Četvrtak, 20. juni/lipanj 2013, 11:30 CET\nNijedan medij u Srbiji nije direktno prenosio prvi dan suđenja Ratku Mladiću pred Tribunalom u Hagu. To je potpuno suprotno pažnji koja je za njegovo hapšenje vladala maja prošle godine. Dešava se to verovatno i zbog toga što su noseći politički autoriteti saradnju sa Hagom sveli na puko tehničko, a ne pitanje nacionalnog prosvećenja i katarze.\nReči tužioca Gruma, iznete prvog dana suđenja, u Srbiji kao da nema ko da čuje. Bez reakcije prolaze njegove konsatatacije da su zločini Mladićevih snaga dosegli nivo genocida ne samo u Srebrenici već širom Bosne i Hercegovine. Direktorka Fonda za humanitarno pravo Nataša Kandić, u izjavi za RSE, navodi da upravo to govori koliko bi proces Mladiću mogao biti značajan.\n“Da li je genocid izvršen samo u Srebrenici ili je i u drugim delovima Bosne i Hercegovine. Ako Tužilaštvo bude to dokazalo onda će slika o odgovornosti za zločine u BiH biti daleko potpunija i otvoriće prostor da za saznanja o ulozi Srbije i njenih oružanih snaga u izvršenju tog krivičnog dela nezavisno od toga što je Međunarodni sud pravde utvrdio izvršenje genocida u Srebrenici”, kaže Kandić.\nDvadeseta je godina od početka rata i upravo toliko dugo hiljade ljudi iščekuju pravdu.\nMeđutim, još uvek je veliki broj onih kod kojih pominjanje Mladićevog ime ponovo budi mantre o “večitoj nepravdi” kojoj su Srbi izloženi, a što je nesumnjiv efekat propagande iz vremena u kom je i Mladić, zajedno sa svojim mentorima iz Beograda, bio onaj koji je odlučivao o ljudskim sudbinama. Beograđani sa kojima smo razgovarali, bez izuzetka, suđenje posmatraju upravo u tom svetlu.\nSaosećanje sa žrtvama te onima koji godinama po više puta izmeštanim grobnicama deo po deo sastavljaju ostatke tela svojih najmilijih, nije nešto što ćete ovde lako čuti. Delom i zato što javnost u dovoljnoj meri nije suočavana sa iskustvima stradalnika, ali pre svega verovatno zbog toga što su, kako navodi Nataša Kandić, vodeći krugovi u zemlji prema pitanju odgovornosti za ratne zločine zauzeli prevashodno tehnički odnos.\n„Srbija vrlo tehnički shvata svoj odnos sa Haškim tribunalom. To smo videli i kada je ceo nekadašnji državni vrh Srbije uhapšen, pa predat, pa zatim kada je osuđen. To u Srbiji nije izazvalo nikakvu uznemirenost. To je bila jedna od vesti, a nikako povod za debatu u državnim institucijama, pa ni u javnosti“, navodi Kandić.\nDanilović: Pomagači radili po nalogu države\nUz to prošlogodišnja zbivanja su pokazala da je javnost već bila dobrim delom iscrpljena od iščekivanja raspleta u slučaju Mladić. Njegovo hapšenje za posledicu je imalo jednu noć uličnih nemira po intezitetu slabijih od mnogih koje je Beograd viđao, a nakon mitinga, od pre deset dana, neparlamentarne Šešeljeve partije.\nDownloadSrednja kvaliteta(9,85 MB) Slab kvalitet(0 MB) Od te večeri kada su huligani u znak podrške Mladiću još jednom napali centar prestonice, ništa posebno bitno u ovom slučaju praktično se u Srbiji nije ni zbilo.\nSamog Borisa Tadića, za čijeg drugog predsedničkog mandata je Mladić otkriven i isporučen, još je samo tužilac Serž Bramerc podsetio na obećanje koje je dao u danu hapšenja.\n„Doći će do nastavka istrage vezano za to koje pomagao u skrivanju Ratka Mladića i da li je takvih struktura bilo i u samoj državi. Svi koji to jesu činili biće procesuirani i predati istražnim organima“, kazao je Tadić.\nOd demokrate Tadića ili bivšeg radikala Tomislava Nikolića, koji god da pobedi 20. maja u drugom krugu predsedničkih izbora, očekivaće se da istraje. Svakom je jasno da se posle 17 godina uspešnog skrivanja Mladić nije tek tako pojavio 26. maja 2011. u vojvođanskom selu Lazarevo.\nAdvokat Rajko Danilović veruje da bi svaki potez u istrazi te misterije pokazao da su razne vlasti u Srbiji od obaranja Miloševića 2000. godine, zapravo sprečavale hapšenje.\n„Kada je došla voda do grla, onda su ga isporučili. Znali su gde je. A negonjenje ljudi koji su mu u tome pomagali je samo solidarnost sa tom politikom. A uzrok te solidarnosti je u tome što su pomagači radili po nalogu države“, ocenjuje Danilović.\nDrugim rečima, prodiranje u slučaj Mladić bilo bi isto što i ispitivanje odgovornosti krugova u vlasti, onima koje su prethodili, onoj koja upravo odlazi, a po svemu sudeći i onoj koja će uskoro biti formirana. Za sada na optuženičkoj klupi su tek oni koji su generalu pomagali od 2002. do 2006. godine u skrivanju, a koji su u decembru vraćeni pred sud. Među njima nema ni jednog zvučnog imena, iako je svima jasno da se tačka na slučaj Mladić, ni u jednom smislu, ne stavlja samo u Hagu.\nFollow @RSE_Balkan Ovaj forum je zaključen Komentari Nema komentara u ovom forumu. Budite prvi i dodajte komentar. Galerija Karikature Predraga Koraksića Coraxa Jedan od najprepoznatljivijih karikaturista u Srbiji Predrag Koraksić Corax stalni je saradnik Radija Slobodna Evropa i jednom sedmično objavljujemo njegov komentar političkog života Srbije bez reči. Izbor urednika Bosna i Hercegovina Beba Berina - prva žrtva bh. administracije Primena sporazuma Beograd i Priština razmenili oficire za vezu Tema sedmice Kolika je snaga građanske pesnice u regionu Knežević za RSE Vladine mere su šminkanje mrtvaca Frederik Harhoff Haški sudac: Ubojstva su ostala nekažnjena Najčitanije Beba Berina - prva žrtva bh. administracije (2416)Odložen prijemni iz matematike - procurela rešenja (1694)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (1438) Lucić: Mali šlager sezone (1054)Reportaža iz Hrvatske: Povratnička 'Cesta sira i meda' (985) Svjedočio general koji je odbio Mladićevu zapovjed o progonu (882)Knežević: Vladine mere su šminkanje mrtvaca (839) Muzičari ispred Parlamenta BiH pjevali za matični broj (779) Gaf nedelje: Oda žandarmeriji, krađa kukuruza i iskrena Ceca (768)Poruka Srbiji iz Bundestaga: Datum visi (651)Najčešće poslanoBudućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne?Najviše komentaraBeograd i Priština razmenili oficire za vezu (35)Moon: Mogu li politički lideri bojkotovati svoje građane? (27)Radmanović promijenio odluku i prihvatio ugovor o prelazima (17)Koji su pisci preživeli raspad Jugoslavije? (15)Porodica se oprostila od Berine: Država nam nije pomogla (14)Muzičari ispred Parlamenta BiH pjevali za matični broj (14)Henri Bonet, direktor „Konrada Adenauera“: Očekujem odlaganje odluke o datumu (11)Budućnost Kosovskih bezbednosnih snaga - vojska ili ne? (7)Šaškor: Demokratski u srednji vijek (5)Podrška iz Srbije za matični broj: Deca su prva (5)Najgledanije Zasviraj za JMBG Sarajlije odale počast preminuloj Berini BiH: Građani odaju počast preminuloj bebi Kosovski oficir za vezu preuzeo dužnost u Beogradu U boj, u boj za svoj broj Sedmica u slikama: 8.- 15. juni 2013. Sarajevo: Zapjevaj za matični broj Sarajevo: Porodica i građani se oprostili od Berine Padaj silo i nepravdo Slikaj i prijavljuj Dinkić predstavio program mera reformiDo kraja meseca Vlada će pripremiti rebalans budžeta - najavio je danas ministar privrede i finansija Mlađan Dinkić i poručio da se neće ići na privatizaciju Telekoma. Povećan PDV u Crnoj GoriPovećanje PDV-a doprinijeće većem novou javnih prihoda u budžetu, kao i većem nivou fiskalne održivosti, rekao za VOA ministar finansija u Vladi CG Radoje Žugić Protesti u Brazilu zbog vladine potrošnjeBrazil razmešta federalnu policiju da zaštiti objekte u kojima se igraju mečevi Kupa konfederacija, s obzirom da masovni protesti protiv vladinih troškova postaju nasilni. Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Polimerni prstenovi za bunar: svojstva i mogućnosti ugradnje - Udžbenici vodovoda\nGlavni zadatak u proizvodnji bunara je stvoriti zidove strukture koja ne bi mogla samo držati vodu, nego bi i tolerisala pritisak stene spolja. S obzirom na to, tokom godina izgradnjom ovih uređaja razvijeni su različiti tipovi materijala koji se najbolje mogu nositi sa zadatkom. Međutim, u međuvremenu, polimerni bunari su postali najpopularniji među njima.\nPrvo morate reći da su ovi proizvodi klasifikovani kao plastični. Međutim, za razliku od modela napravljenih od polipropilena ili sličnih materijala, one imaju određene prednosti. Posebno su polimerni prstenovi za bunare popularni jer mogu izdržati dosta pritiska, što znači da mogu da rade na velikim dubinama (čitajte i članak Veliki prstenovi betonske robe - pravljenje sebe).\nPrije svega, neophodno je napomenuti da, kao i svi plastični proizvodi, ovi sistemi u potpunosti ne reaguju sa vodom. Ovo potpuno eliminiše upotrebu hidroizolacije, što smanjuje proizvodne troškove i štedi vreme.\nPosebna pažnja posvećena je činjenici da su polimerni kompozitni prstenovi za bunare visoko otporni na različite vrste kiselih medija i mogu raditi u hemijsko aktivnim supstancama određene koncentracije. Zbog ove osobine, život ovih proizvoda značajno se povećava i smatra se jednim od najvećih.\nS obzirom na to da su svi uređaji ovog tipa napravljeni na složenoj osnovi, dobijaju jedinstvenu snagu koja omogućava ne samo izdržavanje teškog fizičkog napora već i da se podvrgne maloj deformaciji. Veoma je pogodno za ugradnju na pokretnu tlu.\nMora se reći da su za povezivanje svih sličnih elemenata sistema instalirani posebni bravi ili čak niti na polimernim obročima. Dakle, možete dobiti dobro zaptivanje spojeva.\nVrijedno je spomenuti nisku težinu svakog pojedinog elementa. Činjenica je da su u poređenju sa proizvodima od armiranog betona vrlo lake i da ne moraju koristiti specijalizovanu opremu za njihovu instalaciju. Istovremeno, prevoz je još lakši, jer je moguće naručiti transport sa malom nosivošću.\nAko izgradnja bunara pretpostavlja prisustvo dodatnih elemenata u obliku dna ili poklopca, takvi sistemi pretpostavljaju njihovo izvođenje iz istog materijala. U ovom slučaju, uputstvo za instalaciju savetuje upotrebu delova koje proizvodi jedna kompanija.\nGlavna prednost takvih prstena je da je njihov trošak, uzimajući u obzir troškove transporta i instalaciju, mnogo niži nego kod armiranobetonskih proizvoda ili opekarskih struktura..\nSavjet! Neophodno je reći da ovi proizvodi imaju razne namjene, a ponekad i sastav komponenti materijala njihove proizvodnje zavisi od toga. Zbog toga, pre nego što odlučite, pitajte prodavca za sertifikat o usaglašenosti. Ovo je naročito važno kada se stvara zgrada za skladištenje vode za piće.\nAko se instalacija prstena obavlja ručno, onda bi trebalo, pre svega, da odlučite o pomoćnoj opremi i tehnologiji. Ovo posebno važi za zemljane radove, jer je neophodno napraviti jamu potrebne dubine, au isto vrijeme njegove dimenzije bi trebalo biti pola metra veće u radijusu. Ovo je potrebno za kreiranje posteljine.\nU sledećoj fazi postavite potreban broj prstenova, povezujući ih na način naveden u uputstvima za proizvod. Istovremeno, stručni majstori preporučuju veću pažnju posvećuju ovom dokumentu, pošto pojedini modeli imaju svoje instalacijske karakteristike.\nDalje, u prostoru između prstena i zemlje, izlije se fin šljunak i grubo-zrnast pesak. Dakle, možete dobiti neku vrstu drenaže koja štiti strukturu od podzemnih voda i kiše.\nZatim instalirajte poklopac bunara. Njena cena može izgledati previsoka, a potreba za to je nepotrebna. Međutim, u većini sistema ima opterećenje iz zidova i može vršiti funkcije distributera pritiska.\nU završnoj fazi, slijepa površina i zaštitna ograda su napravljeni po njihovoj diskreciji.\nSavjet! Ako se bunar popravlja uz pomoć takvih prstenova, onda je njihov prečnik izabran malo manje od onog koji postoji. Zatim jednostavno umetnete u proizvod, a vanjski prostor napunjen peskom, koji se prelije sa vodom za sabijanje.\nGledajući video u ovom članku, možete dobiti detaljnije informacije o ovim tipovima prstena, koji se koriste u proizvodnji ili popravci bunara. Takođe, na osnovu teksta koji je gore prikazan, treba zaključiti da ovaj materijal ima jedinstvene kvalitete i savršeno je prilagođen za takve uslove. U ovom slučaju ukupni troškovi svih radova sa materijalom mogu biti čak niži nego kada se koriste drugi sistemi (pogledajte članak Plastični prstenovi za bunar: prednosti i instalacija).\nСледующаяKoje su poklopci šahta


Prvi put dobijen, veštačkim putem: Trajni magnet u tečnom agregatnom stanju (VIDEO) - National Geographic Srbija\n: Naučnici su uspeli da stvore „hibridne“ čestice od fotona i atoma, stvarajući svetlost koja se ponaša kao materija. Dostignuće bi moglo da dovede do niza revolucionarnih izuma.\n: Igrajući se sa svojom decom hemičar Gabrijel Vit je najzad shvatio šta treba da uradi kako bi zaustavio sve učestalije slučajeve požara na avionima\nMagnetno polje tečnost Nauka Naučna otkrića


NOVI PLATNI RAZREDI NE ZNAČE NUŽNO SMANJENJE PLATA – Nezavisni Policijski Sindikat Srbije\nNOVI PLATNI RAZREDI NE ZNAČE NUŽNO SMANJENJE PLATA\nPočetna/Vesti/NOVI PLATNI RAZREDI NE ZNAČE NUŽNO SMANJENJE PLATA\nBeograd, 31.08.2018. Finansijsko pitanje je jedno od presudnih u svakom poslu pa i u policijskom. Na početku godine zabeleženo je povećanje zarada za bezbednosni sektor koje je iznosilo 10%, a najavljeno je još jedno. Međutim, nemir među pripadnike MUP-a unela je tabela Fiskalnog saveta za predlog izmene platnih razreda koja pokazuje da su pože manje plate za policiju.\nOdmah nakon ovakve objave medija nastala je pometnja, a sve je dodatno pospešio zaključak Policijskog sindikata Srbije da je takva odluka definitivna, bez obzira što se radi o predlogu o kome će se tek razmatrati. Sa druge strane, čelnici MUP-a izneli su da o smanjenju plata nije bilo ni reči, a isto je čak potvrđeno i ovom reprezentativnom sindikatu na nedavnom sastanku sa predstavnicima MUP-a.\nNaime, Fiskalni savet je državni organ koji postoji kako bi ocenjivao ispravnost fiskalne politike iz ugla utvrđenih fiskalnih pravila. U tom cilju je i iznet predlog, a sve iz razloga najavljene Uredbe o koeficijentima koja bi trebalo da se nađe pred državnim organima u septembru. Kada se uzme u obzir da je Fiskalni savet odgovoran Narodnoj skupštini, da je ovo samo predlog o kome će se tek raspravljati, ali i jasno zauzet stav nadležnih da smanjenja plata neće biti jasno je da se, iz neznanja ili smisleno, nepotrebno podiže panika među zaposlenima. Na ovo sve treba dodati i predlog Vlade Srbije koji je sredinom juna iznela pred MMF, a koji obuhvata novo povećanje zarada od 10% zaposlenima u zdravstvu, policiji i prosvetnim radnicima.\nDakle, ono što je za sada izvesno prema tvrđenju nadležnih da smanjenja plata neće biti bez obzira na predlog Fiskalnog saveta, već će one rasti u skladu sa budžetskim raspolaganjima, a bužet za 2019. godinu biće formiran do polovine septembra kada će biti poznati i novi koeficijenti o obračunavanju zarada.


Građani večeras sa majkom ubijenog Davida Dragičevića u centru Banjaluke - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Građani večeras sa majkom ubijenog Davida Dragičevića u centru Banjaluke\n3Piše: Beta 31. decembra 2018. 20.20\nPotom su otpevali Davidovu pesmu „Klinac iz geta“, uzviknuli „Pravda za Davida“, a onda se mirno razišli.\nMeđu građanima je bio i predsednik opozicione Partije demokratskog progresa (PDP) Branislav Borenović koji je danas pozvan u policiju na informativni razgovor, jer je prisustvovao skupu „Pravda za Davida“.\nJoš nema informacija gde se nalazi otac ubijenog mladića Davor Dragičević koji je poslednji put vidjen sinoć oko 23 časa blizu džamije Ferhadija, kada su prema njemu išla dva kordona specijalne policije, a novinarima je naredjeno da se udalje sa tog mesta.\nPolicija traga i za poslanikom PDP-a Draškom Stanivukovićem koji je na svojoj Fajsbuk stranici poručio ministru policije Draganu Lukaču da nema vremena da se preda, jer je „zauzet i priča s narodom“.\n„To je prkos, ponos, dostojanstvo“, napisao je Stanivuković.\nSinoć je uhapšeno desetak gradjana koji su učestvovali na skupu „Pravda za Davida“ i protestnoj šetnji, a većina njih je tokom dana puštena na slobodu.\nBanjaluka, david dragicevic, pravda za davidaBanjaluka\n01. januara 2019. u 00.26\nJeli Normalizator Panović sada zadovoljan?\nDrasko Vidovic kaže:\n01. januara 2019. u 03.52\nOcistite vise taj trg. Kako vas nije sramota kupiti politicke poene na racun mrtvog mladica. Sa kojim pravom jedni mogu neistomisljenike nazivati ubicama bez ijednog dokaza.? Mjesecima slusamo i gledamo histericne prazne price. Dokle vise? Sticem utisak da je u Republici Srpskoj vrhunac demokratije i slobode govora. Dobio si Davore da se obrstis skupstini. Tim inspektora danonocno vodi istragu. Nasao si privatni tim advokata. Sta god se uradi ti hoces na silu da se rijesi. Na planeti je milione nerijesenih slucajeva smrti. Ti ovi oko tebe vtijedjate i institucije i celne ljude Republike Srpske preko feferalnih medija i Bn tv. A sve bez pravnog osnova. Ovo je preslo sve granice. A da nepricam da uoravo ovakvo necivilizovano ponasanje ometa istragu. Gdje ti je sada Vaskovic postenjacina? Ispricao je bajke bez imalo savjesti sta iz toga moze izaci. Pokoj dusi Davidovoj ali ako ga neko „ubija drugi put“ to je upravo grupa ljudi koja pljuje psuje vrijedja i udara policiju. Licno sam gledao hspsenja. Udaraju policiju a policajci lagano spuste na trbuh. Stave lisice i odvedu. U svskoj zemlji Evropske unije policija bi davno pendrecima rijesila stvar. Ovdje odgovara da se slucaj ne rijesi uoravo grupi cije racune bi poreska uprava trebalo da javno objavi . Tokove finansiranja. Ovo od pocetka nije pravda a ko sad ne vidi da je politicko finansijska farsa je dobro slab sa culima.\nMladen prtenjak kaže:\n01. januara 2019. u 14.50\nKako vas nije sramota da tako bezočno lažete.Stanujem na 50 m od hrama i sve sam vidio.Vi ste neopjevana đubrad novinarsks.


Za 50 odsto smanjen broj poginulih u saobraćajnim nesrećama /VIDEO/ - NTV Arena Bijeljina\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srpske i Policijska uprava Bijeljina preduzeli su tokom prošle godine značajne aktivnosti s ciljem uspostavljanja efikasnog sistema u borbi protiv svih vidova kriminala, što je za rezultat imalo smanjenje broja krivičnih djela na području koje pokriva ova policijska uprava. Zabilježen je pad ukupnog broja krivičnih djela za oko 6 odsto, rekao je predstavljajući rezultate rada policije za prošlu godinu načelnik PU Bijeljina Žarko Ćosić.\nGovoreći o strukturi krivičnih djela Ćosić je rekao da preovladavaju uglavnom lakša krivična djela za koja je propisana kazna zatvora do pet godina, dok je broj krivičnih djela koja ostavljaju težu posljedicu statistički zanemariv u odnosu na ukupan broj krivičnih djela.\nZnačajni rezultati zabilježeni su i u borbi protiv zloupotrebe droga.\nTokom prošle godine saobraćaj je više puta kontrolisan pomoću radarskog sistema “Dual”, što je doprinjelo smanjenju saobraćajnih nezgoda sa najtežim posljedicama po lice, pa je za više od 50 odsto smanjen broj saobraćajki sa poginulim licima.\nDa je stanje javnog reda i mira na području ove policijeke uprave zadovolčjavajuće potvrđuje statistika.\nJavni red i mir narušen je prošle godine 636 puta i najčešće je dolazilo do tuče i fizičkog napada, dok je svađa, vriska i nepristojno ponašanje zabilježena u 130 slučajeva.\nStanje bezbjednosti saobraćaja tokom prošle godine ocijenjeno je kao povoljno. Uzrok saobraćajnih nezgoda u najvećem broju slučajeva bila je nepropisna i neprilagođena brzina kretanja vozila.\nPolicija je tokom prošle godine usmjerila aktivnosti na kontrolu brzine kretanja i kontrolu vožnje u alkoholisanom stanju.\nU cilju prevencije saobraćajnih nezgoda u kojima je neprilagođena i nepropisna brzina dominantan uzrok težih nezgoda na području grada Bijeljina, te opština Pelagićevo, Šamac, Lopare i Ugljevik biće uskoro postavljeno 12 stacionarnih radara koji će vršiti kontrolu brzine kretanja vozila, kažu u bijeljinskoj policiji.\nDetalji o paljevini “renoa” Andrije Kulića bivšeg savjetnika Dragana Mektića


Fudbal: Srbija – Moldavija u Humskoj 2. septembra - Beograd Inndex - Beogradski pretraživač\nFudbal: Srbija – Moldavija u Humskoj 2. septembra\nFudbal i ove nedelje okupira pažnju sportske javnosti – naredna utakmica reprezentativnog tima u kvalifikacijama za svetsko prvenstvo u Rusiji, protiv ekipe Moldavije, igra se u subotu 2. septembra u 18 časova u Beogradu, na stadionu Partizana u Humskoj.\nUlaznice su već neko vreme u prodaji onlajn, a od ponedeljka 28. avgusta i na blagajnama stadiona. Blagajne su otvorene od 10 do 18 časova.\nTicketline, osim putem interneta, karte prodaje i u Ticketline shop-u, radnim danima od 9 do 18 časova. Telefon za rezervacije, informacije o plaćanju putem računa i dostavi na kućnu adresu je +381 11 20 30 570. Uobičajeno, na dan utakmice karte je moguće kupiti samo na blagajnama stadiona.\nUlaznice se prodaju uz lični dokument sa slikom kupca (lična karta, pasoš, vozačka dozvola…), maksimalno četiri komada po osobi, po sledećim cenama:\nJug i Sever – 200 dinara\nIstok – bočno – 600 dinara\nIstok – centar i Zapad – bočno – 800 dinara\nZapad – centar – 1000 dinara\nSvi koji su već kupili ulaznice u periodu dok je bilo planirano da utakmica bude odigrana na stadionu „Rajko Mitić“ biće uskoro obavešteni o proceduri zamene tih karata za validne za stadion Partizana.\nDve utakmice nacionalnog tima\nU utakmici Srbija – Moldavija, prvoplasirana u grupi D – Srbija, svakako je favorit.\nSamo tri dana posle meča sa Moldavijom u Beogradu, „orlove“ čeka teži susret – gostovanje u Dablinu 5. septembra, na Aviva stadionu, terenu nacionalne selekcije Irske.\n„Ove dve utakmice su vrlo važne, kao i sve. Polazimo od principa da nam je prva najvažnija. Unapred dobijene utakmice su najteže. Tamo smo pobedili sa 3:0, ali prvih 10, 15 minuta smo imali malo problema. Svu koncentraciju i sav rad usmeravamo na taj duel“, izjavljuje selektor Slavoljub Muslin.\nKada je u pitanju forma „orlova“, selektor je optimista.\n„Oni koji igraju manje daju golove i u dobroj su formi. U odnosu na prethodna okupljanja više je onih koji igraju u svojim klubovima i to je pozitivna stvar. Vladimir Stojković nije samo juče dobro branio nego i protiv Videotona, u odličnoj je formi s obzirom da nije imao klub, ali je posebno trenirao. Pratio sam ga, bili smo u kontaktu, samo mu je falilo da potpiše i da igra zvanične utakmice za neki klub“, dodaje Muslin.


Izašli ste u parkić, bacate svom psu štap ili lopticu on otrči do predmeta, ali nikako da vam donese. Vi vičete,: “Donesi, donesi”, ali vašem psu je već nešto drugo odvuklo pažnju. Kako to da rešite?\nNaime, aportiranje predstavlja nešto komplikovaniji deo dresure pasa i zato ćemo vam u ovom članku dati savete kako naučiti psa da aportira. On obično stupa na snagu tek kada je pas ovladao komandama ‘dođi’, ‘sedi’, ‘noga’, ‘stani’…\nAportiranjem trenirate svog psa da vam željene predmete donese. To je komanda koja možda nije od velike koristi i ne ulazi u sastavni deo ring dresure, ali svakako izgleda lepo i pas koji aportira ostavlja utisak vrlo lepo vaspitanog, dresiranog i pametnog psa. Takođe, ovim dižete stepen komunikacije između vas i vašeg psa na jedan viši nivo, čime se on kroz igru i zabavu u većoj meri vezuje za vas.\nTrik kod aportiranja je da naviknete psa na nagradu svaki put kada vam donese predmet koji ste vi prethodno odbacili. Prvenstveno, polazi se od izbora samog predmeta kojim ćete vežbati psa da aportira. Kao što smo već ranije napomenuli, svaki pas je individua za sebe. S tim u vezi, neće svaki pas isto reagovati na sve predmete. Neki ga jednostavno neće zanimati nimalo, tako da je sa tim predmetima suludo pokušavati bilo šta. Primera radi, iako je opšte poznato da su psi izuzetno zainteresovani kada su u pitanju loptice (teniske na primer), postoje psi koji ne pokazuju nikakvu dozu interesovanja za slične predmete, tako da u tom slučaju trebate pronaći nešto što zaokupira njihovu pažnju, kako bi imali polaznu tačku sa koje ćete krenuti u dresuru.\nKako naterati psa da predmet koji zgrabi donese nazad vama?\nSvaki put kada uhvati bačeni predmet, pas će njega kapirati kao plen koji je zaslužio/osvojio svojim zalaganjem, i teško da će mu pasti na pamet da ga vrati vama, već će se šepuriti njime i nositi ga negde dalje od vas, jer je to ‘njegovo’.\nKod aportiranja se trebate poslužiti jednim malim trikom. Uzmite dug tanak kanap koji ćete privezati na taj predmet (ili konac ukoliko je u pitanju neki mali pas koji nema veliku snagu), tako da slobodan kraj kanapa bude u vašim rukama.\nKada bacite predmet kojim vežbate psa da aportira, putem kanapa ćete stalno biti u vezi sa tim predmetom, tako da, kada pas uhvati predmet, počnite lagano da ga privlačite kanapom k sebi, pritom jasno i glasno psu izdajući komandu. Komanda koja se u dreserskim krugovima praktikuje u ovom slučaju je ‘aport!’ ili po srpski ‘donesi!’.\nVidećete šta vama najviše odgovara i jednom kada se odlučite za jednu komandu koju ćete koristiti, trudite se da je ne menjate da ne bi zbunili psa. Nakon što ga dovučete do sebe, uzmite mu predmet i obavezno ga bogato nagradite. Proces ponovite onoliko puta koliko je vašem psu potrebno da nauči.


Predavanje za učenike „Načini pravi izbor za dugoročno zdravlje !„\nJutros smo otpremili još jednu turu čepova u Novi sad. Prikupili smo nekoliko džakova od početka školske godine što je za svaku pohvalu.\nNastavljamo dalje sa akcijom „Čepom do osmeha„ – sakupljajte čepove i donesite ih u školu !


Održana sjednica Predsjedništva Laburističke stranke BiH | Laburistička stranka BiH\nNaslovna / Vijesti / Održana sjednica Predsjedništva Laburističke stranke BiH\nOdržana sjednica Predsjedništva Laburističke stranke BiH\nDana, 21.03.2014.godine održana je redovna sjednica Predsjedništva Laburističke stranke BiH na kojoj su usvojeni nacrti podakata Stranke, i to:\nPravilnik o financijskom poslovanju,\nPoslovnik o radu Predsjedništva.\nUsvojene su Odluke o načinu financiranja Stranke i o suradnji s medijima.\nPod ostala pitanja razmatran je materijal koji je anonimna „grupa savjesnih građana Općinskog organa uprave i građana općine Velika Kladuša „ u kojem pozivaju na poduzimanje radnji vezanih uz navodnu zlouporabu službenog položaja i navodnih kriminalnih radnji općinskog načelnika Edina Behrića. U tekstu se navodi i umiješanost Enesa (Ene) Halilovića koji obnaša dužnost koordinatora Ureda regionalnog Evropskog pokreta u Velikoj Kladuši.\nPredsjedništvo Laburističke stranke BiH ovim putem obaviještava podnositelje Inicijative ali i građane općine Velika Kladuša da se ograđuje od navedenih radnji općinskog načelnika Edina Behrića.\nNezavisni Klub Laburista koji djeluje u Općinskom vijeću općine Velika Kladuša će u okviru svojih ovlasti poduzeti sve radnje da se ispitaju navodi u Inicijativi i provedu potrebne istražne radnje.\nPredsjednica Laburističke stranke BiH\n◄ Održana sjednica OO Laburističke stranke Cazin\nVIDEO: Intervju sa Elvirom Abdić Jelenović ►


04-03-2018 12:33 Ratni izveštaji Naoružanje Svet Planeta Video\nU Rusiji je započeta serijska proizvodnja hipersoničkog raketnog sistema "Avangard", saopštio je vojno-diplomatski izvor.\nIzvor je takođe naveo da je raketni sistem "Kindžal" već u upotrebi u vojsci.\nO raketnom sistemu "Avangard" predsednik Rusije Vladimir Putin govorio je u četvrtak u svom obraćanju Federalnoj skupštini.\nPročitajte OVDE sve o svemoćnom ruskom "Jarsu".\nA pogledajte moćnog Sarmata, naslednika čuvenog Satane.\nOVO NEMA NIKO NA SVETU OSIM RUSA: Lansirana ruska supersonična raketa „Kinžal“ (VIDEO)


Pirs Brosnan | Headliner\nDeset godina posle filma “Mama Mia!” u sredu 18. jula u 20:00 časova u Kombank dvorani se premijerno vraćamo na čarobno grčko ostrvo Kalokeri uz potpuno novu i originalnu muziku zasnovanu na pesmama grupe ABBA. Za sve posetioce u velikom holu Kombank dvorane će uoči premijere ovog filma biti organizovan …\nPrema pisanju portala Collider, Bred Pit bi mogao da bude novo pojačanje ekipi filma “Deadpool 2” i to u ulozi Kejbla. EXCLUSIVE: Brad Pitt considered taking the role of Cable in #Deadpool2 ? https://t.co/orFezAKDqo pic.twitter.com/0dHDNCm4wN — Collider (@Collider) March 23, 2017 Na njihovom Tviter nalogu pojavile su se i fotografije …\n“Toni Erdman” najbolji evropski film 2016.\nFilm “Toni Erdman” nemačke rediteljke Maren Ade proglašen je u Vroclavu, ovogodišnjoj evropskoj prestonici kulture, za najbolji evropski film u 2016. godini. To je, prema rečima rediteljke, prvi put da je tim priznanjem, koje dodeljuje Evropska filmska akademija, nagrađen film koji je režirala žena. “Toni Erdman”, priča o uspešnoj poslovnoj …


Poslao: 14 Apr 2011 17:39\nkNikS :: Reinhardt ::Ono što mi je sada izvesno je da je ceo kolorit na M-10 "hladan", tj. da nedostaje žutog pigmenta u bojama, koga ima dosta u prirodi (nedostatak koju je imala još M-87 a kasnije tradicionalno sve verzije do MDU-02 gde su boje poboljšane\nI meni ovde izgleda kao da vuku opet ka hladnihim bojama, posebno ta najsvetlija "zelenodrap" koja je i bila glavna izmena u odnosu na najsvetliju "fon" sa M-87/89/93, i sto je zapravo bio i cilj izmene\nMozda je ovo zimski kombinezon, za koji je machak pre neku stranu rekao da ima tamnije boje... Cini mi se da su na velikoj vecini slika uniforme imale mnogo vise zutog pigmenta.\nSlažem se, u potpunosti ste u pravu. ALI.. *ebiga, želje su jedno a mogućnost proizvođača da ih realizuje drugo. Pretpostavljam da su u pitanju brojni uzroci (tehnička opremljenost, sirovine...ZNANJE..PARE itd.). Glavna "koska" je verovatno takozvani "fon" kojim se boji tkanina pre štampanja pega (utiče na štampane tonove).\nPoslao: 14 Apr 2011 18:54\nPa i da su jednobojne....\nNe znam što vam je toliko stalo oko tih boja... amerikanska je skroz siva, nije ni za jedno doba... Ionako se danas ratovi drugačije vode... prvenstveno elektronikom. Ti detalji su nebitni. Uniforma je više imidž...\nDa se mene pita, bila bi jednobojna...\nAndronik ::Pa i da su jednobojne....\nPA nije bas istina. AMeri nemaju jednobojnu uniformu, osim ako ne smatras ACU za"jednobojnu" zbog sive ali u vise nijansi.\nJA samo mislim i kazem po 100X, da je nemoguce napraviti multisezosnku saru za nase podneblje.\nPoslao: 14 Apr 2011 19:31\nAndronik kao da je prespavao poslednjih 100 strana.\nACU/UCP je promasaj - uzeli su sharu koja je najgore prosla na uporednim testiranjima, uklonili sa nje crnu i uklopili je u obrazac CADPAT/MARPAT.\nI kad su videli da je ispala skoro jednobojna, odnosno da slabo razbija siluetu i da nigde ne maskira narocito dobro, stigao je izvestaj i u kongres i poceli su da traze novu familiju shara, pocevsi sa Multicamom.\nDok god strelac svojim ocima bude morao da vidi protivnika i uperi pusku u njega, ratovi ce se voditi isto, i bice od znacaja ko koga prvi vidi i ko prvi puca.\nPoslao: 14 Apr 2011 20:00\nkNikS ::Dok god strelac svojim ocima bude morao da vidi protivnika i uperi pusku u njega, ratovi ce se voditi isto, i bice od znacaja ko koga prvi vidi i ko prvi puca.\nU potpunosti se slazem, komentari pojedinih ucesnika u diskusiju su smesni za komentarisanje ali dobro neko ko je je verovatno odsluzio civilnu vojsku nemoze mnogo da zna o vojsci a kamoli o ratovanju...\nBtw, M10 uniforma koja je sada izasla iz Yumca je letnja, a u planu je sivenje i zimske varijante, koja ce mozda biti i u drugoj boji, ali o tome se malo zna\n^ Изашли су зимски комбинезони.\nPoslao: 14 Apr 2011 20:20\nPetar Pan :: Slažem se, u potpunosti ste u pravu. ALI.. *ebiga, želje su jedno a mogućnost proizvođača da ih realizuje drugo. Pretpostavljam da su u pitanju brojni uzroci (tehnička opremljenost, sirovine...ZNANJE..PARE itd.). Glavna "koska" je verovatno takozvani "fon" kojim se boji tkanina pre štampanja pega (utiče na štampane tonove).\nNisam ubedjen da je ovo problem... Bar ne samo ovo. Boje sa finalne M-03 su drugacije od boja sa prvobitne (manje zute, cini mi se) cak i kod od Mileta Dragica. Hocu da kazem, mozda je ovo novi set boja, sa novom "zelenodrap" koja ima manje zutog pigmenta nego prethodne. Mada, i dalje mislim da su dobre sanse da ova fotka malo vara, mnogo ih je pre toga bilo na kojima je drugacije izgledala. Znas li da li je ovo zimski ili letnji kombinezon?\nPoslao: 14 Apr 2011 20:21\nCitat:Dok god strelac svojim ocima bude morao da vidi protivnika i uperi pusku u njega, ratovi ce se voditi isto, i bice od znacaja ko koga prvi vidi i ko prvi puca.\nKo je strelac, snajperista?\nA na 50-100 m... irelevantno... šta nosiš, kvadratiće ili jednobojno...\n+ nijedna uniforma te ne može univerzalno stopiti sa okolinom. Potrebno je dodatno maskiranje.\nI treba imati i na umu da više od polovine čovečanstva živi u gradovima i da se sada sve više ratova tu vodu a ne u šumi.... otuda i dolazi ideja za ACU.\nPoslao: 14 Apr 2011 20:42\n"Potrebno je dodatno maskiranje."\nDopuna: 14 Apr 2011 20:42\nto jest ovako...\nPoslao: 14 Apr 2011 20:53\nAndronik ::Ko je strelac, snajperista?\nNe dolazi odatle ideja, ideja je bila da to bude univerzalna kamuflaza, a ne urbana, i realizacija te ideje je ocigledno zakazala, jer uvode novu uniformu.. i uzgred vode ratove u sredinama koje se malo kose sa tvojom statistikom.\nA irelevantno je mozda za slabovide, isto kao sto su svi koji su od pedesetih pa nadalje poceli da prelaze sa jednobojnih na kamuflazne uniforme blesavi.\nDopuna: 14 Apr 2011 20:53\nPetar Pan ::@Andronik\nOvo sad vec opasno lici na reinkarnaciju M89\nOvaj topic je pregledan 2072722 puta\nUkupno su 358 korisnika na forumu :: 9 registrovanih, 1 sakriven i 348 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: amstel, djordje92sm, draggan, goxin, havoc995, Krusarac, Leonardo, Mercury, Srki94


Severni Kavkaz ponovo potresa nasilje\nMesto jedne od eksplozija u Groznom, februar 2011\nNakon terorističkog napada na moskovski aerodrom u januaru, u kome je poginulo 35 lica, nestabilnu rusku oblast Severni Kavkaz ponovo potresa nasilje. U poslednja tri dana u incidentima u Dagestanu, Čečeniji i Stavropolskom kraju, stradalo je više od 10 ljudi a nekoliko desetina ih je ranjeno. Poslednji sukobi ponovo su podstakli raspravu zašto Moskva nije u stanju da, uprkos višedecenijskim pokušajima, pacifikuje ovu oblast.\nSamo nekoliko dana nakon što je lider pobunjenika Doku Umarov preuzeo odgovornost za teroristički napad na moskovski aerodrom Domodedovo, Severni Kavkaz je ponovo uzdrman sukobima.\nDvojica policijskih oficira su ubijena i 27 ljudi je ranjeno u ponedeljak u dvostrukom samoubilačkom napadu na vladinu zgradu i policijski kontrolni punkt u gradu Gubden u Dagestanu.\nEksplozija u Gubdenu, 15. februara 2011\nU utorak su dvojica pobunjenika izvršila samoubistvo aktiviranjem bombe nakon kratkog sukoba sa snagama bezbednosti u čečenskoj prestonici Groznom.\nIstoga dana, pet pobunjenika i tri policijska oficira su ubijena u sukobu u susednom Stavropolskom kraju. Tri policijska oficira su ranjena.\nUprkos rastu nasilja, komandir policijskih snaga Nikolaj Rogožkin je rekao novinarima da je situacija „pod kontrolom“ i da Vlada ne namerava da razmesti dodatne jedinice u ovom regionu.\nIstovremeno, predsednik Dagestana Magomedsalam Magomedov je izjavio na ruskoj državnoj televiziji da podržava politiku Kremlja o upotrebi sile u borbi protiv pobunjenika.\n„Neki od militanata imaju beskompromisan stav i zato za njih jedino primenjivo čvrsto rešenje. Onim moraju da dobiju kaznu koju zaslužuju“, rekao je Magomedov.\nKršenje ljudskih prava podstiče pobunu\nPoslednje nasilje je samo deo tužnog obrasca u ovom regionu koji je izmučen ratovima i terorizmom od raspada Sovjetskog Saveza. Nastojanje Kremlja nakon 1999. da osigura kontrolu kroz operacije snaga bezbednosti nisu omogućile stabilnost, odnosno slomile upornu pobunu.\nŠtaviše, krititičari zvanične Moskve smatraju da sistematsko kršenje ljudskih prava u ovoj oblasti od strane njenih snaga bezbednosti, samo podstiče pobunu i jača simpatije za nju.\nLarisa Dorogova kaže da je vladina politika toliko kontraproduktivna da zbog toga sumnja da Kremlj uopšte želi mir i stabilnost.\nLarisa Dorogova je advokat iz Nalčika u Kabardino Balkariji, i specijalizovala se za slučajeve nestalih osoba i versku diskriminaciju. Ona kaže da je vladina politika toliko kontraproduktivna da zbog toga sumnja da Kremlj uopšte želi mir i stabilnost.\n„Znam da je najbolji način za borbu protiv terorizma prestanak kršenja ljudskih prava. Onda više ne bi bilo terorizma, banditizma i sličnog. Ljudi žele da žive, da podižu decu. Mladi ljudi ovde umiru a to se nikoga ne tiče. Neko očito vodi politiku podstrekivanja ljudi jednih protiv drugih tako da nas ima sve manje na Kakvazu. Neko želi Kavkaz bez Kavkazaca. Do takvog zaključka dolazim“, navodi Dorogova.\nIngušetija se donekle izdvaja iz tog optšteg miljea nasilja u ovom regionu. Oleg Orlov, direktor Memorijalnog centra za ljudska prava, smatra da vlasti vode balansiraniju politiku u Ingušetiji i zato imaju bolje rezultate.\n„Drastično je smanjen broj teroristički akata u Ingušetiji u poslednjoj godini. Više je razloga za to. Najpre, vođena je politika dijaloga sa javnošću, a učinjeni su i napori da se pobunjenici vrate u mirnodopski život – u najmanju ruku, razgovarano je sa njihovim porodicama i pozvani su da odlože oružje. Istovremeno, bile su uspešne i operacije snaga bezbednosti. Ubijeni su Said Burjatski i više komandanata pobunjenika na terenu, a uhapšen je emir Magas, kako je sebe nazivao. To znači da je terorističko podzemlje u Ingušetiji praktično neaktivno“, ocenjuje Oleg Orlov.\nZanemarne borba za 'srca i duše'\nI Andrej Soldatov, stručnjak za ruske snage bezbednosti, smatra da Moskva treba da učini više u podrivanju pobune aktivnijim uključivanjem u društveni život i dijalog lokalnog stanovništva. On ističe da je prilično zanemarena borba za „srca i duše“ stanovnika Severnog Kavkaza.\n„Građani Severnog Kavkaza osećaju da su na udaru i pobunjenika i snaga bezbednosti, jer operacije ruskih službi protiv gerile često ne mimoiđu i civile. Vlasti pokazuju mali ili nikakav interes da sa njima razgovaraju. Naravno, da je potreban dijalog sa stanovništvom, tako ljudi da prestanu da imaju osećaj kao da su na bojištu“, kaže Soldatov.\nOleg Orlov ističe da je kontraproduktivno oslanjanje Moskve uglavnom na oružane metode, jer je to samo podstaklo evoluciju ranije prilično monolitnog pobunjeničkog pokreta koji je bio usredsređen na Čečeniju – ka fragmentisanim, ali fleksibilnim ciljevima sa regionalim dosegom.\n„Terorističke grupe na Severnom Kavkazu deluju sada umreženo. Kaže se da je Kavkaski emirat (Doku Umarov – kojeg optužuju da je povezan sa Al Kaidom, što on negira – proglasio je 2007. nezavisni Severnokavkaski emirat, ili islamsku državu zasnovanu na džihadu, na čijem je on čelu i zavetovao se da će proterati Rusiju iz tog regiona – D.Š.) veoma slab jer nema jedno vođstvo iz jednog centra. Međutim, u tome i leži njegova snaga – mnogo grupa koje priznaju vođstvo Doku Umarova, ali koje uglavnom deluju autonomno“, smatra Orlov.\nZa sada nema naznaka da Moskva namerava da promeni dosadašnji kurs, odnosno da će zamah nasilja jenjavati. Aleksej Malašenko iz Karnegi centra u Moskvi, opisuje situaciju kao „građanski rat“ bez rešenja na vidiku, kao i da će se sukobi nastaviti.


pink.rs | Kako da proverite da li vas je neko blokirao na Facebooku?\nKada vas neko blokira na Facebooku, to najčešće može da znači da vaš odnos nije baš najbolji...\nOvo su načini na koje možete proveriti je li vas neko zaista blokirao.\nPrvo što bi trebalo da uradite je da proverite da li ste blokirani ili ste "samo" bivši prijatelji. Prijatelja pretražite pomoću Facebook pretrage, pa odaberite tab Ljudi (People).\nAko vidite profil, kada kliknete na njega, prikazaće vam se samo osnovne informacije o (bivšem) prijatelju, što znači da niste blokirani, već samo "unfrendovani".\nAko ste se sa tom osobom dopisivali putem Facebook Messengera, u desktop verziji Facebooka otvorite Messenger i pronađite "razgovore" sa osobom čiji profilom tražite. Ako ste blokirani, profilna slika te osobe se neće učitati pa nećete moći da kliknete na njeno ime ili da joj vidite profil. Slanje poruka, najverovatnije, takođe neće funkcionisati.\nUkoliko je osoba samo deaktivirala svoj profil, njeno ime nećete moći ni da pronađete. Umesto njega će pisati samo "Facebook User".\nJedini pravi način da provere da li vas je neko blokirao je ga pitate, ali to naravno niko ne radi.\nJEZIVA NARODNA VEROVANJA: Evo kako da znate da vas je neko PROKLEO\nPRIČA KOJA ĆE VAS OSTAVITI BEZ DAHA: Ako neko hoće da vas PONIZI i UVREDI, jedan potez je dovoljan da izađete kao POBEDNIK!


Često postavljana pitanja o tome kako volontirati sa Evropskom inicijativom za solidarnost (ESC) – GAIA Kosovo\nKako da se prijavim za ESC projekte u inostranstvu?\nMorate se registrovati na Evropski omladinski portal. Kada napravite vaš profil, možete da pregledate različite dostupne projekte i da se direktno prijavite preko interneta. Detaljnije informacije o tome kako se prijaviti za projekte možete pronaći na ovoj stranici.\nKoliko će me koštati volontiranje?\nPutem ESC-a pokrivaju se svi/većina osnovnih troškova! Program će dodeliti sredstva vašoj organizaciji domaćinu da vam pronađe smeštaj i plati hranu, ali program će takođe pokriti troškove vezane za vizu, putovanje u zemlju domaćina, pa čak i za časove jezika! Pored toga, svakog meseca dobićete džeparac.\nDa li dobijam podršku pri zahtevu za vizu?\nDa. Vaša podržavajuća organizacija može vam pomoći u procesu, a organizacija koja će vas ugostiti može vam pomoći i sa strane zemlje domaćina. I dalje ćete morati da prođete kroz neophodne sastanke u relevantnoj ambasadi. Svi troškovi vezani za molbe za vizu pokriveni su programom.\nKako da se osiguram tokom boravka u inostranstvu?\nOrganizacija koja vas šalje registrovaće vas u svetskoj organizaciji za zdravstvene usluge CIGNA, sa međunarodnim planom osiguranja za sve vreme trajanja vašeg projekta. Svi troškovi su pokriveni, ali bi ih trebalo koristiti na odgovarajući način, samo u potrebnim okolnostima.\nLoše znam engleski. Mogu li i dalje volontirati u inostranstvu?\nApsolutno možeš. ESC je višejezični program, a znanje engleskog jezika uopšte nije obavezno. Naravno, neke organizacije mogu zahtevati da znate engleski ili neki drugi jezik, jer je to potrebno za njihove aktivnosti. Ali možete pronaći projekte koji ne zahtevaju nikakve posebne jezičke veštine.\nNemam diplomu, a nemam ni radno iskustvo. Mogu li i dalje učestvovati u projektu?\nMožete i trebali biste! Organizacije ne zahtevaju nikakvo obrazovanje, niti radno iskustvo bilo koje vrste. Kada potencijalna organizacija domaćin razmotri vašu prijavu, ono što će pogledati je vaša motivacija. To je ono što biste trebali da imate!\nDa li će mi volontiranje pomoći da nađem posao nakon mog projekta?\nJedan od ciljeva ESC-a je da poveća vašu zapošljivost pružanjem dragocenih veština kroz vaše radno iskustvo. Čak i ako vaš projekat nije redovan posao, pružiće vam ključne stvari da saznate više o određenim temama, da naučite neke tehničke / praktične veštine, ali i neke „meke veštine“ (kako raditi u timu, razgovarati sa grupom, rad sa potrebama ljudi, itd.) Na kraju svog projekta moći ćete da izradite svoj “Youthpass” sertifikat koji navodi sve što ste naučili kroz svoje volontersko iskustvo.\nU koliko projekata mogu volontirati?\nMožete učestvovati samo u jednom dugoročnom projektu volontiranja (između 2 i 12 meseci), ali u više timskih projekata volontiranja (između 2 nedelje i 2 meseca). Ako se smatrate osobom sa manje mogućnosti, možete učestvovati u pojedinačnoj aktivnosti između 2 nedelje i 2 meseca i iskoristiti „Naprednu planiranu posetu“ pre početka vašeg projekta.\nU koje zemlje mogu ići na volontiranje?\nMožete da volontirate u bilo kojoj zemlji EU (osim Španije), kao i u Turskoj, na Islandu i u Severnoj Makedoniji. Švajcarska nije deo ESC-a, ali ima svoju evropsku dobrovoljnu službu u kojoj možete učestvovati.\nJednom u mom projektu, da li je dozvoljeno putovanje okolo?\nO slobodnom vremenu moraćete da razgovarate sa vašom organizacijom koja pruža usluge hostinga. Podrazumevano, pored dva uzastopna slobodna dana u nedelji, možete kumulirati dva slobodna dana svakog meseca, koja se mogu koristiti za putovanja u regionu. Imajte na umu da ESC ne treba koristiti samo kao priliku za putovanje. Vaša motivacija treba da leži u projektu solidarnosti u kojem učestvujete. Ako se vaša prijava fokusira na vašu želju da otkrijete zemlju hostinga i njen region, vaša prijava najverovatnije neće biti prihvaćena.\nJednom u svom projektu, sa kim da se obratim ako imam problema?\nImate više mogućih kontakata koji će vas podržati tokom vašeg projekta. Na novom mestu biste se trebali osloniti na dodeljenog koordinatora, koji je tu da vas vodi za aktivnosti, ali i za integraciju u vašem novom okruženju. Takođe imate mentora, lokalnu osobu s kojom možete razgovarati, da biste bolje razumeli lokalnu kulturu, ali i da razmislite o svom volonterskom iskustvu. Nažalost, može se desiti da imate problema sa organizacijom domaćinima i / ili sa mentorom. Zatim možete kontaktirati vašu pomoćnu organizaciju, organizaciju sa Kosova koja vas je poslala u inostranstvo.\nNikad nisam putovao u inostranstvo, nikada nisam živeo sam, da li je dobra ideja da se pridružim ESC projektu?\nTo je odlična ideja! Ovo je savršen način za podršku u takvoj avanturi. Preduzimanje tako velikog koraka može biti stresno, ali aktivno će vam pomagati organizacije koje pružaju usluge hostinga i podrške pre, tokom i nakon vašeg projekta. Vaša podržavajuća organizacija će organizovati trening pre odlaska da biste znali šta možete očekivati tokom primene vašeg projekta. Na početku vašeg projekta učestvovaćete u obuci prilikom dolaska. Ako vaš projekat traje više od 6 meseci, moći ćete da razmislite o svom iskustvu na sastanku za srednjoročnu evaluaciju. Smatra se da je program dostupan svima, počev od 18. godine, tako da ne biste trebali da brinete zbog nedostatka životnog iskustva!\nMogu li da završim svoj projekat pre planiranog kraja?\nTo se može učiniti samo ako je to opravdano opravdano i ako su pokušani svi načini posredovanja (u slučaju sukoba) ili poboljšanja (u slučaju nezadovoljstva, na primer). MOLIM VAS, pre nego što se prijavite, budite sigurni da ćete biti na raspolaganju tokom celog trajanja projekta. Ne prijavljujte se za projekte koji se preklapaju sa vašim studijama ili mogućnostima za posao. ESC projekat je obaveza, a vi imate odgovornost kao volonter.\nPreviousPrevious post:Pyetje të shpeshta mbi punën vullnetare nëpërmjet ESC-ësNextNext post:ESC ile gönüllülüğe dair Sıkça Sorulan Sorular


"Lavice" idu na EURO, rukometaši bez prilike da se domognu Mundijala | onogošt.me\nTo je odluka Izvršnog odbora Evropske rukometne federacije (EHF) koji je na video konferenciji donio niz odluka, uz zaključak da neće biti mečeva planiranih za jun, dok su preostala takmičenja odgođena ili otkazana.\nEHF je odlučio da se neće igrati preostala četiri kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo, a učesnici šampionata u Danskoj i Norveškoj, određeni su na osnovu plasmana sa posljednje smotre najboljih selekcija Starog kontinenta u Francuskoj 2018. godine. Pored Crne Gore, plasman na prvenstvo Evrope izborili su Francuska, Rusija, Holandija, Rumunija, Švedska, Mađarska, Njemačka, Srbija, Španija, Slovenija, Poljska, Češka i Hrvatska.\nNorveška i Danska su kao domaćini učesnici šampionata Evrope. Žrijeb za grupnu fazu biće obavljen 18. juna u Beču.\nCrna Gora je nakon dva odigrana kola kvalifikacija bila na diobi prvog mjesta u grupi 2 sa Mađarskom, koja je imala bolju gol razliku.\nOtkazan je i baraž za Svjetsko prvenstvo rukometaša koji je trebalo da bude odigran u junu i u kojem je protivnik naše selekcije trebalo da bude Češka.\nUčesnici planetarne smotre određeni su na osnovu plasmana sa posljednjeg Evropskog prvenstva, koje je održano u januaru ove godine, a na kojem je Crna Gora zauzela 18. mjesto.\nPutnici u Egipat su dakle, Slovenija, Njemačka, Portugal, Švedska, Austrija, Mađarska, Bjelorusija, Island, Češka i Francuska. Španija, Hrvatska i Norveška su ranije osigurale plasman na Svjetsko prvenstvo kao tri prvoplasirane sa Evropskog prvenstva, kao i Danska kao aktuelni šampion svijeta.\nU koordinaciji sa Svjetskom rukometnom federacijom (IHF) i njihovim pristupom u organizaciji prvenstava svijeta za igračice do 18 i 20 godina, donešena je i odluka o odgađanju svih takmičenja u mlađim kategorijama.\nTako će Evropsko prvenstvo B divizije za juniore čiji domaćin je naša država biti održano u januaru naredne godine, umjesto u avgustu kako je prvobitno bilo planirano. Konačna odluka o terminu biće donešena u junu od strane Izvršnog odbora EHF-a.\nU saopštenju EHF-a navodi se da su odluke donešene u svjetlu pandemije virusa COVID-19 i nakon detaljnog monitoringa trenutne situacije, koja uključuje analizu vladinih mjera kao što su ograničenje putovanja i zabrana velikih takmičenja.\nEurobasket: Crna Gora iz trećeg šešira čeka rivale\nSvjetska košarkška federacija (FIBA) saopštila je sastav šešira uoči žrijeba za Eurobasket, koji je na programu u junu iduće godine.\nRoganović objavio spisak igrača za duel protiv Švedske\nSelektor muške seniorske reprezentacije Zoran Roganović odredio je spisak od 16 igrača na koje računa za kvalifikacioni duel protiv Švedske za plasman na Evropsko prvenstvo 2022. godine u Mađarskoj i Slovačkoj, a koji je na programu 9. marta u Lundu.\nKošarkaši Crne Gore 26. na svijetu\nReprezentacija Crne Gore i dalje je 26. na svijetu po rang listi Svjetske košarkaške federacije.\nRasmusen odredio spisak "lavica" koje će se boriti za Tokio\nSelektor ženske seniorske reprezentacije Kim Rasmusen objavio je spisak igračica za kvalifikacioni turnir za plasman na Olimpijske igre u Tokiju, koji je na programu od 19. do 21. marta u Podgorici.\n18:33 Simović: U Nikšiću skoro popunjeni kapaciteti za kovid pacijente


Nikšićka "Dopisnica" iz nekog drugog ugla - PromovisiME.com\nby promovisime | Apr 13, 2021 | početna | 0 comments\nMilena Vasiljević Radonjić, novinarka iz Nikšića kroz svoj blog sa simboličnim imenom Dopisnica piše o temama koje zanimaju i mlade i stare, i roditelje i one koji tek razmišljaju o roditeljstvu,. Zašto je pokrenula taj blog, šta je za nju pisanje, Milena mi je ispričala uz kafu.\nUvijek sam mislila da će moj životni i profesionalni put biti muzika….I jeste, na neki način, ali sam ipak tu drugu stranu onog kreativnog spoznala kroz pisanje. U Gimnaziji sam shvatila da volim pisati, da me interesuju humanističke naume, kultura, umjetnost. Onda je logičan slijed bila žurnalistika, gdje sam već počela pisati angažovanije, kroz različite novinarske forme, uz entuzijaman objašnjava Milena.\nNa moje pitanje šta je njena “Dopisnica” za nju, Milena ističe da je Dopisnica zapravo jedan kutak gdje piše o onom što je interesuje, tangira.\n“Nakon skoro osam godina rada u različitim redakcijama, medijima sa predznakom novinar- dopisnik, dobila sam značajno iskustvo, kao i pravac kojim bih išla. Već pola godine ne radim, pa samim tim imam više vremena da se posvetim sporovoznim temama, intervjuima, reportažama, crticama, što sam nekako uvijek i najviše voljela u novinarskom poslu. A Dopisnica je zapravo moja ličnost, jer u sebi sublimira moj dosadašnji profesionalni put, kao i neke možda planove, pravce”.\nNa blogu mogu se čitati zanimljive priče od putovanja, preko ličnih priča do promocije kreativnih i zanimljivih ljudi. Rubrike su nazvane “Bilješke, Dijalozi, Roditeljstvo i Proezija (miks poezije i proze)\n“Pa najviše volim da prenesem tu neku neposrednost….Neizmjerno volim Moma Kapora, njegov način pisanja, kao i našeg Vita, pa valjda pod utiskom te neposrednosti volim da izvučem ono suštinsko iz sagovornika. Koliko u tome uspjevam, nijesam sigurna, ali znam da se trudim i da mi je srce puno kada pišem o pozitvnim, lijepim stvarima, jer vjerujem da smo u poslednjem periodu u deficitu kada je osmjeh u pitanju”, ističe Milena.\nZa kraj razgovora pitala sam Milenu šta je ono što savjetuje mladim kolegama novinarima, koji su teks svršili fakultet.\n“Novinarstvo je jedno izuzetno rijetko zanimanje. Zvuči paradoksalno, s obzirom da je ovo era medija, ali neko će prepoznati o čemu govorim. Dakle, drage kolege, budite spremni na iskušenja, činjenicu da je u ovom podneblju vrlo izazovno biti novinar. Grabite iskustvo i u svakoj temi nađite rijetke čestice”, poručuje Milena dok ispijamo kafu na terasi u Nikšiću.\nVama savjetujem da od danas, često posjetite sajt DOPISNICA.ME.


Učinak prirodnih sastavnica na hematopoezu | Repository of Faculty of Science\nPinterić, Marija (2011)\nPinterić, M. (2011). Učinak prirodnih sastavnica na hematopoezu (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:341964\nPinterić, Marija. "Učinak prirodnih sastavnica na hematopoezu." Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, 2011. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:341964\nPinterić, M. (2011). 'Učinak prirodnih sastavnica na hematopoezu', Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, accessed 04 July 2020, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:341964\nPinterić M. Učinak prirodnih sastavnica na hematopoezu [Undergraduate thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Science; 2011 [cited 2020 July 04] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:341964\nM. Pinterić, "Učinak prirodnih sastavnica na hematopoezu", Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Science, Zagreb, 2011. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:341964\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:217:341964\nTitle Učinak prirodnih sastavnica na hematopoezu\nTitle (english) Effect of natural products on hematopoiesis\nCreated on 2018-04-10 08:09:27


Arheološka otkrića potvrđuju rodno mesto Bude | Istorija\nArheološka otkrića potvrđuju rodno mesto Bude 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nArheološka otkrića potvrđuju rodno mesto Bude\n26.11.2013 15:04 27.11.2013 09:57\nArheolozi koji rade u Nepalu pronašli su dokaze u Budinom rodnom mestu, koji ukazuju na građevinu iz VI veka pre nove ere.\nTo je prvi arheološki materijalni dokaz koji je vezan za život Bude, a samim tim i procvat budizma, u tom veku.\nPionirska iskopavanja u okviru svetog Maja Devi hrama (nalazi se na UNESCO-vom spisku svetske baštine) u gradu Lumbiniju, koji se smatra rodnim mestom Bude, otkrila su ostatke nepoznate drvene građevine iz 6. veka pre nove ere ispod niza hramova od opeke. Dizajnirana isto kao one iznad nje, drvena građevina sadrži otvoren prostor u centru koja se vezuje za priču o rođenju samog Bude.\nDo sada, najstariji arheološki dokazi budističkih građevina u Lumbiniju datirali su iz III veka pre nove ere, u vreme pokroviteljstva cara Ašoka, koji je podsticao širenje budizma od današnjeg Avganistana do Bangladeša.\n„Veoma malo se zna o životu Bude, osim kroz neke pisane izvore i usmenu tradiciju,“ rekao je arheolog profesor Robin Koningem sa Univerziteta u Daramu, koji je bio jedan od vođa istraživanja. Neki naučnici su tvrdili da je Buda rođen u III veku pre nove ere. „Pomislili smo 'zašto da se ne vratimo arheologiji u pokušaju da odgovorimo na pitanja vezana za njegovo rođenje?' Sada, prvi put, imamo arheološki niz u Lumbiniju koji pokazuje građevine iz VI veka pre nove ere.\nRani budizam otkriven\nMeđunarodni tim arheologa, koji vode Koningem i Koš Prasad Ačarija iz Razvojnog trusta oblasti Pašupati, tvrdi da otkriće doprinosti boljem razumevanju ranog razvoja budizma, kao i duhovni značaj Lumbinija. Njihovi nalazi nalaze se u decembarskom broju međunarodnog časopisa Antikvitet. Istraživanje je delimično podržano od strane Društva Nacionalne geografije.\nDa bi se utvrdila starost drvenog svetilišta i prethodno nepoznate građevine od opeke iznad njega, fragmenti uglja i zrna peska su testirani pomoću kombinacije radikarbonske i optičke luminiscentne tehnike. Geoarheološka istraživanja takođe potvrđuju prisutnost korenja drevnog drveća unutar centralne praznine hrama.\n„UNESCO je veoma ponosan što je povezan sa ovim važnim otkrićem na jednom od najsvetijih mesta za jednu od najstarijih religija na svetu,“ rekla je generalna direktorka UNESCO-a, Irina Bokova, koja je zatražila dodatna arheološka istraživanja, intenzivniju konzervaciju dosadašnjeg rada i pojačanje uprave nad lokalitetom, kako bi se osigurala sigurnost Lumbinija.\n„Ova otkrića su veoma bitna za bolje razumevanje rodnog mesta Bude,“ rekao je Ram Kumar Šresta, ministar kulture, turizma i civilnog vazduhoplovstva Savezne Demokratske Republike Nepal. „Vlada Nepala neće štedeti na očuvanju ovog značajnog lokaliteta.“\nBudistička tradicija svedoči da je kraljica Maja Devi, Budina majka, njega rodila dok se držala za granu drveta unutar bašte u Lumbiniju, na pola puta između kraljevina njenog muža i njenih roditelja. Koningem i njegove kolege pretpostavljaju da se u centralnoj praznini najstarijeg drvenog svetilišta nalazi drvo. Hramovi od cigle, sagrađeni kasnije iznad drvenih, su takođe raspoređeni oko centralnog područja, koji nije nadsvođen.\nČetiri glavna budistička lokaliteta\nLumbini je jedno od ključnih lokaliteta vezanih za Budin život. Drugi su Bod Gaja, gde je Gautama Sidarta postao Buda, tj. prosvetljeni; Sarnat, gde je držao prvo propovedanje; i Kusinagara, gde je preminuo. Na samrti, kada je imao 80 godina, zabeleženo je da je Buda preporučio svim budistima da posete Lumbini. Svetilište je i dalje bilo popularno sredinom prvog milenijuma naše ere, a od strane kineskih hodočasnika zabeleženo je kao svetilište pored drveta.\nHram Maja Devi u Lumbiniju ostaje živo svetilište; arheolozi su radili pored meditirajućih monaka i hodočasnika.\nU naučnom časopisu Antikvitet, autori pišu: „Niz (arheoloških ostataka) u Limbiniju je mikrokosmos za razvoj budizma iz lokalnog kulta u svetsku religiju.“\nIzgubljen i zarastao u džungle Nepala tokom srednjeg veka, drevni Lumbini ponovo je otkriven 1896. godine i identifikovan je kao rodno mesto Bude zahvaljujući stubu od peščara iz III veka pre nove ere, koji je pronađen na tom mestu. Stub, koji i danas stoji, nosi natpis koji beleži posetu cara Ašoke mestu rođenja Bude, kao i naziv mesta – Lumbini.\nUprkos ponovnim otkrićima ključnih budističkih lokaliteta, njihovi najraniji ostaci su duboko zakopani ili uništein kasnijom izgradnjom, ostavljajući dokaze najranijeg budizma nedostupne za arheološka istraživanja, sve do sada.\nPola milijarde ljudi širom sveta su budisti, a više stotina hiljada svake godine ide u hodočašće Lumbiniju. Arheološka istraživanja su finansirana od strane Vlade Japana u saradnji sa Vladom Nepala, u okviru UNESCO-vog projekta čiji je cilj bolje očuvanje i upravljanje Lumbinijem. Pored Društva Nacionalne geografije, istraživanje je podržano od strane Univerziteta u Daramu i Univerziteta u Stirlingu.


Sprovedeno istraživanje je pokazalo zanimljiv podatak, a to nije samo jedan partner!\nPrema istraživanju jednog britanskog sajta za upoznavanje, u kojem je učestvovalo 1000 žena i isto toliko muškaraca, 52 odsto ispitanika reklo je da bi ta brojka trebalo da bude 13.\nČak njih 73 odsto smatra da nekoga može da odbije činjenica da je druga polovina imala više od 18 emotivnih partnera, dok drugi čak to tumače kao znak mogućeg neverstva, što ne mora biti povezano sa emotivnom prevarom.\nČak 67% žena krije broj bivših partnera...\nOva studija pokazala je i da 67 procenata žena krije broj partnera, dok su muškarci iskreniji (13 odsto). To je zbog toga što su dame opreznije u iznošenju detalja iz intimnog života kako bi u očima suprotnog pola izgledale konzervativnije.\nNaime, 77 procenata muškaraca reklo je da bi imali seks na prvom sastanku ako postoji hemija, u poređenju sa 39 odsto žena. Zanimljivo je da većina ne želi da zna istoriju intimnog života svog partnera, dok 31 odsto pripadnika oba pola ne bi imalo ništa protiv toga.\nViše muškaraca (59 odsto) nego žena (46) smatra da veliki broj partnera čini nekoga manje poželjnim, što govori da i dalje postoji socijalna stigma u pogledu percepcije promiskuiteta među polovima.\nžene kriju broj partnera\nzašto žene kriju broj partnera\nda li muškarci kriju brohj partnera


BIĆETE IZNENAĐENI: Objavljen najverovatniji uzrok pada ruskog aviona An-148\n13.02.2018 Svet Planeta\nOstaci aviona (Foto: Jutjub)\nPročitajte OVDE kakvu je to humanu stvar ipak učinio pilot pre pada aviona?\nVelika avionska nesreća izgleda da je prouzrokovana greškom pilota.\nRUSI PONOVO LETE, BOMBARDERI ŠARAJU NEBO: Pogledajte stravične eksplozije u uporištima terorista na severu Hame (VIDEO/MAPA)\nDa li će EU zbog ove tri stvari ostvariti san o evropskoj armiji?\nLAVROV: Rusija sumnja da Sjedinjene Američke Države žele dugo da ostanu u Siriji, ako ne i zauvek!\nSTEJT DEPARTMENT NAVEO: Ovo su uslovi za ukidanje sankcija Rusiji! (VIDEO)\nTILERSON "PRIZNAO": Nismo postigli trajnu pobedu nad teroristima! Putujem u Tursku jer...\nNJIHOVA SMRT ĆE BITI OSVEĆENA: Ovo su ruski heroji koji su nastradali u mučkom napadu američke avijacije! (FOTO)


U Trebinju održan sastanak o pitanju izgradnje hidroelektrane Buk Bijela | Aktuelno\nU Trebinju održan sastanak o pitanju izgradnje hidroelektrane Buk Bijela\n''Samo dogovorom i poznavanjem svih parametara potencilanog projekta možemo doći do rješenja koje, sa jedne strane znači očuvanje rječnih ekosistema u Crnoj Gori, a sa druge strane znači ekonomsko-energetski razvoj naših komšija''\nNakon sastanka državnog sekretara za ekologiju Ministarstva ekologije prostornog planiranja i urbanizma, Danila Mrdaka i ministarke prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije Republike Srpske, Srebrenke Golić koji je održan 21. jula ove godine, 28. septembra je u Trebinju održan sastanak Radnog tima za rješavanje otvorenih pitanja povodom izgradnje HE Buk Bijela, nakon čega je organizovan obilazak terena, saopštili su iz ministarstva.\nNa samom sastanku je zaključeno je da je potrebno izvrsiti precizna geodetska mjerenja poprečnih profila u pograničnom pojasu rijeka Tare i Pive, kao i samog graničnog profila. A nakon obilaska granične zone na lokalitetu Šćepan polje, pozajmišta šljunka i pijeska Čelikovo polje i fabrike betona , sa desne obale pregradnog profila HE Buk Bijela i privrednog gradilište, Mrdak je saopštio da “samo dogovorom i poznavanjem svih parametara potencilanog projekta možemo doći do rješenja koje, sa jedne strane znači očuvanje rječnih ekosistema u Crnoj Gori, a sa druge strane znači ekonomsko-energetski razvoj naših komšija.”\n“Pomenuta mjerenja i snimanja će poslužiti za hidrauličke proračune i analize potrebne za rješavanje pitanja uticaja akumulacije Buk Bijela na teritoriju Crne Gore2, navodi se u saopštenju.\nBuk - Bijela\nEKONOMIJA Aktuelno - 23.05.2022-11:45\nIzgradnja hidroelektrane Komarnica donijeće mnoge benefite Šavniku, između ostalog i dodatni prihod od 2,5 miliona opštinskoj kasi, kazao je predsjednik Opštine Jugoslav Jakić. On ističe da...\nVeber: Njemačka spremna da pruži dodatnu finansijsku podršku za realizaciju projekata u oblasti zaštite životne sredine\nEKONOMIJA Aktuelno - 13.05.2022-20:47\nOdlučni smo da obezbijedimo napredak u evropskim integracijama u oblasti zaštite životne sredine, s tim u vezi posebnu i dužnu pažnju posvetićemo ulcinjskoj Solani...\nBrajović: Krivolov, nedovoljan nadzor i neadekvatna oprema – ključni razlozi negniježdenja pelikana\nEKONOMIJA Aktuelno - 20.04.2022-20:00\nNajveći izazovi u NP Skadarsko jezero, okupili su relevantne činioce, na sastanku održanom 15.aprila, 2022. godine, u Ministarstvu ekologije prostornog planiranja i urbanizma, na...\nSPP: Vlast bi da ruši džamije dok legalizuje illegalno izgrađene zgrade u Budvi\nPOLITIKA Aktuelno - 12.04.2022-13:06\nMinistarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma na čelu sa ministrom Ratkom Mitrovićem bi da ruši džamije dok sam sebi legalizuje nelegalno izgrađene zgrade u...


Prevario je kompjuter MERCEDESA uz pomoć obične limenke!\nNaslov: Prevario je kompjuter MERCEDESA uz pomoć obične limenke! Pet 22 Jul - 9:25\nDanašnji automobili mogu da se pohvale brdom tehnike i naprednim funkcijama, tonom opcija i ko zna kakvim kompjuterima. Ali ništa ne može da pobjedi čovekovu maštu i snalažljivost što pokazuje i ovaj primer.\nKao i gotovo svaka novija S klasa Mercedesa i ova najnovija je opremljena na takav način da vam maksimalno olakša vožnju i poveća uživanje. Tu su masažeri u sedištu. Ali jedna od karakteristika koja se tiče bezbednosti u vožnji jeste i sistem koji pomaže Mercedesu da ostane u svojoj traci.\nZahvaljujući velikom broju senzora, koji imaju kratki, srednji i dugački domet, u saradnji sa video kamerom koja se nalazi iza "šoferke", Mercedes S klase može da kontroliše automobil tako da je stalno na sredini svoje trake čak i pri blagim krivinama.\nOvaj sistem koji nosi naziv "Steering Assist" je, da bi dobio dozvolu za instaliranje u većini država, morao da doda i senzore na volanu koji detektuju da vozač u svakom trenutku drži barem jednu ruku na upravljaču. Ukoliko primeti da vozač ne drži volan, ovaj sistem prestaje sa radom.\nJedan nemački vlasnik Mercedesa S 500 je vrlo lako shvatio da je ovaj sistem zapravo baziran na tome da oseti težinu na volanu. On je zato odlučio da prevari sistem uz pomoć konzerve soka. Limenku je zalepio za volan koji ju je prepoznao kao šaku vozača i nastavio da vozi sam uz pomoć pomenutog sistema.


Dikembe Mutombo - Četiri "banane" u jednom napadu\nDikembe Mutombo – Četiri “banane” u jednom napadu\nHome » Featured » Dikembe Mutombo – Četiri “banane” u jednom napadu\n6. marta 1997. godine, te sezone odlični Atlanta Houksi su kao gosti ubedljivo savladali ekipu Filadelfija Seventesiksersa. Iako je Stiv Smit sa 25 poena i 10 asistencija predvodio goste do trijumfa, Dikembe Mutombo je svojom defanzivnom rolom u jednom napadu, učinio da učinak Stiva Smita na tom duelu gotovo potpuno padne u zaborav.\nDomaćini su bili u napadu u kojem je Džeri Stekhaus lako prošao pored Mukija Blejloka i zatim krenuo na polaganje. Ispred njega se tada našao legendarni Dikembe Mutombo, koji je tokom cele karijere važio za jednog od najboljih zaštitnika obruča, a da su te tvrdnje opravdane pokazao je i u toj situaciji. Mutombo udara rampu Stekhausu i sprečava ga da poentira, ali njegovi saigrači mu “ne čuvaju dobro leđa”, pa se lopta odbija u ruke krilnog centra Filadelfije Klarensa Viterspuna. Nalazio se Viterspun tada u odličnoj poziciji, bio je blizu obruča, a Mutombo se nalazio ispod table, ali igrač Siksersa i pored toga promašuje zicer. Ipak, dolazi Viterspun ponovo do ofanzivnog skoka, ali se Mutombo u međuvremenu vratio na svoju poziciju ispred obruča…\nDikembe Mutombo je na meču protiv Filadelfije udario četiri blokade u istom napadu.\nPokušao je Viterspun da zakuca preko Mutomba, ali ga ovaj blokira. Ipak, lopta ponovo dolazi u ruke do krilnog centra Filadelfije, koji pokušava ponovo da poentira, ali sledi nova “banana” Mutomba. Ni tu nije bio kraj, Viterspun ponovo dolazi do lopte i ne odustaje, kreće ponovo da pokuša da poentira preko Dikembea, ali Mutombo je opet spreman i novom rampom, čini se i najlepšom u toj seriji, definitivno onemogućava Viterspuna da poentira u tom napadu. Bile su to četiri “banane” Mutomba u samo nekoliko sekundi, kojima je samo još jednom pokazao zašto je 4 puta biran za najboljeg defanzivca NBA lige, ali i zašto ga mnogi smatraju za najboljeg blokera u istoriji lige.\nNa pomen imena Dikembea Mutomba većini je prva asocijacija fantastična defanziva i mnogobrojne rampe kojima je sprečavao protivnike da poentiraju. “Banane”, kao i mahanje prstom uz legendarno “Not in my house”, ostali su do danas zaštitni znak Dikembea Mutomba, a kako je izgledalo kada je ovaj fantastični centar uspeo “nemoguće” i udario četiri blokade u istom napadu, možete pogledati na snimku koji je pred vama.


SDP: Đukanović i Vuković da spriječe Zvicera da uzme 50.000 eura - Cetinjski List\nNaslovna » SDP: Đukanović i Vuković da spriječe Zvicera da uzme 50.000 eura\nSDP: Đukanović i Vuković da spriječe Zvicera da uzme 50.000 eura\nAutor RTV Cetinje June 13, 2022 12:30 pm\nPozivamo predsjednika DPS – Mila Đukanovića i koordinatora DPS u ime Predsjedništva za Cetinje – Ivana Vukovića da iskoriste politički, ali i lični autoritet i javno pozovu direktora DOO Komunalno Cetinje Sašu Zvicera da se odrekne 50.000 eura otpremnine. Navedenu optremninu, uvećanu dva puta je dogovorio i potpisao sa bivšim Odborom direktora, svega desetak dana poslije završenih lokalnih izbora, što pokazuje jasnu želju da za sebe obezbijedi značajnu materijalnu korist na štetu građana Cetinja, preduzeća koje vodi, ali i svoje političke partije jer je bio među nosiocima lokalne liste – kaže se u saopštenju cetinjskog odbora SDP.\nIz ove partije podsjećaju da aktuelni direktor „navedenu firmu vodi na način da je ona danas dužna preko 3 miliona eura za poreze i doprinose, sa još oko 600.000 eura duga prema Prijestonici na osnovu socijalnog programa, a o ostalim radnjama i (ne)zakonitom trošenju novca nećemo prije nego nezavisni revizor ne obavi analizu stanja.“\nNažalost, dugovi su opšta slika javnih finansija kad je u pitanju Prijestonica i njena najveća preduzeća i pored vaše opredijeljenosti i podrške Zakonu o Prijestonici kojim su za naš grad opredijeljena i trošena značajna sredstva. O načinu trošenja tih sredstava i efektima za građane Cetinja ćemo nekom drugom prilikom, ali je kristalno jasno da se novac koji Zvicer namjerava uzeti može iskoristiti puno bolje i cjelishodnije. Taj iznos je dovoljan za kupovinu 200 lap-topova za najbolje cetinjske učenike ili za pola godine besplatnog vrtića za sve naše mališane – navode iz SDP\nIz SDP kažu da je „ovaj novac je svakako potreban Komunalnom da obnovi svoj vozni park, uloži u opremanje i obuku vrijednih i posvećenih radnika ili isplatu doprinosa za radnike koji, zbog dugova za poreze i doprinose, ne mogu otići u penziju.“\nRazlog našeg obraćanja vama je i zid ćutanja lokalnog odbora DPS koji već skoro 20 dana od kada se ova informacija pojavila u javnosti ne nalazi sa shodno da se o njoj javno odredi.\nOčekujemo da će kod vas interes građana naše Prijestonice i njen finansijski oporavak biti dominantan u odnosu na interes pojednca sa članskom kartom koji želi da “naplati” očigledno unaprijed dogovorenu otremninu sa članovima smijenjenog Odbora direktora – stoji na kraju saopštenja Opštinskog odbora SDP Cetinje.


Raši Todosijeviću nagrada Bijenala u Veneciji | Kultura | Novosti.rs\nTanjug | 03. jun 2011. 13:47 | Komentara: 0\nPaviljon Srbije na 54. Bijenalu savremene umetnosti u Veneciji, sa postavkom ''Svetlost i tama simbola" Raše Todosijevića, dobio je danas Unikredit Venecijansku nagradu.\nPredstavnik Srbije na 54. Bijenalu savremene umetnosti u Veneciji, Todosijevićev projekat "Svetlost i tama simbola", izabrao je u januaru stručni savet koji je formiralo Ministarstvo kulture. Savet je za realizatora projekta odredio Muzej savremene umetnosti Vojvodine, a Živka Grozdanića za komesara nastupa Srbije.\nProjekat srpskog predstavnika na ovogodišnjem Bijenalu u Veneciji, kao i ostale nacionalne izložbe, prati temu centralne izložbe 54. Bijenala ILLUMInazioni - ILLUMInations, svetlost.\nTodosijevićev projekat čine tri međusobno povezana segmenta izložbe: prvi deo su radovi pod zajedničkim nazivom "Dnevnik", 120 manjih radova u različitim materijalima i dimenzijama, čiji se sadržaji dopunjuju i menjaju što omogućava komunikaciju sa posetiocima.\nDrugi deo izložbe su radovi "Instalacije" iz postojećih umetničkih zbirki a neki su dorađeni ili ponovo izvedeni, poput rada ''Skulptura'', koji se sastoji iz pedesetak čajnika ispunjenih cementom.\nIzložena je i serija instalacija pod zajedničkim nazivom "Gott liebt die Serben" najpoznatija serija umetnikovih radova izlagana širom sveta kojima Todosijević vodi raspravu o promenljivosti značenja i interpretacije simbola u zavisnosti od istorijskih prilika i ideoloških matrica.\nPredstavljena je i serija "Instalacije klavira ili pianina", čije su klavijature probodene štapovima za hodanje, a takođe su podređeni ideji koja dovodi u pitanje smisao izraza "klasični materijali".


Poslednji cunami poskupljenja svega i svačega pod plaštom povećanja PDV od dva odsto pokazao je pravu moć, tačnije nemoć države. Nova poskupljenja su i demonstracija brutalnog bezobrazluka i potpunog odsustva svake saosećajnosti naših privrednika, tajkuna, biznismena, kako god ih zvali, prema običnim građanima, njihovim životima i vremenu u kome živimo.\nPosle zaduženja za još milijardu dolara, za koje nadležni kažu da je povoljno ali ne toliko da se uzmu i sve četiri milijarde, koliko nam treba za 2013, postaje jasno da Vlada i ne očekuje neke velike strane investicije. I da ne računaju na to da mi sami napravimo nešto što bi neko hteo da kupi. A kad nema investicija, nema plata i nema posla. Da ne govorimo o tome da vlast u vreme krize nema nameru da uredi bar svoje dvorište, odnosno državnu administraciju i javna preduzeća. Čak ni kancelariju za brze odgovore neće da uvedu.\nJasno je i da neće biti pomaka na evropskom putu Srbije, naročito posle izjave predsednika Tomislava Nikolića da nećemo žuriti ka EU. A nećemo žuriti jer put do Brisela popločan je novim ustupcima oko Kosova. Deplasirano je sada reći da su i predsednik i nova vlada i te kako znali šta se od njih očekuje po pitanju Kosova pre nego su došli na vlast, ali je pitanje šta su obećali onima koji odlučuju.\nJedini pomak napravljen je u borbi protiv korupcije. Pomak nije veliki i nisu odmah svi lopovi iza rešetaka - ali je napravljen. I dobro je što oni koji su ukrali novac ne spavaju više mirno. Ali malo je to za prvih 74 dana rada. A predsednik Nikolić reče nedavno da želi da ova vlada traje pun mandat.


Vreme 1591 - Navigator: Skalpiranje Skajpa\nSvaka nova verzija Vindouz operativnog sistema otkriva nam kakve trendove Majkrosoft predviđa u bliskoj i daljoj budućnosti, pa je tako i sa verzijom 11, u koju su nam dopustili da gvirnemo prošle nedelje.\nZa prosečnog korisnika dva su trenda, verovatno, najzanimljivija jer će se sa njima najčešće sretati. Prvi je integracija Android aplikacija u Majkrosoftovu prodavnicu aplikacija (Majkrosoft stor). To znači da bi svaku aplikaciju koju koristite na mobilnom telefonu mogli da instalirate i na kompjuteru. Do sada su autori aplikacija pravili verzije za Vindouz samo ako su smatrali da im je tako nešto potrebno. Zato imate Viber ili Votsap na računaru, ali nemate svašta drugo što bi bilo zgodno koristiti na većem ekranu.\nMajkrosoft je pre desetak godina imao ozbiljan pokušaj da postane treći igrač u trci operativnih sistema za mobilne telefone, čak su kupili i Nokiju, koja je uveliko već bila posrnula, ali se njihov mobilni Vindouz nije primio kod korisnika. Povezivanje sa androidom, Guglovim, govori da Majkrosoft za glavnog takmaca i dalje vidi Epl. Epl je prilično zatvoren i ekskluzivan, njihov korisnik obično ima ajfon i mekbuk, za razliku od korisnika androida koji su obično i korisnici Vindouza.\nTreba prepustiti praksi da pokaže da li se android aplikacije podjednako dobro prikazuju na Vindouz računarima. Ako bude tako, to će biti dobro i za Gugl i za MS, koji su suviše veliki da progutaju jedan drugog, pa im je verovatno bolje da pronađu način za kohabitaciju.\nS druge strane, W11 sklanja u podrum Skajp, aplikaciju koja je zaslužna za revoluciju u našoj komunikaciji, koju su od i-Beja kupili za više od osam milijardi dolara pre samo deset godina. Tada su to bile ogromne pare.\nSkajp je u svim verzijama Vindouza od tada bio "fabrički ugrađivan", sve do W11 iz koje je izbačen, mada ga možete sami jednostavno instalirati. Umesto njega Majkrosoft nameće korišćenje Timsa, aplikacije koja je našla odličnu primenu u biznisu i vrlo slabu privatno. U Vindouz meni ubačeno je dugme Čet, koje vas uključuje u Timove i omogućava vam da pozovete bilo koga od vaših kontakata u razgovor (ne moraju da imaju Tims), pa i da šaljete SMS ove na mobilne telefone, što je jedna od funkcija preuzeta iz Skajpa.\nIz nekog razloga, Majkrosoft već godinama Skajp nije razvijao kao primarnu komunikacionu aplikaciju, to su bili Timovi. Ako nekoga iz te kompanije pitate da se čujete preko Skajpa, najverovatnije će vam reći da to nije radio barem dve-tri godine jer koristi samo Timove. Skajp je, kao i sve druge aplikacije za komunikaciju, imao dramatičan skok broja korisnika (70 odsto) u martu prošle godine, kada je krenula pandemija, ali daleko od skoka i broja koji su beležili drugi, pre svih Zum. Bio je već na putu za podrum, samo je smetao uspostavljanju Timova kao glavne aplikacije i za biznis (što već jeste) i za privatnu komunikaciju, od čega je daleko zbog brojnih falinki na koje se korisnici žale u komentarima na vest o sklanjanju Skajpa.\nUkoliko to bude ispravljeno i unapređeno u Četu, Skajp će biti reper za to koliko imate godina, kao kada vas neko danas pita koji vam je (bio) ICQ broj. U suprotnom, moraćemo da se naviknemo na nedostatke.


Gradonačelnik Jagodine Dragan Marković Palma poznat je kao osoba koja voli da se razveseli kada se nađe u društvu, bilo da se radi o gruponom letovanju u Paraliji, gde Jagodinci godinama letuju ili da je u pitanju slavlje u opštinskim prostorijama kada predaje nagrade sportistima, sa kojima često i "odmerava snage".\nU novom snimku, koji je nastao na jednom privatnom okupljanju na bazenu, Palma je rešio da se našali sa pevačem koji je zabavljao okupljene. Marković ga je u jednom trenutku nastupa gurnuo u vodu, gde se već nalazila nekolicina Palminih poznanika i prijatelja.\n"DOBRO JUTRO, GOSPOĐO! JA KONDUKTER, A VI NIŠTA..." Šta se desi kad se Palma vozi u GRADSKOM PREVOZU (VIDEO)\nNakon što je gurnuo pevača u vodu, on je počeo da igra na ivici bazena, a prema onome što se videlo na snimku, pevač mu nije zamerio iznenadno "rashlađivanje".\nPrema nekim navodima, na bazenu su se u tom trenutku nalazili Palmini prijatelji sa kojima ima običaj da se okuplja jednom u pet godina.\n"BESKRAJNI" BAZEN KAO NIJEDAN NA SVETU Imaće providno dno, neverovatan pogled, a spektakl pruža tek KAD PADNE MRAK (FOTO)\nU ponedeljak, 9. decembra, "Blic” čitaocima poklanja novu knjigu iz “Blic bilblioteke” – “Atlas sveta – Graditeljska remek-dela”.


Progovorio bivši direktor nacionalne obaveštajne službe SAD, Džon Retklif: Videli smo potpuno neshvatljive pojave! | Borba Info\nHome/Iza ogledala/Progovorio bivši direktor nacionalne obaveštajne službe SAD, Džon Retklif: Videli smo potpuno neshvatljive pojave!\nProgovorio bivši direktor nacionalne obaveštajne službe SAD, Džon Retklif: Videli smo potpuno neshvatljive pojave!\n22/03/2021\tIza ogledala Leave a comment\nDžon Retklif, bio je američki direktor za nacionalnu obaveštajnu službu, između maja 2020. i 20. januara 2021. godine, pod Trampovom administracijom.\n19. marta 2021. sa njim je razgovarala Maria Bartiromo, za FOKS News Primetime.\nSledi transkript tog segmenta, koji sam sam pripremio iz verzije u punoj dužini, ljubazno ga je dostavio Đulijano Marinković.\nOva verzija je duža od verzije koja se distribuira na stranicama društvenih medija kao što je Tvitter.\nMB – Pridružio mi se trenutno bivši direktor Nacionalne obaveštajne službe, Džon Retklif.\nDžon, drago mi je što te vidim večeras.\nPuno vam hvala što ste ovde.\nJR – Ovo ne bih propustio nizašta na svetu, u to se možete kladiti, Marija.\nMB – John, u vašoj ulozi ste videli najviše obaveštajnih podataka koje je iko video osim predsednika SAD, kao direktora nacionalne obaveštajne službe.\nVeć neko vreme želim da vam postavim ovo pitanje.\nŽelim da vas pitam o NLO-ima – neidentifikovanim letećim objektima.\nPentagon će izaći sa izveštajem do 1. juna, a u zakonu o odvajanju omnibusa od 2,3 biliona dolara usvojenom u januaru, on uključuje i Zakon o odobrenju obaveštajnih podataka; novac za Pentagon da nastavi da istražuje NLO.\nJohn, dobićemo ovaj izveštaj 1. juna.\nMožete li nam reći da li su viđeni neidentifikovani leteći objekti?\nJR – Pa sigurno. Imamo puno izveštaja o onome što nazivamo neidentifikovanim vazdušnim fenomenom i ovo je zapravo program koji postoji već nekoliko godina u smislu radne grupe koja postoji po Zakonu o odobravanju nacionalne odbrane ali kao što ste tačno istakli Marija, sada postoji izveštaj koji će Pentagon objaviti, ministar odbrane i direktor nacionalne obaveštajne službe.\nZapravo sam želeo da ove podatke iznesem i deklasifikujem pre nego što sam napustio funkciju, ali nismo uspeli da ih prebacimo u neklasifikovani format, o kojem bismo mogli da razgovaramo dovoljno brzo, ali iskreno, ima mnogo više primera nego što su objavljeni u javnosti.\nNeki od primera su i javno objavljeni.\nKada govorimo o viđenjima, govorimo o objektima koje su videli piloti mornarice ili vazduhoplovstva ili su ih pokupili satelitski snimci koji se, iskreno govoreći, upuštaju u akcije koje je teško objasniti; pokreti koje je teško ponoviti, za koje nemamo tehnologiju ili putovanja brzinama za koje znate da premašuju zvučnu barijeru, bez zvučnog “bum-a”.\nUkratko, stvari koje mi posmatramo je teško objasniti.\nI tako, znate, zapravo ih ima prilično i mislim da se informacije prikupljaju i davaće se na način na koji američki narod može jasno da vidi.\nUvek, kada vidimo ove stvari, Marija, uvek tražimo verodostojno objašnjenje.\nVreme može izazvati smetnje – poremećaje vidljivosti.\nPonekad se pitamo da li naši protivnici imaju tehnologije koje su “otišle” malo dalje nego što smo mislili ili koje smo shvatili ali postoje slučajevi kada nemamo dobra objašnjenja za neke stvari, koje vidimo svojim očima.\nI, znate, kad ta informacija postane deklasifikovana, moći ću da pričam malo više o tome.\nMB – Možete li nam reći gde je to, viđeno?\nJR – Zapravo u celom svetu. Bilo je primera po celom svetu, a kada govorimo o “viđenjima”, ono drugo što ću vam reći je, da to nije samo pilot ili samo satelit ili neka obaveštajna “igrarija”.\nObično imamo više senzora, koji prate i hvataju ove stvari.\nI tako, opet, neki od njih su, jednostavno, neobjašnjiv fenomen i zapravo ih ima prilično više nego što je objavljeno.\nMislim da će biti zdravo da se što više ovih informacija izvuče, kako bi američki narod mogao da vidi neke stvari sa kojima smo imali posla.\nMB – u redu. Vau, to je prilično neobično. Mi jako cenimo to što ste pristali da govorite o ovome.\nMože li ove godine biti išta čudnije!? – Pandemija, zaključavanje, NLO…\nDžon Ratklif, drago mi je što smo se videli.\nTagDžon Retklif intervju NLO\nPrevious Pokušavaju da ubede američku javnost da je Srbija jako bitna, jer predstavlja rusku bazu na Balkanu\nNext ŠTA SE OVDE KRIJE: Poznata srpska doktorka dobila koronu posle druge doze vakcine – ŠOK OBJAVA


Slavna plavuša pred Beograđanima — od seks simbola do zaštitnice kitova - Sputnjik Srbija\n15:43 27 Januar 2021\nSlavna plavuša pred Beograđanima — od seks simbola do zaštitnice kitova\n14:31 05.12.2020 Preuzmite kraći link\nPop kultura je tema nove izložbe posvećene glumici Pameli Anderson, dve autorke, Nuše Hernavs i Milice Mijajlović, koja će biti otvorena u utorak, 8. decembra u Umetničkom prostoru „U10“ u Beogradu, u organizaciji „Voždovačke galerije“.\nProjekat pod neobičnim nazivom „I turn boobs into trees and whales and oceans“ trajaće do 25. decembra, a usled trenutne epidemiološke situacije, svečano otvaranje neće biti organizovano, dok će izložba biti otvorena samo za individualne posete.\nAutorke u tekstu izložbe pišu o tome da je čuvena glumica i seks simbol 90-ih godina bila željena i tražena mnogo pre Instagrama, rijaliti pojava sestara Kardašijan ili Paris Hilton.\nBila je glavna priča žute štampe u svoje vreme, zahvaljujući turbulentnom ljubavnom životu, poznatom porno snimku, atraktivnom telu i kasnije dijagnozi na hepatitis C.\nUloge koje je imala u raznim filmovima i serijama su sve sugerisale da je Pamela na ekranu, i van njega, uvek zapravo ista osoba — zgodna plavuša.\n„Predala je svoje telo svetu, ali pod sopstvenim uslovima: dok njene slike, priče, silikoni, kosa, tetovaže i ljubavnici cirkulišu internetom i štampom, ona ima priliku da govori o stvarima do kojih joj je stalo, što je ukratko bilo: spasite planetu“, navodi se u najavi izložbe.\nNuša Hernavs je slobodna umetnica-fotograf iz Slovenije, koja živi u Berlinu, i nedavno je završila studije na školi za fotografiju Ostkreuz u Berlinu kao foto editor.\nRadila je kao producent za razne foto festivale i smotre za mlade umetnike kao što je „Fotopub“ (Novo Mesto, Slovenija) i „AnalogueNOW!“ (Berlin, Nemačka), preneo je Tanjug.\nKoautorka izložbe Milica Mijajlović je mlada vizuelna umetnica iz Beograda čiji opus radova (video, slika, tekst) do sada istražuje i predstavlja različita stanja i emocije, najčešće izazvane određenim impulsima iz prošlosti.\nMagistrirala je na Odseku za slikarstvo na Akademiji za umetnost, arhitekturu i dizajn u Pragu, samostalno je izlagala u Češkoj, Mađarskoj i Slovačkoj, dok trenutno živi u Beogradu i Beču.\nPamela Anderson pisala Putinu: Pomozite u zaštiti prirode na Antarktiku\nPamela Anderson revoltirano napustila gala-večeru: Novac potrebniji deci nego Notr Damu\nPamela Anderson pisala bosanskom političaru zbog krzna\nBeograd, izložba, Pamela Anderson


Nemac u elementu. Izvršni direktor Borusije iz Dortmunda Hans Joahim Vacke rekao je da je prošlog leta pokušao da namami trenera Liverpula Jirgena Klopa da se vrati u taj nemački fudbalski klub. Klop je za sedam godina u Borusiji Dortmud osvojio dve titule u Bundesligi, a 2015.\nMenadžer Liverpula Jirgen Klop imao je poziv uprave Borusije iz Dortmunda prošle godine da se vrati na poziciju trenera "milionera". To je otkrio izvršni direktor Borusije Hans-Joakim Vacke u svojoj novoj knjizi, "Prava ljubav - život sa Borusijom Dortmund".\nFunkcioner "Milionera" se zaleteo. Jirgen Klop i Borusija Dortmund su se razišli 2015. godine posle sedam godina i dve osvojene titule u Bundesligi. Klop je takođe Borusiju uveo i u Ligu šampiona, a posle njegovog odlaska uz odliv važnih fudbalera BVB nikada nije uspela da se ...


Ženski skinny fit model džinsa sa uskim nogavicama. Ovaj model izrađen je od veoma prijatnog denim materijala, tamna obrada sa blago nazglašenim detaljima u predelu butina. Farmerice su ponuđene u dužini od 31 Inch_a i kopčaju se uz pomoć patent zatvarača. Odlično se kombinuju sa svim gornjim delovima i veoma su praktične za svakodnevno nošenje.


Socijalni dan 2021: Srednjoškolci školske klupe zamijenili radnim mjestima - Menprom\nDana, 15.10.2021. godine, ponovo smo otvorili svoja vrata srednjoškolcima i postali partner u implementaciji projekta pod nazivom “Socijalni dan 2021”. Riječ je o projektu koji se realizuje u saradnji sa Asocijacijom srednjoškolaca u BiH kada srednjoškolci školske klupe zamijene radnim mjestima, a donirani novac koji se prikupi na ovaj način ide u Fond Socijalnog dana i koristi se za finansiranje omladinskih projekata širom BiH.\nNa Socijalni dan srednjoškolci imaju priliku da odlaskom na radno mjesto steknu osjećaj za radnu atmosferu i upoznaju se sa osnovnim radnim procesima a kompanije ulažu u lokalnu zajednicu i mlade ljude, koji su snaga i moć današnjeg društva.\nOve godine radna mjesta smo obezbijedili za 10 učenika Srednje Hemijske škole u Tuzli, budućih nutricionista, mikrobiologa i hemijskih tehničara koji su svoj radni dan proveli u odjelu proizvodnje gdje su se upoznali sa tehnološkim postupcima i svim fazama proizvodnje od pripreme sirovine, termičke obrade pa do pakovanja i skladištenja.\nUčenici su saslušali i kratko edukativno predavanje o važnosti higijene i kontrole kvaliteta u procesu proizvodnje mesa i mesnih prerađevina kao i o primjeni HACCAP-a, IFS-a i drugih važnih principa i standarda od strane voditelja kontrole kvaliteta kompanije Menprom, Mehičić Šeherzade.\nNa kraju radnog dana učenici su se zahvalili na mogućnosti da steknu nova znanja i zaključili kako će im ovo iskustvo zasigurno pomoći kako u daljem školovanju tako i pri donošenju budućih životnih odluka vezanih za njihovo obrazovanje.


HOROR U FRANCUSKOJ: MUŠKARCU ODSJEKAO GLAVU, A ONDA MU IZVADIO UTROBU! POLICIJA TRAGA ZA OSUMNJIČENIM, OBJAVILI NJEGOVU FOTOGRAFIJU | Hayat.ba\nPolicija je objavila fotografiju muškarca, koji je osumnjičen za ovo ubistvo. Kako su naveli radi se o osobi staroj oko 37 godina koja je imala obučenu crnu majicu i šorc, a u ruci je držala nož. U toku je opsežna policijska potraga za osumnjičenim.\nPolicija je stanovnike Bolena upozorila da je osumnjičeni muškarac naoružan i opasan i da budu pažljivi, kao i da ako ga primijete hitno obavijeste policiju.


Sporna odluka RAK-a može ugroziti cijeli proces digitalizacije\nProces digitalizacije u BiH ponovo se našao u problemu, a prema mišljenju ekspertskog tima Јavnih RTV servisa, prouzrokovao ga je RAK, odnosno Savjet Regulatorne agencije za komunikaciju.\nU pismu Ministarstvu komunikacija i transporta BiH, ekspertski tim Јavnih RTV servisa iznosi niz razloga koji, prema njihovom mišljenju, nevažećim čine posljednje bitne odluke Savjeta RAK-a.\n"Pravilo i odluka koje je donio Savjet RAK-a, a koji je u tehničkom mandatu već godinu i po, nije trebalo da budu doneseni. Mi sa tri javna servisa smo u avgustu prošle godine uputili primjedbe na dato pravilo, a nijedna nije uzeta u obzir. To je pravilo u suprotnosti sa Strategijom o digitalizaciji koju je usvojio Savjet ministara, u suprotnosti sa Odlukom o izmjeni i dopuni strategije i u suprotnosti sa Odlukom RAK-a o dodjeli multipleksa", rekao je Zdravko Šavija, rukovodilac ekspertskog tima Јavnih RTV servisa.\nMultipleks je uređaj koji pakuje više TV programa u jedan transportni strim. Multipleks A emituje osam programa, B emituje 16 programa i u njega se ulazi u drugoj fazi Strategije digitalizacije. Kako Šavija kaže, prema odluci Savjeta ministara i tenderska dokumentacija trenutno se prilagođava drugoj ili B fazi. Svi privatni i komercijalni programi mogli bi da uđu u multipleks A i B.\n"Izmjena i dopuna strategije iz 2016. godine podrazumijeva da se multipleks A i B dodjeljuje i javnim i komercijalnim stanicama. A ovim pravilom RAK-a dodjeljuje se multipleks C i sada su tu tri multipleksa. Mi smo samo jednu fazu završili i sada ulazimo u drugu fazu. Ova tri multipleksa ne mogu biti popunjena, jer u BiH postoje tri javna servisa i 40-ak privatnih stanica. I sada smo u situaciji da u A i B imamo tri javna servisa, a u C pet komercijalnih kanala koji imaju nacionalnu frekvenciju. Takođe, multipleks C se ne može aktivirati prije završetka analognog emitovanja, a toga nema dok servisi ne završe digitalizaciju. Zato je ovo dovođenje u zabludu pravnih lica koji će konkurisati na neki javni poziv. Ne može se raditi protiv odluka Savjeta ministara i ne može Savjet RAK-a biti iznad njih", objašnjava Šavija.\nЈavni RTV servisi traže da se proces nastavi, da se okončaju druga i treća faza. Takođe, kaže Šavija, Ministarstvo komunikacija i transporta vodi posao za multipleks A i B, i tako nema smisla da RAK vodi multipleks C.\nVlada Republike Srpske će u četvrtak odlučivati o odluci Savjeta RAK-a.\n"Ne može se nekim pravilom donijeti dokument kojim se vrši raspodjela državnog dobra. Mi iz javnih servisa ne želimo da učestvujemo u tome. Ovaj će problem biti na sjednici Vlade Republike Srpske. Ne može niko sebi uzeti za pravo da 49 odsto pokrivenosti države frekvencijama, odnosno ono šta se odnosni na Republiku Srpsku, dijeli po svom nahođenju. Јa ne mogu prejudicirati šta će Vlada zaključiti, ali mislim da će Vlada donijeti odluke u cilju zaštite frekventnog spektra. Digitalizacija je sada u jako lošoj situaciji", zaključio je Šavija.


Agencije , M. B.\nFoto: Jim sideras / Twitter\nTelo muškarca je nakon nekoliko sati pretrage pronađeno u ruševina zahvaljujući psu tragaču, izjavio je šef vatrogasne službe, Džim Sajdras.\nNavedeno je da je devojci povređena noga i da je odvedena u bolnicu, a njena porodica kaže da se ona oseća dobro.\nZgrada se srušila u petak u jutarnjim časovima po lokalnom vremenu, a delovi ruševina blokirali su ulicu u centru grada.


Ambasada SAD u Prištini: Ne vidimo kako Kosovo ima koristi od ovih mera - Sputnjik Srbija\n18:50 27 Februar 2020\n19:55 23.11.2018 Preuzmite kraći link\nHaradinaj okružen američkim vojnicima: Hvala vam za sve što ste učinili za nas (foto)\nU odgovoru za prištinsku „Gazetu ekspres“, američka ambasada u Prištini izrazila je zabrinutost zbog te odluke, te pozvala kosovske „lidere da ne doprinose stvaranju tenzija“.\n„Sjedinjene Države su uznemirene zbog odluke vlade da podigne trgovinske barijere. Kao što smo rekli, ne vidimo kako Kosovo ima koristi od ovih mera“, ističe američka ambasada.\n„Snažno pozivamo da se ta koncentracija usmeri na ključne interese Kosova — njenu evropsku budućnost i normalizaciju odnosa sa Srbijom“, poručeno je iz američke ambasade.\nDalje, ambasada navodi da takse „bespotrebno skreću pažnju s tih ciljeva, podrivaju međunarodni položaj i negativno utiču na građane“.\n„Pozivamo lidere da spuste tenzije, promovišu mir i rade na uspostavljanju zamaha koji će doneti napredak i stabilnost svim građanima“, navela je američka ambasada u Prištini.\nAmbasada se osvrnula i na glasanje u Interpolu, te navela da „iako razočaravajuće, glasanje u Interpolu podvlači važnost održavanja konstruktivnog međunarodnog angažovanja“, prenela je „Gazeta ekspres“.\nRamuš Haradinaj, Kosovo i Metohija, SAD