skal den dækkes til.\nPhotoshop og plastikkirurgi er nypuritanismens burka. For du må gerne vise din krop frem, så længe du bare kun gør det inden for de prædefinerede rammer af, hvad der anses for smukt i vores kultur. Hvilket vil sige; blottet for alt naturligt og ægte.\nVi er mere bange for et par bryster, der bliver brugt til deres oprindelige formål – babymadpakker – end vi er for alle de plastikbryster, vi bombarderes med i alle medier. Mine kønshår på forsiden af Politiken er mere forargerlige, end de ultrabarberede barbiedukke-udgaver, der er på forsiden af alle mandeblade.\nMere mig, mindre photoshop\nJeg vil gerne lige understrege, at jeg ikke har det mindste imod nøgenhed – heller ikke i pornoudgaven. Men jeg har et problem med, at det ikke er ægte nøgenhed, vi ser.\nInteressant nok talte jeg om det her med fotografen, der tog fisse-fotoet. Jeg bad ham nemlig bruge så lidt photoshop som overhovedet muligt på billedet (og kun fikse lys og niveauer og den slags, de jo skal gøre). Men jeg ville gerne have, at han ikke redigerede mig, så jeg kom til at se så ægte som muligt. Da jeg sagde det, grinede han. Den besked havde han aldrig fået før. Tværtimod beder langt de fleste i dag om at få fikset både det ene og det andet i efterredigeringen; snup en bums her, fjern en dobbelthage der.\nNå, ja-ja, jeg har jo makeup på. Så jeg siger altså ikke, at man skal gå ud og vise verden hele sin uredigerede “grimhed”. Ligesom jeg også sagtens forstår, at nogle får foretaget plastikoperationer for dette og hint, hvis de ikke føler sig godt tilpas med det. Vi vil jo alle sammen gerne fremstå så tiltrækkende som muligt, og det er helt okay.\nMen tiltrækkende er jo mange flere ting, end vi får lov at se i dag. Rynker og former og uregerlige kropshår kan da være supertiltrækkende. De flotteste mennesker er jo netop dem, der har et “knæk”. Alt det symmetriske, korrigerede perfekte er jo dødkedeligt og mainstream.\nOg alt det ville jeg gerne sige med min flashende fisse.\nNu er det jo heldigvis heller ikke kun negativ respons, der har været på billederne. Faktisk har langt det meste har været udpræget positivt, fordi de fleste formentlig er ret enige med mig i, at vi er gået for langt med den nypuritanske perfekthed. At vi mangler noget naturligt og ægte i gadebilledet.\nJeg har fået mails fra mange mænd og kvinder, der også savner kønshårene. En kvinde skrev til mig, at hendes 16-årige datter har haft det rigtigt svært, fordi hun netop gerne vil være naturlig, og presset er enormt i den aldersgruppe for at se “rigtig” ud.\nOg ja, det pres er stort, og det bliver ganske vist en smule mindre, når man bliver ældre, til gengæld dukker det op de mærkeligste steder.\nFaktisk var af grundene til, at jeg besluttede at lave billedet til Politiken, fordi min veninde fortalte mig om en oplevelse, hun havde hos gynækologen. Hun skulle tjekkes for en knude i skridtet (der heldigvis viste sig at være en godartet talgknop), og den 50-årige gynækolog så surt på min venindes helt almindelige busk og knurrede: “Jamen, det er jo ikke til at se noget som helst hernede.”\nJeg var seriøst i chok, da jeg hørte det. Den her dame tilhører altså en generation, der har set buske alle steder op igennem 70‘erne og 80‘erne, og som derudover formentlig i dag bruger det meste af sit arbejde på at fikse problemer, der opstår i forbindelse med intimbarbering (udslæt, svamp, indgroede hår osv.) Alligevel vovede hun at skamme min veninde ud, fordi hendes naturligt udseende underliv gjorde undersøgelsen marginalt mere krævende, end det ville have været hos de af hendes patienter, der ligger der med deres hårløse kyllingefiletter.\nDu fødes, vokser op og så kommer der hår på\nHvis min veninde var lidt mindre stærk og ikke hvilede i sig selv og sin krop, ville hun jo gå direkte ned og bestille en tid hos en vokser efter sådan en besked. For det er da et pres at være sig selv i en tid, hvor det at være sig selv bliver anset som værende så forkert. Det ved jeg da fra min egen fisse og mit eget liv.\nJeg har besluttet, at jeg ikke vil lade mig diktere – hverken på min personlighed eller min krop – hvordan jeg skal rette ind. Og jeg vil heller ikke iscenesætte mig selv efter et prædefineret kulturel formel for kvindelighed – som efter min mening heller ikke har meget med kvindelighed at gøre.\nHelt ærlig: hvis alt, hvad der definerer at være kvinde, er lig med at lægge noget til – stilletter, plastikbryster, imødekommende smil (selv når man er pissesur) – eller trække noget fra – hår, selvstændighed og uperfektheder – hvad er vi så i os selv?\nSimone de Beauvoir sagde så berømt; “man fødes ikke som kvinde, man bliver det”. Og hun mente jo netop, at kvindelighed er en kulturel pakke, der bliver lagt ned over os – både på sind og krop. Det gælder heldigvis mindre i dag på det indre væsen, men desværre mere på det ydre. Som om vi kvinder i dag kompenserer for at være hele mennesker – og ikke bare en støbeforms-udgave af kvinden – ved at plastre os selv ind i fysiske kvindelige signaler.\nOg et eller andet sted er den plan så gået helt skævt, fordi de fysiske kvindelige signaler ikke længere bare er rødere læber og dybere kavalergang, men også bliver parret med den generelle kulturelle angst for at blive for gammel, så alting skal fikses, så man hele livet igennem ligner en 17-årig.\nSom jo for kvinder har den uheldige (men måske tilsigtede!?) bivirkning, at når man dyrker det lillepigede også signalerer, at man er aldeles ufarlig.\nJeg ved godt, at de fleste kvinder, der fjerner deres kønsbehåring, siger, at de gør det for deres egen skyld og ikke for mænds. Og de påstår, at man ikke bliver mindre kvinde af den grund. Jeg spekulerer bare over, om man virkelig kan ligne en 5-årig i fissen, en 15-årig i bh’en og en 25-årig i ansigtet – og så derefter gå ud og opføre sig som en 35-årig!?\nHvis du wanker til Lara Croft, hvad så med mig?\nMen den beslutning – at være mit naturlige selv på alle niveauer, kropslige såvel som sjælelige – er da også en beslutning, jeg hele tiden skal leve med konsekvenserne af. Og jeg forstår godt, hvis nogen – især helt unge kvinder og piger – kan have det svært med det og bare retter ind.\nJeg har da haft min portion af mænd med hjem, der “diskret” har spurgt, om jeg dog aldrig barberer mig. Og set noget slukøret ud over mit kontante; “nej, aldrig.”\nFor selv har de stået der med kløende barberingsknopper rundt om hele dilleren – som jeg personligt synes er noget af det mest usexede; altså lige næst efter det faktum, at der jo mangler alle de dejlige, mandige hår!\nMen det her må være endnu værre for kvinder, der er bare lidt yngre end mig. Jeg mener, alle mænd under 30 har vel fået hele deres seksualitet grundlagt på det her glatbarberede plastikfantastiske univers. Hvis alle drenge, når de begynder at onanere, kun gør det til de her retoucherede, semi-animerede kvinder, hvordan skal de så nogensinde kunne få den op at stå sammen med en vaskeægte naturlig kvinde?\nSå bliver jeg altså bekymret. Helt ned i min behårede fisse. Hvordan skal det allermest naturlige i hele verden – sex – nogensinde komme til at fungere mellem mennesker, der nægter at være naturlige? Er vi bare uundgåeligt på vej til virtuel reality-sex? Vil vi fremover kun kunne blive visuelt stimuleret af hinandens avatarer? Og vil vores fysiske udløsninger fremover blive overladt til en lidt mere avanceret robotstøvsuger?\nHeldigvis for mig og min rødhårede fisse er mænd på min alder (og især dem, der er ældre) jo trods alt blevet introduceret til nøgne damer gennem 80‘ernes Rapport-blade – fulde af store naturlige buske. Så måske er der stadig en del mænd i 30‘erne og 40‘erne, der har bevaret den lyst og ikke ladet sig fuldstændigt indrulle i vores kulturs absurde pubeshårs-forskrækkelse.\nI hvert fald har jeg bedt Politikens fotograf udprinte en plakat til mig med billedet af min behårede fisse, som skal hænge i min entré. Så de glatbarberede fyre fremover kan se med det samme, hvad de går ind til. Og resten af mine besøgende kan vide, at her i hjemmet er det altså okay bare at være den, man er; naturlige, uregerlige hår og følelser og det hele.


Redaktionelt studiejob v/ Nordiske Medier, Aalborg\nVi søger en skarp redaktionsassistent, som brænder for at være med til at formidle businessnyheder til industrien. Du bliver en del af vores ambitiøse redaktionsteam og skal blandt andet hjælpe os med redigerings- og tastearbejde samt andre redaktionsopgaver.\nSom studentermedhjælper i rollen som redaktionsassistent bliver du en del af redaktionen. Hovedfokus i afdelingen er Business-to-Business journalistik i form af udarbejdelsen af redaktionelt indhold til onlinemedier til specifikke brancher i industrien. Eksempelvis indenfor byggeri, transport eller energi.\nDu bliver en del af vores ambitiøse redaktionsteam på 10 medarbejdere, og dine primære opgaver bliver tastearbejde, redigeringsopgaver samt andre redaktionelle opgaver. Du får dygtige og professionelle kollegaer, som brænder for det, de laver.\nVi forestiller os, at du studerer kommunikation, dansk, journalistik eller sprog. Din baggrund er ikke afgørende, men vi vægter højt, at du:\nSkriver korrekt dansk og har styr på grammatikken\nTrives med at arbejde systematisk\nMestrer at arbejde struktureret med respekt for deadlines\nNordiske Medier er en del af en innovativ mediekoncern, NORDJYSKE Medier. Nordiske Medier er den førende medievirksomhed indenfor B2B i Danmark og Sverige, og vi beskæftiger knap 200 ansatte med udgangspunkt i Aalborg, København, Stockholm, Gøteborg, Helsingborg og Oslo.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Redaktør Henrik Eilers på tlf. 7228 6971 eller redaktionschef Stefan Buur Hansen på tlf. 7228 9676. Se evt. mere om Nordiske Medier på www.nordiskemedier.dk.\nTimetallet vil variere, men gennemsnitligt vil det være 5-8 timer pr. uge. Arbejdstiden er fleksibel og aftales individuelt. Jobbet udføres fra Nordiske Mediers afdeling på Langagervej, Aalborg. Vi ønsker stillingen besat hurtigst muligt.\nSend din ansøgning og CV i PDF-format til personale@nordiskemedier.dk hurtigst muligt. Vi afholder løbende ansættelsessamtaler.


Castelgandolfo Pontifical Villas - Sommerophold for paven og katakomberne Shore Udflugt fra Civitavecchia Port\nTag en tur på pavens sommerbolig og de kristne katakomber i løbet af hele dagen udflugt. Gå fra Civitavecchia Port til Castel Gandolfo for at besøge den historiske by og tur den pavelige lejlighed. Efter frokost går du til de kristne katakomber for en guidet tur og lærer om det historiske gravsted fra det 2. århundrede og fremefter. Denne private tour kommer også med en pavelig velsignelse på engelsk på pergament.\nSelf Drive Tour of Rome og romerske Castels i Classic Auto fra Rom i fuld dag med frokost\nFå den bedste udsigt til Rom, mens du kører en glimrende italiensk bil fra 60'erne og 70'erne. Nyd den evige by Rom i langsom kørsel og det meget naturskønne landskab i de omkringliggende romerske slotte. Typisk lys frokost vil blive inkluderet Vores medarbejdere vil eskortere dig under oplevelsen og passe på bilen under de planlagte pauser. Hvis det ønskes, kan du få en bilmotor uden ekstra omkostninger\nAncient Appian Way og Castel Gandolfo Lake med kvalitet Electric-Assist Fat Bike\nKør til Castelli Romani bakkerne og tag en mountainbike tur rundt Castel Gandolfo og Appian Way. Den daglige erfaring omfatter en togtur fra Rom til den middelalderlige bakketop Castel Gandolfo. Ride rundt den smukke sø Albano, stop til frokost med udsigt over søen, og tag en afslappet ned ad bakke langs den gamle Appian Way til Rom. Ruten er rettet mod cyklister på mellemplan og dækker en afstand på ca. 32 miles (52 km).


Ipswich Town FC Supporters Club - Scandinavian Branch: Lars Lund, KorsÃ¸r, Danmark\nLars Lund, KorsÃ¸r\n1) Navn og alder: Lars Lund, 36 Ã¥r.\n2) Email adresse: larslunde@mail.dk\n3) By & Land: KorsÃ¸r - Danmark\nMatthew Holland, Marcus Bent og Hermann Hreidarsson.\nDa jeg selv er mÃ¥lmand, har jeg altid haft en svaghed for Ipswichs keepere - dog er det kun Paul Cooper, Craig Forrest og Richard Wright der har vÃ¦ret blandt mine favoritter, men John Wark og Paul Mariner har ogsÃ¥ gjort et stort indtryk.\nMig selv (i stedet for Andy Marshall, ha-ha) - spÃ¸g til side, det er svÃ¦rt at sige, hvilken som helst bare det er en spiller der er en kÃ¦mpe forstÃ¦rkning.\nDet var i sÃ¦sonen 1974/75, hvor Wolverhampton - Ipswich var tipskamp hele to gange hen over vinteren. FÃ¸rste gang var i ligaen og Ipswich tabte 2-1, anden gang var i FA-cupen og den kamp vandt Ipswich 2-1. Jeg kan huske, at jeg synes "dem" i blÃ¥ trÃ¸jer var pÃ¦nest i tÃ¸jet i den fÃ¸rste kamp og derfor holdt jeg med "dem" i den anden kamp, samtidig sÃ¥ lignede Ipswichs blÃ¥/hvide spilledragt HolbÃ¦ks (mit dengang danske favorithold) - sÃ¥dan blev jeg fan af Ipswich og har vÃ¦ret det i tykt og tyndt lige siden.\nHolbÃ¦k (stadigvÃ¦k) mÃ¥ske lidt latterligt, men sÃ¥dan er det nu engang og det startede helt tilbage i de glade dage i 1975 (DM-sÃ¸lv og pokalfinale mod Vejle) - selvom HolbÃ¦k nu er rÃ¸get helt ned i DS, sÃ¥ har jeg igennem tiden altid mindst set et par kampe om Ã¥ret. Det er ikke sÃ¥dan jeg ikke har fulgt med i toppen af dansk fodbold og jeg mÃ¥ indrÃ¸mme, at jeg er en smule "skabsfan" af FC KÃ¸benhavn og jeg holder ogsÃ¥ lidt med BrÃ¸ndby, men kun nÃ¥r de spiller i Europacupen.\nHjemme mod Wolverhampton (0-0) i december 1996, ude mod Charlton (0-3) og hjemme mod Stockport (0-2) pÃ¥ supporterturen i november 1997 - samt den uforglemmelige novemberaften 2001 i Helsingborg, da vi vandt med 3-1 i UEFA-cupen. Desuden har jeg set Ipswichs trÃ¦ningskampe i Danmark, mod AB i sommeren 1998 (1-3) og sidste sommer i Frederikshavn (0-1 mod AaB), samt mod Farum (1-2).\nSelvom Ipswich skulle lide den (utÃ¦nkelige) skÃ¦bne at rykke helt ned i Conference League - sÃ¥ vil jeg stadig holde med og fÃ¸lge Ipswich.\nSupporterklubben har nok fÃ¥et mig til at fÃ¸le mig endnu mere tilknyttet Ipswich. Jeg glemmer aldrig min fÃ¸rste DFDS-sviptur tilbage i december 1996, jeg havde vundet et vÃ¦ddemÃ¥l og fik turen forÃ¦ret - der sad vi sÃ¥ i bussen fra Harwich til Ipswich pÃ¥ vej til kampen mod Wolverhampton og jeg troede, at jeg var den eneste i hele Danmark der stadigvÃ¦k holdt med Ipswich - men jeg blev meget klogere og jeg husker Kenneth Andersen og Lasse Holm gÃ¥ rundt i bussen og hverve nye medlemmer til fanklubben. Det var en utrolig oplevelse, her gik man rundt og fÃ¸lte sig som Palle alene i verden og pludselig var man opgivet af en rÃ¦kke gutter der havde den samme interesse.\nIdag synes jeg det er sjovt og hyggeligt at mÃ¸de andre Ipswich-fans til livekampe pÃ¥ John Bull - vi har haft mange sjove stunder sammen og jeg hÃ¥ber det vil forsÃ¦tte i fremtiden. Bortset fra det, sÃ¥ synes jeg hjemmesiden fungerer godt og det er godt der kom et nyt tiltag efter Portman Post.


Kapitel 08. Fundamentals of Sampling | PsykNoter\nPlacering i feltet:\nDette er en tekst, der hører under faget socialpsykologi.\nDenne tekst eller kapitel handler om sampling. I kapitlet bliver der beskrevet:\nHvad sampling er,\nHvordan man sampler,\nOg hvordan man kan generalisere ud fra det resultat, man er kommet frem til i en sampling.\nI enhver undersøgelse er der et afgørende problem eller spørgsmål: kan det, man er kommet frem til i undersøgelsen generaliseres? Dette problem eller spørgsmål kaldes ydre validitet (external validity). Hvis en undersøgelse har en høj ydre validitet, kan man fortroligt generalisere resultatet i undersøgelsen med den population eller det område, som hører inden for denne teoretiske interesse.\nDette kapitel er en introduktion til de problemer og mål, man kommer ud for i en sampling (= processen, hvor man udvælger elementer (fx mennesker, organisationer) fra en population. Ved at studere dette udvalgte sample kan man generalisere resultaterne tilbage til den population, hvor enheden blev udvalgt fra). Hovedsageligt kan dette kapitel deles op i tre:\nI kapitlet bliver der først og fremmest redegjort for nogle basis definitioner og begreber inden for sampling.\nDerefter beskriver kapitlet de to basis typer af sampling: nonprobability sampling og probability sampling. Og hvordan selve udvælgelsesprocessen af et sample kan påvirke validiteten, når man til sidst generaliserer samplet tilbage til populationen.\nFor det meste fokuserer kapitlet på at undersøge eller tage prøver af mennesker (fx ved at interviewe), men sidst i kapitlet bliver der også diskuteret, hvordan der kan tages prøver af andet end mennesker (fx nyhedshistorier).\n1: Some Basic Definitions and Concepts – s. 182:\nEn population = en samlet masse, der passer til udvalgte specifikationer. Fx kan en population være alle kontrollørerne i en fabrik eller alle drenge under 16 år, der arbejder på en avis, hvor de udbringer nyhedsaviser. I nogle tilfælde kan en population være inkluderet i en anden population. Dette kaldes for en subpopulation eller stratum. Fx kan en given population underinddeles i ”mænd under 21 år”, ”kvinder under 21 år”, ”mænd fra 21 til 59 år” osv. Et enkelt medlem i en population bliver kaldt for population element, og ordet census bliver brugt, når man tæller alle elementerne i en population eller bestemmer fordelingen af elementerne i populationen.\nMan sparer både tid og penge, hvis man kun tager elementer ud fra en population i stedet for at undersøge hele populationen. Når man udvælger nogle populations elementer, fordi man ønsker at kunne sige noget om den population, som disse elementer er udtaget fra, kaldes denne gruppe af elementer for en sample. Og så håber man selvfølgelig, at det man finder ud af ved at undersøge disse populations elementer, passer til hele populationen. Men dette afhænger af, hvordan disse sample er udvalgt. Man skelner mellem to typer af sampling: probability sampling og nonprobability sampling:\n2: Probability sampling vs. nonprobability sampling – s. 186:\nProbability sampling = når man kan angive sandsynligheden for, at hvert element i populationen er inkluderet i selve samplingen. En probability sampling gør det muligt for forskerne at vurdere, om resultatet af deres sampling havde været anderledes, hvis de havde undersøgt hele populationen. Man underinddeler probability sampling i 3 grupper: Simple random samples, stratified random samples og various types of cluster samples. I dette kapitel bliver der kun redegjort for den først nævnte, simple random samples, som er den mest basale sampling metode indenfor probability sampling.\nSimple random samples giver alle elementerne i den undersøgte population mulighed for at være med i samplen, men garanterer også, at alle de mulige kombinationer af cases i en population bliver retfærdigt udvalgt.\nFx hvis man ønsker at lave en tilfældig sample af to cases fra en population, som indeholder fem cases. De fem cases hedder fx: A, B, C, D og E. Der er 10 mulige par af cases i denne population: AB, AC, AD, AK, BC, BE, CD, CE og DE. Så skriver man alle kombinationerne på et kort og lægger dem i en hat. Blander dem og trækker et kort med bind for øjnene. Nu har alle casene haft samme mulighed for at være med i samplen. Der er udover dette eksempel også andre måder at give hver case i en population samme mulighed for at være med i samplen – fx ved hjælp af statistiske programmer.\nNonprobability sampling = når man ikke kan vurdere sandsynligheden for, at hvert element er inkluderet i samplingen. Fordelen ved denne sampling er dog, at den er lettere at udføre og meget billigere end probability sampling. Man underinddeler nonprobability sampling i 4:\nAccidental samples = når man bare går ud på marken og undersøger de ”cases”, der ligger ved hånden. Fx når man interviewer de første 100 mennesker, man møder på gader om et eller andet eller når en lærer, som ønsker at generalisere et eller andet om alle studenterne på gymnasium, gør det ved kun studerer sin egen klasse.\nQuota samples: I modsætning til accidental samples, så forsøger quota samples at garantere, at de diverse populations elementer, der medvirker i samplingen, er jævnt fordelt eller stemmer overens med det, som de forekommer at være i populationen. Fx hvis man laver en sampling fra en population, hvor der er lige så mange mænd som kvinder, for at undersøge en forskel mellem kønnene. Hvis man kun interviewede mænd, ville resultatet selvfølgelig være misvisende af hele populationen. I den virkelige verden, er kvinder og minoritetsgrupper, ofte underrepræsentere, når accidental samples bliver lavet. Quota samples forsøger at garantere, at dette ikke sker. Ud over dette, er quota samples på de andre områder lige så uforudsigelig som accidental samples.\nPurposive samples: Med denne sampling kan man med en god vurdering og bestemt strategi udvikle en tilfredsstillende sample i forhold til det, man har brug for at vide. En almindelig strategi inden for purposive samples er at udvælge cases, som man på forhånd ved er typiske for den population, man er interesseret i. Purposive samples har bl.a. været brugt til at forsøge at forudsige valgresultater. Fx har den været brugt således: Først har man udvalgt nogle små valgområder i hver stat og set på, hvordan valgresultaterne der plejer at være. Derefter har man interviewet kvalificerede vælgere for at høre, hvor de vil sætte deres stemme. Et problem med denne sampling er dog, at hvis der ikke er nogen ændring i den politiske atmosfære, kan man forudsige resultatet uden at lave interviewene. Men hvis der er forandringer, bliver man nødt til at undersøge, hvordan disse forandringer påvirker de udvalgte valgområder i forhold til andre valgområder.\nSnowball samples: Når en population, hvis medlemmer er vanskelige at lokalisere, skal undersøges, bruger forskere tit snowball samples for at få adgang til medlemmer i populationen. Snowball sampling er en sampling metode med flere trin. Samplingen starter i det små, men vokser sig trinvis større – ligesom en snebold. Fx kan populationen være prostituerede. I starten indeholder samplen måske 20 prostituerede, som skal svare på nogle spørgsmål. Når de har gjort det, skal de så lave en liste over så mange andre prostituerede, som de kommer på. De nye prostituerede på listen danner så det næste lag på snebolden. Denne procedure fortsætter, til der ikke er flere nye prostituerede på listen eller samplingen er blevet stor nok. Som med alle andre nonprobability samplings metoder, så er det også svært med snowball samples at vurdere, hvor meget den endelige sampling generelt kan sige om hele populationen.\n3: Sampling Elements Other Than People – s. 193:\nNogle gange skal man undersøge andet end mennesker. Et eksempel kan være, at man via sampling skal undersøge indholdet i medierne. Det ville være upraktisk og unødvendigt i denne sammenhæng at undersøge og kigge på alt indholdet i en bestemt nyhedsavis i lang tid. Derfor ville man i dette tilfælde hellere undersøge nogle udvalgte sider eller nogle udvalgte dage. Målet i denne sampling ville være at generalisere observationen eller analyserne – som er baserede på en sample af elementer i populationen – til hele populationen. Med andre ord: ud fra det indhold, man vælger at observere, skal man kunne sige noget om alt indholdet i den udvalgte avis. I dette tilfælde ville det være godt at bruge probability sampling. En simple random sample ville være god at bruge, da den retfærdigt udvælger de bestemte sider eller dage, man skal undersøge avisen.


Hos nielsbo.dk, har vi flere forskellige palleløftere, disse variere i alt lige fra kvalitet, bæreevne, ekstraudstyr, styring og andet. Udover dette fås, de også med forskellige hjul, nemlig enkelthjul eller boogiehjul. Du kan købe palleløftere alt efter, hvilke specielle behov du har, og hvilken branche du kommer fra. Skal du blandt andet kun have pallevogne til det lette løft, på genstande der har en maksimal vægt på 2200 kg, kan du tage et kig på vores standard og billige palleløftere.\nKig på vores standard pallevogne her!\nEr din fokus ikke på vægten, men nærmere nogle specielle behov og andet du ønsker, kan du kigge på vores specielle palleløftevogne, hvor der er lavet specielle gaffellængder på, til ekstra lang gods.\nDet er ikke kun de tunge ting, som der giver dig skader og smerter. Det kan også være de lette genstande engang imellem. Dette er typisk u handige borde eller andre større elementer, som er besværlige at få et ordentligt greb på, dette kan tit medfører at man løfter forkert, og anstrenger nogle forkerte muskler, som medfører skader og andet. Udover dette sker det også tit, at på sådanne u handige genstande, at man ender med at tabe dem og forårsage skader på dem, grundet at man har et dårligt greb.\nså kontakt os på telefon: 75 94 58 00 eller mail: web@nielsbo.dk


Forslag til aktiviteter i Sint-Katelijne-Waver\nAlle hoteller i Sint-Katelijne-Waver I nærheden af vartegn\nHoteller i nærheden af Midzeelhoeve vzw\nAlle restauranter i Sint-Katelijne-Waver Populære køkkener i Sint-Katelijne-Waver\nFransk restauranter i Sint-Katelijne-Waver\nItaliensk restauranter i Sint-Katelijne-Waver\nKinesisk restauranter i Sint-Katelijne-Waver\nThai restauranter i Sint-Katelijne-Waver\nSøg Europa›Belgien›Flanders›Antwerp Province›Sint-Katelijne-Waver›Restauranter i Sint-Katelijne-Waver›De Wijngaerd\n42 anmeldelser Nr. 2 af 10 Restauranter i Sint-Katelijne-Waver $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Liersesteenweg 238, Sint-Katelijne-Waver 2860, Belgien +32 15 31 82 02\nRyd alle Begynd din anmeldelse af De Wijngaerd Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på De Wijngaerd, kiggede også på\nMechelen, Antwerp Province Mezzo\nSint-Katelijne-Waver, Antwerp Province MIDZEELHOEVE\nSint-Katelijne-Waver, Antwerp Province Alle restauranter I Sint-Katelijne-Waver (11)\nHar du været i De Wijngaerd? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nSiddepladser, Parkering til rådighed, Parkering på gaden, Gratis parkeringsplads, Barnestole til rådighed, Serverer alkohol, Fuld bar, Reservationer\nLiersesteenweg 238, Sint-Katelijne-Waver 2860, Belgien Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på De Wijngaerd og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af De Wijngaerd Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 12 anmeldelser Fort Van Duffel\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 43 anmeldelser Restaurant L 'olivier


Norsk talent er klar til kamp - Racemag\nNiklas Majgaard\t apr 13, 2016\nMarcus Påverud er klar til endnu en sæson i Citroen DS3 Cup - Foto: Morten Kimer\nNorske Marcus Påverud er helt klar til 2016-premieren på Jyllandsringen om godt en halvanden uge. Hele vinteren har det håbefulde talent fra Tranby, lidt uden for Drammen, trænet hårdt til sæsonen. Det er blevet til mange timer i træningslokalet for Marcus Påverud, men også på banen er det blevet til en del kilometer som optakt.\n– Det har været en lang, men også hektisk vinter. Først og fremmest for Insight Racing, der har bygget en helt ny bil til mig i år. Vi havde en god test i Italien i uge 8, hvor vi fik mange gode svar på, at den nye bil fungerer som den skal. Senere testede vi også en enkelt dag på Jyllandsringen og kunne bygge videre på det, vi lærte i Italien, forklarer Marcus Påverud og fortsætter:\n– Derudover har jeg gjort alt for at stille op i så god en form som muligt. Det bliver jo mit andet år i Citroën DS3 Cup, så det er ingen hemmelighed, at jeg satser på fremgang i forhold til sidste år. Jeg agter at kæmpe om topplaceringer hver gang, og at få nogle sejre er absolut mit mål for sæsonen. DS3 Cuppen var hård i fjor, og det er bestemt ikke blevet lettere i år. Derfor tror jeg også, at en sådan målsætning er den rette, vurderer han.\nSkal bygge videre på førsteåret\n2015 gav megen værdifuld viden til Marcus Påverud og teamet, og derfor er ambitionen også, at der skal bygges videre på sidste års fundament.\n– Sidste år lærte jeg en hel del om bilen og setuppet – og måske vigtigst af alt, at jeg kan bruge mere af banen. I år arbejder vi meget sammen med Martin og Lars fra Insight Racing for at blive endnu bedre, forklarer Marcus Påverud.\nMarcus Påverud og resten af feltet i Citroën DS3 Cup får de første resultater af vinterens anstrengelser at se, når de i weekenden 23.-24. april rammer banen til sæsonens første løbsweekend.\nCitroen, Citroën DS3, Citroën DS3 Cup, DTC - Læs de seneste DTC nyheder, DTC i TV, Jyllandsringen, marcus påverud, Motorsport, motorsport i tv, Norge


TADSJIKISTANS MAJESTÆTISKE FAN BJERGE I BILLEDER - LONELY PLANET - REJSE TIPS OG ARTIKLER - 2019\nToppe og overnatninger: Tadsjikistans majestætiske Fannbjerge i billeder\nTadsjikistans Fan Mountains ofte oversvømmet af den populære Pamir Highway, er et vidunderland fuld af robuste alpine landskaber og fantastiske glaciale søer. Regionen tilbyder en ideel kombination af landsbyens hjemlige lejligheder og de gamle stier, der forbinder dem, og er let tilgængelige fra Zeravshan River Valley og det regionale bycenter, Penjikent.\nTadzjikistans Fan Mountains er en underopskreven glæde, selv blandt de mindre rangerede ruter i Centralasien. Tag en billedrejse med os gennem denne fantastiske regions episke toppe og venlige homestays.\nDenne lokale hilsen - en invitation til te - høres af mange en trekker i Tadsjikistan. Så ofte kommer det på det rigtige øjeblik, som du sveder op ad bakke over de sidste få skridt af et bjergspor. En kop te er den perfekte medicin lige udenfor landsbyen Marguzor, en landsby langs den populære Haft-Kul eller Seven Lakes - en 20 km lang række søer i Tadsjikistans nordlige Sughd-provins.\nI ren mountain-community gæstfrihed er en behagelig palet af tæpper sat oven på et tørret mudder tag - en indbydende aborre, hvorfra man kan undersøge den brede bjergdal nedenfor. Dette er ikke en homestay - bare en venlig familie tilbyder at dele lidt te og brød med en træt passagerer - men deres varme velkomst er repræsentativ for så mange i de små landsbyer over Fan Mountains i denne del af Tadsjikistan.\nI Marguzor, som i de fleste af de landsbyer, der prikker de syv søer, tager et enkelt familiedrevet gæstehus i en lejlighedsvis udenlandsk rejsende, der vandrer gennem - de fleste af dem på jagt efter eventyr, bjerglandskaber og centralasiatisk gæstfrihed. Når der er blevet populært som et indgangssted til landet for rejsende, der rejser ud af Usbekistan, har lukningen af den direkte grænseovergang mellem den usbekiske by Samarkand og tadsjikiske by Penjikent i 2012 set den lille strøm af besøgende langsomt til et trickle.\nI en parallel dal findes andre Seven Lakes-underværker. Kulaikalon Basin er en skov af snedækkede toppe, og trekking et par timer ud af landsbyen Artush, forsvinder tegn på livet langsomt som toppe stigning. Omkring et dusin cerulean søer udskilles rundt omkring Kulaikalon, hvor verden kun er skarp, stenet grå og den hvide skarpe kontrast over horisonten foran stien.\nI Tadsjikistans nord bærer Sughd-provinsen hele historien, men ingen anerkendelse af den populære Pamir-motorvej i landets vest. Sughd blev opkaldt efter historisk Sogdia, en iransk civilisation, baseret på det nu Tadsjikistan og Usbekistan. I sin gyldne tidsalder fra 6. til 1100-tallet kontrollerede Sogdia i det væsentlige Silk Road-handel, og landdistrikterne over hele denne del af Fan-bjergene bærer den kulturelle arv i dette enestående storrig.\nGår gennem udkanten af moderne penjikente, overgroede bakker markere stedet for en af de 5. århundreders mest kosmopolitiske byer. De gamle fresker og genstande af gamle Penjikent er længe blevet fjernet til museer langt væk, men det tager kun et strejf af fantasi at se gaderne og strukturerne i, hvad der engang var en af Centralasiens vigtigste handelsbyer.\nPenjikent står i dag på et højt plateau i den vestlige arm af Zeravshan-floddalen og tjener som et knudepunkt for trækkere, opdagelsesrejsende, religiøse pilgrimme og landsbyboere, der vender hjem til deres små bjerglandsbyer efter en dag med handel i Penjikent.\nI den fjerntliggende Yagnob Valley, næsten landsbyens sidste højderyg, før de går ned mod tadsjikiske hovedstad, Dushanbe, taler landsbyboere stadig en dialekt af det Sogdian-sprog, som gamle handelsfolk måske genkender. Mere tilgængelig Iskander-Kul (Alexander Lake), der er hjemsted for en engang populær sovjettferielejr, bærer navnet på den historiske erobrer, der har sagt at have rustet sine hære her på sin lange march over Centralasien fra Makedonien.\nMalede i de krydrede pasteller i Sovjet-æra turbaza (tour baser), der findes på tværs af Centralasien, føler de højtstående farver i ferielejren ved Iskander-Kul uoverensstemmende mod det dybe blå og roligt stille vand i søen.\nMen lounging på en søen tapchan (te-seng), snacking på tørrede frugter og nødder, er det let at forstå, hvorfor herskere fra Alexander den Store til Tadsjikistans nuværende præsident, Emomali Rahmon, har taget ro på denne strand, og hvorfor dagens rejsende fortsætter med at gøre så.\nToppe og overnatninger: Tadsjikistans majestætiske Fannbjerge i billeder © Anbefalet: 2016 - Juli 2019


Bestil Sund Sult • Hurtig levering\nEn hel del e-forhandlere foreslår til alt held diverse leveringsløsninger. Førstevalget hos mange er i vore dage at få leveret til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente din bestilling når det passer dig. Metoden er jo ualmindeligt nem, samt endda tilmed den mindst kostelige løsning til levering ved køb af Sund Sult.\nDu kunne endvidere påtænke at få leveret hjem til dig privat eller ud til dit arbejdes adresse. Denne bliver uheldigvis lidt mere bekostelig, men endvidere rigtig let. Den billigste mulighed for fragt er utvivlsomt selv at hente ordren, som desværre beroer på at du er med kort afstand til e-firmaets bopæl.\nFragttiden på kan være temmelig vigtig om du har behov for ordren fluks, og herved er det uden tvivl fornuftigt at du studerer det estimerede leveringstidspunkt på den relevante vare.\nMasser af e-handler annoncerer 1 dags fragt på mange varer, eksempelvis Sund Sult, men vær opmærksom på at det forudsætter at ordren aflægges forinden et aftalt tidspunkt, således at de kan nå at få bestillingen ordnet forinden de logistikansatte tager hjem.\nNogle butikker på nettet yder fragtfri levering, men for det meste kræver det at der indkøbes for en fastsat sum. Ellers skal du vælge den mest prisbevidste leveringsform, hvilket tit – ligegyldigt om man befinder sig ved Helsingør, Hobro eller Gilleleje – er at få fragtmanden til at køre din pakke til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden meget ligetil for internetbrugere at finde de laveste priser hos diverse online forretninger, og følgelig har flere online forretninger fundet det nødvendigt at nedsætte priserne på mange af deres produkter – til babyer og børn, samt også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange sikre levering uden beregning.\nMen det kan til hver en tid vise sig rentabelt at tjekke flere e-forhandlere efter rabat på Sund Sult forinden du køber, sådan at du er garanteret at opnå den prisbilligste pris.\nDu må bare være årvågen med, at hvis en webshop sælger deres varer til salg for en salgspris som kan virke kolossalt favorabel, kan det undertiden være en varsel om en svindel online forretning. Bestillinger med betalingskort er på den anden side omfavnet af en ordning, der bistår dig overfor uægte netbutikker.\nGenerelt tilråder vi køb med betalingskort eller MobilePay. Alternativt kan du drage fordel af en afdragsløsning som eksempelvis ViaBill, for så vidt du har til hensigt at klare betalingen ude i fremtiden.\nInden folk handler på en online webshop bør man egentlig gennemlæse webbutikkens regler, men det er oftest ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ kunne være at finde ud af om online virksomheden er medlem af e-mærket, grundet at det almindeligvis er en sikring om at internet selskabet efterfølger de danske retningslinjer, og at online virksomheden nu og da vurderes af jurister der forstår vilkårene. Dette er desuden din genvej til en hjælpende hånd, ifald du udsættes for dilemmaer i processen med din handel.\nDertil anbefaler vi at man er sat ind i de væsentligste reglementer der kan håndhæves i forbindelse med ordren, fx hvilken returret virksomheden lover. I den sammenhæng er det i øvrigt vigtigt, at man altid sikrer ens ordrekvittering, så man til enhver tid kan dokumentere ordren af Sund Sult, uden hensyn til om du er på indkøb til en herre eller dame.\nTrustpilot bringer dig altid fantastiske genveje til at efterse en lang række aktuelle kunders observationer og derved anbefaler vi, at du ser nærmere på online forretningens vurderinger af Sund Sult inden du færdiggør din shopping.\nFacebook præsterer derudover tilpas sikre genveje til at få indtryk af netbutikkens kundefokus. I øvrigt ses mange webbutikker hvor det er muligt at udfærdige en bedømmelse af deres køb, hvilket ydermere kan tages i brug til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har tætte samarbejder med mange internet shops i Danmark derved at vi annoncerer forretningernes tilbud, og tjener honorar såfremt en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en transaktion.\nOplysninger vedrørende produkter og online selskaber vedligeholdes jævnligt, men der tages forbehold for korrektioner der er blevet udført siden vi sidste gang opdaterede de anvendte oplysninger.


JP fortryder “øh”-interview – brød egne citatregler\n»Normalt citerer vi ikke kilder, der stammer eller siger øh og æh og buh og bæh. Og det burde vi heller ikke have gjort her,« siger Jyllands-Postens indlandsredaktør, Christina Agger, efter at avisen i sidste uge bragte et usædvanligt citat fra en Venstre-politiker. Politikeren selv var overrasket\n»Vi vil fremadrettet prioritere. Hvis vi en dag kommer til magten, så vil vi jo. Så. Så vil vi. Øh. Så har vi. Må jeg ringe til dig lidt senere?«\nSådan er Venstres psykiatri-ordfører, Jane Heitmann, citeret i Jyllands-Posten i sidste uge. I en artikel om ubrugte satspulje-millioner blev hun spurgt, om Venstre vil sørge for, at psykiatrien kommer på finansloven, hvis partiet kommer til magten. Det bliver hun spurgt om tre gange, og sidste gang svarer hun altså med citatet ovenfor.\nBagefter slutter Jyllands-Postens artikel med sætningen: ”Jane Heitmann tilbød at vende tilbage onsdag – og dermed efter redaktionens deadline”.\nMen nu fortryder Jyllands-Posten, at avisen brugte det usædvanlige citat med de mange punktummer og "øh".\nJP fortryder direkte citat\nIndlandschef Christina Agger forklarer:\n»Man kan spørge sig selv, om hun burde have været citeret på den måde. Og svaret er, at nej, det burde hun ikke have været. Det er jo gjort for at illustrere over for læserne, at vi rent faktisk forsøger at holde hende fast på et spørgsmål, som hun adskillige gange har svaret uden om på. Men normalt citerer vi ikke kilder, der stammer eller siger øh og æh og buh og bæh. Og det burde vi heller ikke have gjort her,« siger hun.\nMen hvordan slipper citatet igennem redigeringen, hvis det strider imod jeres normale praksis?\n»Det vil jeg også gerne indrømme, at vi havde en diskussion om. Sådan er det jo at lave avis. Vi havde en diskussion, og til sidst valgte jeg, at vi skulle trykke det for at vise læserne, at vi faktisk forsøgte at få hende til at svare. Så det er mit ansvar,« siger hun.\nJane Heitmann: Jeg blev forstyrret på mit kontor\nChristina Agger fortæller, at det først efterfølgende blev klart for hende, at de kunne have illustreret, hvordan Jane Heitmann undviger at svare på avisens spørgsmål, uden at have citeret hende for bl.a. at sige øh.\n»I stedet for et direkte citat kunne vi have vist det ved at beskrive det. På den måde kunne man have fået pointen frem uden det her direkte citat. Det havde været bedst,« siger hun.\nTidligere på året kritiserede Morten Messerschmidt i skarpe vendinger Metroxpress for at have citeret ham for at sige ’øh’ flere gange – noget, som avisen efterfølgende var ude at fortryde. Jane Heitmann er dog mere lavmælt i sin kritik af Jyllands-Posten.\n»Jeg blev afbrudt midt i interviewet med Jyllands-Posten af noget, som skete på mit kontor. Så jeg blev naturligvis lidt overrasket, da jeg så afslutningen på interviewet. Men den slags må man jo som politiker tage oppefra og ned,« siger hun.\nPå spørgsmålet om, hvorfor hun ikke efterfølgende vendte tilbage til journalisten, svarer hun, at hun havde fået indtryk af, at vedkommende først havde deadline på artiklen dagen efter, og at hun dermed kunne vende tilbage der.


Power of Habit - VitalSmart Danmark\nLær at bryde vaner med Power of Habit\nØnsket om at skabe bevidste vaner, fremfor ubevidste dårlige vaner. Kurset ‘Vanens magt’ baseres på forskningen bag vanedannelse og vil lære kursisten at identificere adfærden bag vanerne og give dem værktøjerne til at fastholde forandringen – også over tid. Kurset bidrager til en effektivitetsforøgelse for kursisterne gennem nye kundskaber, der vil kunne forene vaner og adfærd, og hjælpe organisationen til at opnå sine mål. Styrke det agile ved hurtigt at kunne tilpasse sig de løbende forandringer – på hjemmefronten og på arbejdet. Kurset vil tillige kunne fremme yderligere nye kundskaber, ved at lære kursisterne at tilegne sig vaner, der styrker opkvalificering af deres kompetencer gennem vaner mod et mere handlingsorienteret mindset.\nFå værktøjerne til at ændre og afstemme vaner til den adfærd, som vil hjælpe dig til at opnå dine mål.\nØge omstillingsparathed når du står over for forandring\nLær hvordan du hurtigt tilpasser dig forandringer – både på arbejdspladsen og der hjemme.\nForstærke evner og udbyttet af andre kurser\nIklæd dig nye vaner, så du står stærkere i din hverdag og bliver mere handledygtig i nye situationer.\nEn bog om vanens magt\nHør Emily Gregory fortælle\nom Power of Habit\n1-dags åbent kursus\nDeltag i et 1-dags åbent kursus\nKontakt Peak Balance


04. Singular Sequence\n05. Jenna Lynn\n06. Pistology (feat. Julie Krogsboll)\n07. The Golden\n08. Strangest World\n11. The Golden, Pt. 2\nDanske InCrest spiller grunge – eller, som bandet selv kalder det, alternativ grunge. Bandet er en trio, der består af Malte Sandbjerg (sang og guitar), Anders Hagedorn-Olsen (bas) og Jonas Godtkjær (trommer).\nBandet har været undervejs mod første debutalbum i mere end 10 år. Det tidligere er blevet til tre ep’er udgivet i henholdsvis 2005, 2007 og 2009. Disse udgivelser synes ikke at have kastet meget omtale af sig for bandet, og det må nok desværre forventes, at det første egentlige album også hurtigt vil være glemt.\nHeller ikke på live-fronten har bandet været særligt aktive. Ifølge bandets website er det igennem årene kun blevet til få og sporadiske optrædender.\nBandet angiver selv, at inspirationen er hentet hos Nirvana, Foo Fighters og Porcupine Tree. Det er jo sådan set fine inspirationskilder, men det tætteste, som InCrest kommer på disse forbilleder, lyder som Nirvana på valium udsat for en sanger, der på ingen måde på ingen måde er i nærheden af at besidde Kurt Cobains desperate vokal eller stemmemæssige udstråling.\nSangene på ’Rubicon Atlas’ er ret enslydende og temmelig kedelige. En anden modtager vil måske kalde det for nærværende og indadskuende, men for Devilutions kernelæser vil det formentlig bare være kedeligt.\nFremførelsen er desværre heller ikke særlig imponerende. Bandet har haft Søren Andersen inde over produktionen, men den er alligevel temmelig steril og tam. Sangene lyder meget som noget, der er komponeret på akustisk guitar, hvorefter der er sat bas og trommer på, samtidig med at der er sat lidt strøm til guitaren og med mere eller – især – mindre grad af forvrængning på. Det er pænt, og det er nydeligt. Men det rykker altså ikke rigtig noget.\nDet værste er dog Malte Sandbjergs vokal. Når man påstår at spille grunge, lægger det op til, at der er en vis grad af desperation, livslede og aggression i sangen. Hos Malte er det alt, alt for pænt. Vokalen ligger vel nærmest midt mellem Tim Christensen og Jascha Richter fra Michael Learns To Rock med lidt kant.\nEnkelte sange skiller sig lidt ud. ’Singular Sequence’ minder eksempelvis svagt om Dizzy Mizz Lizzy. På ’Pistology’ er der lidt strygere og kvindevokal, hvilket klæder den stille sang ret godt, uden at det dog giver anledning til egentlig begejstring.\nFørste videoudspil fra ’Rubicon Atlas’ er ’Jenna Lynn’. I skarp kontrast til den forslæbende sang begynder videoen ret dramatisk og nervepirrende i form af tre mænds jagt på en ung kvinde. Det hele ender dog i en urkomisk slutning, som man kunne have undværet.\nDet samme kunne man mene om hele albummet. Det er lidt trist, at InCrest ikke har fået mere ud af ti års forberedelse til denne debut.\nDer er desværre ikke meget at hente for Devilutions læsere på ’Rubicon Atlas’.


Tog til hamborg lufthavn nordjysk computerservice - hør\nI EuroCity er der plads til 2 barnevogne i flexrummet. I internationale tog kan der ikke reserveres plads til en barnevogn. Kom billigt til Hamburg med Orange Europa billetter. Massage - Escort - Telesex Område: Toget stopper i kælderen i lufthavnen, hvorefter du blot skal op af nogle rulletrapper. Hipt natteliv og slentreture i Hamburg. En del danskere vælger at tage turen til Hamborg og flyve derfra, når lørdag 2.\nBlev: Tog til hamborg lufthavn nordjysk computerservice\nBordeller i københavn massage vesterbro aalborg Thai massage frederiksberg eb side 9\nGRATIS SEX PÅ NETTET DOMINA KLINIK 128\nTog til hamborg lufthavn nordjysk computerservice Normalt er det kun tilladt at medbringe bagage, som du let selv kan bære. I hvert fald hvis man er en smule fleksibel. Hvis det er en lille hund, du kan have I en taske på skødet, kan den køre med på din billet. Århus luder luder i esbjerg Posted by århus luder luder i esbjerg on Vis alle produkter og services. Den laveste pris gælder parkering, der ligger mellem 1, 2 og 2, 2 km fra terminalen - med gratis transitbus hvert tiende minut det Med offentlig transport ligner priserne mere hinanden. Toget stopper i kælderen i lufthavnen, hvorefter du blot skal op af nogle rulletrapper, og så er du i lufthavnen.\nSugar daddy danmark thai sex århus 22\nPENIS GENNEMSNITSLÆNGDE MOTEL ODENSE Granny massage escort pige randers Er der service på 1. Kom billigt til Hamburg med Orange Europa billetter. Du må som udgangspunkt tage 1 hund med på rejsen. Ankomst med tog til Hamborg Lufthavn Det er nemt og ligetil at komme til Hamborg lufthavn med tog fra hele landet. Tag toget til Tysklands næststørste by Hamburg. Hipt natteliv og slentreture i Hamburg.\nHamburg Airport - Summer Time Tag toget til Hamborg Lufthavn og slip for bøvl med parkering. Toget standser i kælderen, her kan du tage rulletrappen op – vupti også er du i lufthavnen. Fyr sutter pik og knepper til Gay priden · Offentlig sex · danskporno · oktober · 0. swingerklub i aalborg on in Sexy masage tog til hamborg lufthavn. hvad er. Posted by fkk hamburg thai massage bernstorffsvej hellerup on Hundslund porno svane dansk taastrup escort optimere den. Og for danske bilister er det oplagte. Sport i 2 eren tog hamborg lufthavn, Milf escort nordjysk computerservice, ROYAL THAI MASSAGE ODENSE STØVRING MOTEL, Vordingborgpigerne swinger klubber københavn.


Jags Silkeborg, 8600 Silkeborg\nGodkendt d. 12.03.2021\nVelkommen til Jaguar Bilcenter Silkeborg ApS\nVi har altid et stort lager på omkring 50 brugte klargjorte biler.\nHar du en specialbil du gerne vil sælge er det måske en god idé at kontakte os, idet vi ligeledes formidler handler - tager biler i kommission og via vort store netværk - sælger din bil på en betryggende måde og til bedst opnåelig salgspris.\nFirmaet blev grundlagt i 1995 og bestod dengang af 3 medarbejdere. Vi er efter et par flytninger nu etableret på Tindbjergvej 2 i Virklund, Silkeborg - hvor vi har en flot forretning med et indendørs salgsareal på 1200 m2 -\nvi deler lokaler med vor meget nære kollega Vindfeld Specialbiler. Vi har et moderne serviceværksted tilknyttet vore forretninger og her forefindes alt i lifte samt specialudstyr og skadesafdeling, klargøringsafdeling m.v.\nVi omsætter årligt for 10 mio. kroner, og tæller i dag 5 erfarne medarbejdere.\nService var ok. De skulle lappe venstre fordæk, men ugen efter var det utæt igen. Efter aftale med en medarbejder, der var servicemindet, blev jeg bedt om at kikke forbi, så ville de fikse det. Da jeg ankom blev jeg modtaget af en knotten værkstedsleder, der absolut ikke gav indtryk af service. Han antydede nærmest at det var min skyld og foreslog nye dæk! Nej tak herfra! Lapningen blev foretaget igen. Nu håber jeg at det holder.


Sommerhuse i Ljosland - Cofman.com sommerhusudlejning\nSommerhus i Ljosland\n13 sommerhuse i Ljosland\nReservér private feriehuse i Ljosland hos Cofman\nFind de mest attraktive feriehuse i Ljosland her. For neden på siden har du en oversigt over hele det store udvalg af sommerhuse til leje i Ljosland, men du har også mulighed for at søge på de ønsker, du har til ferieboligen. Søger du en feriebolig belligende tæt på børnevenlig en strand? Giv familien et skønt ophold i ferien. Lej feriebolig gennem Cofman. Det er effektivt, hurtigt og nemt. Netop nu har Cofman 13 ferieboliger til udlejning. Rigtig god fornøjelse med søgningen – og glæd jer så til en dejlig ferie i Ljosland.\nØnsker I at holde ferie i en charmerende hytte? Så er dette hyggelige feriehus lige noget for jer. Huset er pænt dekoreret, bygget med\nomhu og i god kvalitet. Herfra får I en fantastisk udsigt og adgang til et unikt udendørs område lige udenfor\nedøren. Om dagen kan I slappe af og nyde solen på terrassen, mens børnene leger i det udendørs område. Hytten\nLjosland, Farevassvegen 21\n2 Opholdsstue: 40 m2, brændeovn, radio, stereoanlæg med cd, dvd-afspiller, tv, kabel-tv 4 Soverum: (1DS)+(4K)+(3K)+(2K) Køkkenaf\nd.: El-komfur, køleskab, fryser 100 - 139 l, emhætte, opvaskemask., vaskemask., tørretumbler, kaffetragt\nndvask Bad/wc: Wc, håndvask, bruser, gulvvarme, sauna Og: Terrasse, el-varme, naturgrund 190 m2, blandet møb\nVelkommen i et flot feriehus i fjeldet på Ljosland, beliggende på en solrig grund med panoramaudsigt over dal og fjeld. Huset ligger godt i\nlæ for vinden med fiskemuligheder i Farvannet, som ligger lige ved siden af huset. Her er også gode badeforhol\nd. Bjergområdet er som skabt for lange vandreture om sommeren med sine mange vandrestier og uberørte natur, og\nVelkommen til Ljosland og dette dejlige feriehus i naturskønne omgivelser.Huset er hyggeligt indrettet og indbyder til dejlige f\nerier. I stuen kan du hygge dig med sjove brætspil eller alene med en god bog. På køligere aftener kan du tænd\njsen og trække stolen hen for at føle varmen. Du kan nyde dine måltider rundt om det store spisebord, mens d\nUgepris fra 2839 DKK\nMere info Fra 2839 DKK\nNyd livet til fjelds i denne herlige fjeldhytte hvor der er god plads til hele familien. Huset ligger i smukke naturomgivelser, med stor ter\nrasse hvor I kan nyde de lange solrige dage. Om sommeren kan I gå lange ture ind over vidderne med kaffe og ki\nks i rygsækken. I vil møde den uberørte natur og måske noget af det rige dyreliv der er i området. I kan fiske\nUgepris fra 4619 DKK\nMere info Fra 4619 DKK\nVelkommen til Ljosland og dette dejlige sommerhus i fantastiske omgivelser.Huset er komfortabelt indrettet med en pejs og behage\nlige møbler med plads til hele familien eller en gruppe venner. Efter en lang og aktiv dag udendørs, samles I\nejsen med brætspil og en varm drink. Huset tilbyder også en vidunderlig sauna, perfekt til dig, der ønsker at\nMere info Fra 2950 DKK\nVelkommen til Ljosland og denne dejlige ferielejlighed.Lejligheden er hyggeligt møbleret. I stuen kan du læne dig tilbage med en\ngod bog. På køligere aftener kan du tænde ild i pejsen og mærke varmen fra den. Du kan nyde dine måltider i d\nhyggelige køkken. Ferielejligheden har en dejlig terrasse med udgang fra stuen. Derude kan du nyde solen og\nI kan glæde jer til ferie i flotte omgivelser når I vælger dette feriehus. Det er bygget og indrettet med de bedste materialer og meget velh\noldt, ligger på en solrig grund og med et smukt naturområde udenfor døren. Huset ligger nærmest inderst i dale\nn og på terrassen er der læ, sol og en flot udsigt. Nyd at kigge på fjellheimen og nyd den rene klare bjergluf\nLjosland, Myrslåtteveien 5\n1 Opholdsstue: 32 m2, pejs, radio, cd-afspiller, dvd-afspiller, tv, parabol 1 Spisestue: 11 m2 5 Soverum: (1DS)+(1DS+1K)+(2S)+(1\nDS+1S)+(1DS), barneseng Køkken: El-komfur, køleskab, fryser 60 - 99 l, emhætte, opvaskemask., vaskemaski\nBad/wc: Wc, bruser Bad/wc: Wc, håndvask Og: El-varme, havegrill, naturgrund 1130 m2, blandet møblering, som


Det er en ny DaSK-hjemmeside du ser her. Indholdet er stort set som på den hidtidige, enkelte tekster er fornyet, mens der er redigeret lidt i andre, ligesom der fremover vil blive tilføjet nyt indhold og forældet vil blive fjernet.\nKimen til Dansk Svæveflyvehistorisk Klub blev lagt sammen med dansk svæveflyvnings start i slutningen af tyverne. De fleste svævefly op til midt i halvtredserne var klubbyggede eller hjemmebyggede. Ganske få var fabriksbyggede og langt de fleste konstruktioner var tyske. Versailles freden i 1919 forbød konstruktion og flyvning med militærfly i Tyskland. Derfor var Tyskland langt foran andre lande i udviklingen af svævefly.\nKongelig Dansk Aero Klub (stiftet 1909) og Dansk Svæveflyver Union (stiftet 1934) solgte byggetegninger. Af skoleglidere blev der bl.a. bygget Stamer-Lippisch, Grunau 9 og SG-38 og af mere avancerede typer bl.a. Hütter 17, Grunau Baby og DFS Olympia. Alle nævnte fly er tyske konstruktioner. Også i Danmark blev der udviklet skoleglidere til selvbyg i denne tidlige periode: 2G, KZ G1 og Polyt I/II.\nVar et havari så omfattende at det ikke kunne betale sig at genopbygge, gav stumperne ofte næring til et St. Hans bål.\nOmkring 1970 kom de første glasfiberfly til Danmark med bedre præstationer, mindre vedligehold, men også dyrere end traditionelle fly, bygget af træ, lærred og stålrør. Alligevel var der fart i udskiftningen og mange træfly stod i et hjørne af en hangar og forfaldt eller blev gemt væk.\nFremsynede svæveflyvere fandt sammen med det formål at bevare nogle af de gamle svævefly inden de gik op i råd og efter mange diskussioner, møder og et langstrakt forarbejde, blev Dansk Svæveflyvehistorisk klub stiftet den 20. februar 1988.\nNu var der stiftet en klub uden faciliter. Ingen hangar, intet værksted, intet klublokale, men det lod man sig ikke stoppe af.\nDe første restaureringsemner var allerede fundet og de blev uddelegeret til grupper rundt om i svæveflyveklubberne. 2G’en OY-100 tog Viborg sig af. Rød Baby OY-DAX gik til Silkeborg. Fynboerne tog sig kærligt af OY-FEX, EON Olympia, som før den blev civil, tilhørte Flyvevåbnet og Polyt 2 blev restaureret af en gruppe i Billund.\nDet var starten på DaSK og den videre historie kan læseren følge andre steder på hjemmesiden.


Bredbånd Forum: november 2008\n2,025 mio. bredbåndsforbindelser medio 2008\nIT- & Telestyrelsen har netop offentliggjort den seneste halvårsstatistik, og så kan vi igen få en status for antallet af solgte bredbåndsforbindelser i Danmark.\nDet samlede antal af faste bredbåndsforbindelser er vokset med 66,000 stk. til 2,025 mio. bredbåndsforbindelser. Det er den laveste halvårsvækst i næsten 10 år, men det var også forventet grundet den høje penetration.\nI april 2008 estimerede Bredbånd Forum antallet til at blive 2,053 mio. forbindelser. Det viser sig at være 28,000 forbindelser for meget, men IT- & Telestyrelsen har også erkendt, at antallet af fiberforbindelser var overestimeret (læs mere).\nDet forventes, at stagnationen på det danske bredbåndsmarked vil fortsætte. Estimatet for ultimo 2008 lyder nu på 2,076 mio. bredbåndsforbindelser.\nIndsendt af Admin kl. 12.57 0 kommentarer\nEtiketter: bredbånd, IT- og Telestyrelsen, statistik\n'3' er bedst til mobil bredbånd i toget\nMobilmagasinet Mobil har testet de fire danske mobilnet på en togtur fra København til Aalborg. Testen blev foretaget over flere delstrækninger, hvor den gennemsnitlige båndbredde blev brugt indikator for dækningen. Vinderen i denne test var '3' foran TDC, Telia og Sonofon.\nLæs mere om dækningen på mobilt bredbånd\nIndsendt af Admin kl. 21.14 0 kommentarer\nEtiketter: bredbånd, mobilt bredbånd, tog\nOiSTER mobilt bredbånd til 169 kr.\nTeleselskabet '3' har lanceret et nyt selskab til salg af mobilt bredbånd med navnet OiSTER. I juridisk forstand er der faktisk ikke tale om et selskab, da OiSTER ikke har noget cvr-nummer. OiSTER er '3's nye brand på markedet, der sælger mobilt bredbånd efter Telmore-modellen. Det vil sige, at kunderne skal betjene sig selv på OiSTER's hjemmeside.\nHos OiSTER er det kun muligt at købe ét produkt - mobilt bredbånd på op til 2 mbit/s for 169 kr. om måneden. OiSTER anvender selvfølgelig '3's mobilnetværk, som i øjeblikket er Danmarks bedste både hvad angår dækning og hastighed, og derfor kan OiSTER sagtens klare at være dyrere end f.eks. Telia, der i øjeblikket sælger mobilt bredbånd på op til 3 mbit/s for 149 kr. om måneden.\nHelt overordnet ser OiSTER ud til at være et fint produkt. Der er dog nogle mindre ulemper. Den mobile bredbåndsforbindelse kan ikke anvendes i udlandet, men det er heller ikke relevant, så længe de danske mobilselskaber forlanger enorme roamingtakster for at bruge mobilt bredbånd i udlandet. Derudover er det uklart, hvornår OiSTER's telefoniske kundeservice har åbent. OiSTER skriver nemlig, at "Du kan kontakte OiSTER ved at sende en email til kundeservice". Dette kunne tyde på, at telefontiden er begrænset til normal arbejdstid, men det må vi jo finde ud af.\nI telebranchen ser man typisk oprettelsen af denne type salgsselskaber, når markedet er ved at være mættet. I dette tilfælde skyldes det uden tvivl, at '3' ikke har noget produkt til den "lave" ende af markedet. På denne måde kan '3' sælge mobilt bredbånd til de mere sparsommelige kunder, uden at det går ud over '3's brand, der jo som før nævnt er kendetegnet ved markedets højeste hastighed og bedste dækning - ganske smart.\nTilmeld nyhedsbrev om bredbånd\nIndsendt af Admin kl. 21.22 0 kommentarer\nEtiketter: 3, bredbånd, dækning, hastighed, mobilt bredbånd, oister, telia, turbo 3G\nTelia kan få succes med triple-play\nDet er nu nogle dage siden, at Telia lancerede triple-play i form af bredbånd, digitalt-tv og fastnettelefoni i én samlet pakke til 338 kr. om måneden, og det lader til, at det er en stor succes.\nDanmark er også ramt af finanskrisen, og der har allerede sænket forbruget. Derudover er familien Danmark også begyndt at gå de kritiske poster igennem på oversigten fra Betalingsservice, og det kan blive til gavn for Telia, der samler flere udgiftsposter med besparelser for de fleste.\nDer er fire ulemper ved Telias tilbud om triple-play.\nDet første er oprettelsesprisen på 897 kr., som mange måske vil finde for høj.\nEn større ulempe er dog indholdet af tv-pakken, som består af 16 digitale kanaler. Det er hovedsageligt gratis-kanaler fra vores nabolande. Hvis man vil have et lidt større udvalg, så kan man vælge den store pakke for yderligere 199 kr. eller små temapakker for 99 kr. stykket.\nDen tredje ulempe er modtagerboksens funktioner, som er meget begrænsede. På Telia's oversigt over funktioner går sætningen "Kommer senere" igen og igen, og sammenlignet med f.eks. TDC's digitale modtagere, så er Telia's meget svag.\nDen sidste ulempe er, at det ikke er muligt at se TV3 og TV3+ hos Telia, da Telia ikke har lavet en aftale med Viasat.\nLæs mere om bredbånds-tv / ADSL-tv\nIndsendt af Admin kl. 13.01 0 kommentarer\nEtiketter: bredbånd, bredbånds-tv, bredbåndspriser


Laksesæsonen er skudt i gang: - Det er en festdag | TV MIDTVEST\n15. oktober sluttede sidste års laksesæson. I dag blev 2021-udgaven skudt i gang, og det var med både solskin og højt humør.\nKenny Frost, der er daglig leder af Laksens Hus, har glædet sig i et halvt år til denne dag.\n16. apr 2021, kl. 08:44\nI et halvt år har laksefiskerne siddet hjemme og trippet for at komme ud og smide snøren. I dag blev de endelig sluppet fri, og det gjorde Skjern Å til et populært sted.\n-\tEfter et halvt års ventetid får vi endelig lov til at komme i gang igen, så det er en kæmpestor dag. Det er ligesom jægernes 16. maj, hvor de må skyde bukke igen. Det er en festdag, siger Kenny Frost, der er daglig leder af Laksens Hus.\nquoteNår man er laksefisker af kød og blod, så er man laksefisker året rundt.\nKenny Frost, daglig leder, Laksens Hus\nLaksesæsonen løber fra april til oktober, hvilket betyder, at fiskerne hvert år har en længere pause. En pause, der kan være svær at holde ud.\n-\tNår man er laksefisker af kød og blod, så er man laksefisker året rundt, så det er lang tid at gå og vente, så der er blevet bundet fluer og købt nye flueliner og sådan noget, og det gælder stort set os alle sammen, siger Kenny Frost, der også selv er en meget passioneret laksefisker.\nHans Martin Olsen fra Horsens viser dagens fangst frem ved Skjern Å.\nDagens laksefiskere langs Skjern Å var kommet langvejs fra i håbet om at få den helt store fisk på krogen. En af dem, der havde heldet med sig i dag, var Hans Martin Olsen fra Horsens.\n-\tDet er fantastisk at starte året på den måde. Altså starte sæsonen med at man kun lige får fluen i vandet og så bider den på. Det var en fantastisk oplevelse på denne skønne, skønne morgen, vi har i dag. Så glemmer man kontoret derhjemme med det samme og tænker kun på at være i det, siger Hans Martin Olsen.\nquoteSå glemmer man kontoret derhjemme med det samme og tænker kun på at være i det.\nHans Martin Olsen, laksefisker, Horsens\nNormalt bliver årets storfanger kåret på årets første fiskedag ved Laksens Hus i Skjern. På grund af Covid-19-situationen har man dog valgt at aflyse arrangementet. I stedet tager den daglige leder rundt og skåler i whiskey med alle de glade fangere.\n-\tEt eller andet sted er laksefiskere én stor familie. Vi kender hinanden på kryds og tværs. Når det så lukker ned et halvt år, så ser man jo ikke de her mennesker, så der er rigtig meget at snakke om og fortælle. De gamle lystfiskerhistorier kommer jo igen og igen. De bliver absolut ikke dårligere. De bliver bedre og bedre med årene. Og vildere og vildere. Og sådan skal det være, fortæller Kenny Frost.\nUdover whiskey og snak får laksefiskerne ved åbningsdagen også en indikation af, hvordan den kommende sæson bliver, og her tegner der sig et positivt billede.\n-\tDet er startet rigtig godt. Der er fanget godt med laks, de ser tykke og velnærerede ud. Det tegner til at blive en super sæson, siger Kenny Frost.