EKSKLUZIVNO: Aleksandra Vučića gone američke i ruske obaveštajne službe\nPicousti, a opasan mafijaš\nNajjače svetske obaveštajne službe već su ustanovile pravilo - mnogi političari su umešani u poneku krupnu kriminalnu i korupcionašku aferu, ali samo Aleksandar Vučić ima ulogu u svakoj. Kad god se povede istraga međunarodnog šverca droge ili oružja, pranja prljavog novca ili finansiranja terorizma, tragovi povedu prema Vučiću. Američka služba za borbu protiv trgovine drogom DEA došla je do informacija koje povezuju najtraženijeg narko bosa s nadimkom Tito i predsednika Srpske napredne stranke. Istovremeno, ruska Federalna služba bezbednosti vodi istragu tokova novca iz Srbije, koji je provučen i opran kroz moskovske banke i kompanije. O Vučićevoj ulozi u tim skandalima i insajderima koji su ga izdali piše zamenik glavnog urednika Magazina Tabloid Predrag Popović, bivši urednik u Dnevnom telegrafu, Nacionalu i Pravdi, nekada blizak saradnik i prijatelj aktuelnog diktatora.\nAleksandar Vučić ima istaknutu ulogu u dvema odvojenim aferama, koje potresaju američku i rusku obaveštajnu zajednicu. Amerikanci su otkrili njegovu vezu sa šefom srpskog kartela u Peruu, a Rusi su presekli kanal za pranje para stečenih kriminalom u Srbiji. Osim brojnih dokaza dostupnih javnosti, postoje i insajderi, koji su stranim službama pružili inkriminišuće informacije o vođi srpskog naprednjačkog kartela.\nAmerički Direktorat službi bezbednosti konačno je kompletirao dosije famoznog Tita, najtraženijeg organizatora narko trafikinga. Agenti DEA tri godine su pokušavali da mu uđu u trag. Uspešno su sproveli nekoliko akcija u kojima su zaplenjene velike količine kokaina, koji je prebacivan iz Latinske Amerike u Evropu, ali nisu mogli da otkriju identitet vođe mafije.\nU američke i peruanske medije DEA je, preko posrednika iz partnerske specijalne jedinice Dirandru, plasirala određene informacije o "Srbinu koji rukovodi neprobojnom mrežom kriminalaca, koji organizuju transport kokaina po celom svetu". -\tkojima je snabdevao evropsko tržište. Tito je postao važan cilj za DEA. Rođen je u Srbiji, ima između 45 i 50 godina, a njegov značaj možda je i veći od onog koji je nekada imao Hoakin Guzman, zvani El Čapo. Tito je čudovište koje ne štedi novac kako bi zadovoljio evropsko tržište, ali se dobro brine o sebi - objavio je peruanski portal El Comercio izjavu pripadnika Dirandre, a to je preneo i dnevni list Blic.\nSagovornik El Comercia opisao je Tita kao bivšeg trenera profesionalnih boksera u Srbiji. "U mutnom svetu boksa uspostavio je kontakte sa južnoameričkim dilerima droge. Za kratko vreme počeo je da se bavi lekovima proizvedenim u Boliviji, Kolumbiji i Peruu", navodi se u tekstu peruanskog portala.\nKo je "srpsko čudovište" otkrio je insajder iz Beograda. Dugogodišnji Vučićev poznanik i saradnik još iz vremena kad su radikali prvi put došli na vlast u opštini Zemun, nedavno je agente CIA obavestio o svojim saznanjima o Titu. Informacije su u fazi provere, ali dosadašnji rezultati su potvrdili navode insajdera o lažnim identitetima narko bosa.\nOd sredine devedesetih godina prošlog veka, kad je sportsku karijeru pomešao s kriminalnom, Tito je koristio falsifikovane dokumente. Njegovo pravo ime poznato je redakciji Magazina Tabloid, a u beogradskom podzemlju onog vremena, osim po nadimku, bio je poznat kao Aleksandar Joksović. U Nemačku je otišao kao Aleksandar Pavić. Pod tim imenom bio je zaveden u dizeldorfskom zatvoru, gde je robijao sa Ramizom Maljom, najmoćnijim čovekom u klanu Ramuša Haradinaja.\nIz Nemačke se vratio kao Ivan Luković, a kasnije je upotrebljavao putne dokumente na ime Zeć Mustafi, Adrijan Mehmeti i Vuk Tadić. Na tom spisku najvažniji je podatak o pasošu s kojim je Tito poslednji put napustio Srbiju.\nTito je u novembru 2006. godine otišao iz Srbije u Belgiju s diplomatskim pasošem Aleksandra Vučića!\nPri kraju svog poslednjeg poslaničkog mandata, Vučić je Titu pozajmio svoj originalni diplomatski pasoš kako bi mu pomogao da nesmetano putuje Evropom. Toliko poverenje stvarano je deset turbulentnih godina.\nKrajem 1996. godine, kad su radikali prvi put došli na vlast u opštini Zemun, Vučić je postavljen na funkciju direktora Sportskog, kulturnog i poslovnog centra "Pinki". Svidela mu se ta funkcija, a i mogućnost lake zarade. Poslovni prostor je iznajmljivao bez konkursa, za keš, čiji je veći deo završavao u stranačkoj kasi, ali uvek je ostajalo nešto i u njegovim džepovima.\nNovcem reketiranih lokalnih biznismena renovirao je bazen i priredio niz manifestacija, koje su mu donosile profit. Usput, imidž sportiste gradio je treninzima s bokserima. U teretani je upoznao i Tita, koji ga je impresionirao izgledom, ponašanjem, životnim stilom i, naročito, viškom testosterona. Baš kao Josip Broz, mladi bokser je nosio bela odela, zlatno prstenje i muštikle od slonovače. Iako dizajniran kao kicoš, imao je izuzetan talenat za boks.\nPosle nekoliko pobeda na profi-turnirima u Austriji, Holandiji i Nemačkoj, Tito je toliko fascinirao Vučića, da je mladi generalni sekretar SRS-a odlučio da investira u njega. Ni pre, ni kasnije Vučić nikad ni u jedan posao nije uložio nijedan svoj dinar, samo je tada finansirao Titove pripreme i nastupe na takmičenjima. No, ni u tom poslu nije imao sreće.\nPreku narav, Tito je demonstrirao jednom prilikom na splavu "Prestiž". Nezadovoljan tretmanom s kojim su ga dočekali članovi obezbeđenja, demolirao je i njih i splav. Vlasnik "Prestiža", Mirko Tomić Bosanac, tada na vrhuncu moći, nije hteo da mu oprosti. Angažovao je ceo surčinski klan da lovi Tita. Spasao ga je Vučić.\nUplašen za svoju investiciju, Vučić je molio Petra Panića Panu, tadašnjeg šefa obezbeđenja Srpske radikalne stranke, da utiče na Bosanca i odustane od osvete.\nVučić je kukao da je u Tita uložio svoje i pozajmljene pare, ukupno 40.000 nemačkih maraka. Ako ostane bez Tita, ostaće bez novca, a onda, kako je govorio, može samo da se obesi.\nDobroćudni Pana pristao je da posreduje kod kolege Bosanca. Za skromnu proviziju i nadoknadu štete uspeo je da abolira Tita od presude na smrtnu kaznu.\nTito se sklonio u Nemačku, napustio je boks i počeo da se bavi sitnim kriminalom. Posle nekoliko neuspešnih akcija odlučio je da poveća ambicije. U Belgiji je osnovao firmu koja se bavila transportom i prodajom lekova i medicinskih preparata iz Južne Amerike. Regularnim komercijalnim brodovima prevozio je robu iz Kolumbije, Argentine i Perua. Pored lekova, s falsifikovanim deklaracijama, u Antverpen je dovozio i kokain. Nije zaboravio na svog menadžera Vučića. Od prve veće zarade, vratio mu je sav uloženi novac.\nSaradnju su nastavili preko Dejana Stojanovića Keke, vođe novobeogradskog klana. Vučić se i javno hvalio prijateljstvom s Kekom, koje je nastalo u mladosti, dok su igrali košarku u Bloku 45. Uspon novobeogradskog ganga je zaustavljen 2006. godine, kad je ubijen Goran Mijatović Mita, vođa klana s Bežanije. Policija je raspolagala saznanjima, ali ne i dokazima, da je atentat naručio Keka. Slaven Bilinac i Milomir Pajić, koji su osumnjičeni za to ubistvo, naprasno su nestali, a pretpostavlja se da su ubijeni.\nDa ga ne bi zadesila takva sudbina, Stojanović je pobegao iz Srbije u Argentinu. S njim i Vučićevim diplomatskim pasošem u Južnu Ameriku je otišao i Tito.\nDejan Stojanović i njegov ortak Goran Nešić uhapšeni su u Brazilu u maju 2011. godine. Jednu noć su proveli u pritvoru. Pušteni su posle intervencije druga Tita, koji je platio kauciju i mito sudiji. Od tada, Keki se gubi svaki trag. Nešto kasnije počeo je da se gubi i novobeogradski klan. Jedan za drugim, ubijeni su Vujadin Pejanović, zvani Vule Balavi, zatim Miloš Ljubenović, Nemanja Loncović i Ivan Borovčanin, zvani Lucifer.\nGubitke u ljudstvu pretrpeo je i Titov narko kartel, koji je u međuvremenu preuzeo kontrolu nad proizvodnjom kokaina u Južnoj Americi i tržištem u Evropi. U Brazilu je ubijeno pet pripadnika Titovog klana, u Kolumbiji čak 11, a u Španiji dvojica, dok je 19 uhapšeno, među kojima su Ervin i Holse Gonzalo Loza, koji su kontrolisali tokove droge i novca.\nU Argentini je uhapšen Peruanac Veston Miliones, koga je DEA označila kao "ključnog igrača za Srbiju". Preko firmi u vlasništvu Milionesa, koje su se bavile proizvodnjom i trgovinom konditorskom robom, u Srbiju je prebacivan deo kokaina namenjenog za distribuciju u zemljama Evropske unije.\nPutem elektronske pošte, DEA je otkrila tragove transporta droge iz peruanske luke Piata u Amsterdam. Samo u jednoj akciji zaplenjeno je 3.300 kg kokain-hlorida. Veston Miliones, njegova supruga i ćerka nalaze se u zatvoru Devoto u Buenos Airesu, gde služe kaznu za pranje novca i saučešće u narko trafikingu.\nPeruanska specijalna jedinica Dirandro u julu 2016. godine uhapsila je Zorana Jakšića, šefa klana "Amerika", dok je s lažnim pasošem pokušao da pređe u Ekvador. Jakšić je osuđen na 25 godina zatvora.\nTito nije mogao da pomogne Jakšiću, ali jeste dvojici bliskih saradnika, Horhe Medini Gaviljanu i Davidu Cufaju. Gaviljana su iz zatvora u Limi izvukla dva policajca, a Cufaj je, kao državljanin Perua, iz pritvora pušten posle plaćanja kaucije. Odluku suda da mu se dozvoli da se brani sa slobode Cufaj je shvatio bukvalno. Nestao je bez traga, ali u odsustvu je osuđen na 17 godina robije za šverc kokaina vrednog 800 miliona evra.\nAmeričke službe Cufaja dovode u vezu s Titom i Vučićem. Kao Tito, i Cufaj je poreklom iz Prizrena. Umesto u Beograd, njegova porodica se preselila u Sarajevo, u naselje Boljakov Potok. Cufaj je takođe pokušavao da napravi sportsku karijeru, bio je kadetski prvak Bosne i Hercegovine u boksu. Agenti DEA se o njemu raspituju i u Srbiji, pretpostavljajući da ga je Tito sklonio ovde, na sigurno, pod Vučićevu zaštitu.\nVučić je obavešten da su američke službe dobile informaciju o tome da je 2006. godine pozajmio svoj diplomatski pasoš Titu. Uveren je da zbog toga neće imati većih problema, bar ne dok ga štiti predsednički imunitet. A, ako bude zvanično ispitivan tim povodom, uvek može da slaže kako mu je pasoš ukraden, baš kao i njegovom bratu Andreju lična karta, kojom je osnovana fantomska firma "Asomakum". Kad prigusti, lagaće. Navikao je tako.\nMeđutim, više ga brine to što ne zna ko ga je cinkario Amerikancima. O njegovoj vezi sa Titom najviše znaju Vojislav Šešelj i Petar Panić. Pošto nema šanse da bi se oni u ovom trenutku ohrabrili da rovare protiv njega, Vučić tipuje na Zlatibora Lončara.\nU toj pretpostavci ima logike. Lončar je sredinom devedesetih godina blisko sarađivao sa Panićem, Ljubišom Buhom Čumetom i Dušanom Spasojevićem Šiptarom.\nZa njih je potpisivao lekarska uverenja pomoću kojih su izbegavali suđenja. Ne bi bilo čudno da je u tom društvu upoznao i Tita, pa se sad setio da ofira Vučića.\nLončar i njegova grupa, koju predvode Nikola Petrović, Nenad Kovač i Aleksandar Đorđević, uticaj na Bezbednosno-informativnu agenciju i pravosuđe iskoristili su da izoluju Vučića. Na ključnim mestima nalaze se njihovi ljudi. Lončarev kum Miodrag Stojanović kontroliše odnose, ljude i dešavanja u BIA. Đorđevićeva bivša šefovica kabineta Maja Popović postavljena je na mesto ministra pravde.\nGlavnu reč u tužilaštvu ima Ljubivoje Đorđević, a sudskim postupcima upravlja Aleksandar Stepanović. Zasad, oni ne nameravaju da obaraju Vučića, ali kompromitacijom pokušavaju da spreče njegov upliv u njihove poslovne kombinacije. U tome su uspešni. Ne zato što su pametni i sposobni, već zato što se diktator sam namešta na penal.\nSvi zaverenici zajedno ne mogu da Vučiću nanesu ni upola štete koliko on sam. Čega god se prihvatio, propalo je. Pažnju američkih bezbednosnih službi privukao je nezakonitom donacijom dva miliona evra Hilari Klinton, za njenu predsedničku kampanju 2016. godine, što je shvaćeno kao mešanje u unutrašnje odnose u SAD. Istraga je otkrila da je novac u Fondaciju Klinton prebacivao i preko ukrajinskih banaka. Projekat "Beograd na vodi" koristio je kao najveću evropsku praonicu prljavog novca. Poljoprivredno imanje "Jovanjica" je, pod zaštitom Vučićevog režima, postalo najveća plantaža marihuane u ovom delu sveta.\ntoj, kao i o drugim aferama, američkim službama je sve informacije dao kapetan prve klase Saša Vujisić, pripadnik Vojnoobaveštajne agencije, koji je pobegao u SAD i tamo dobio azil.\nNaoružanje iz srpskih fabrika plasirano je u države pod sankcijama SAD-a i Ujedinjenih nacija, a stizalo je i do terorista iz ISIS-a. Kineska tehnološka oprema je, opet preko Srbije, nelegalno prodavana Iranu, koji se takođe nalazi pod sankcijama Amerike.\nVisokotehnološkim kriminalom, koji je organizovan u Beogradu i Nišu, za 70 miliona dolara oštećeni su građani i kompanije iz Sjedinjenih Američkih Država. Vučić je lično učestvovao u aferi "Folksvagen", koja čeka epilog pred federalnim sudom u državi Mičigen.\n"Kanvas", firma Vučićevog dugogodišnjeg ortaka Srđe Popovića, specijalizovano za proizvodnju "obojenih revolucija", obučavalo je teroriste iz "Antife", koji su predvodili letošnje nasilne demonstracije u nekoliko američkih gradova.\nNa kraju, ali ne poslednje, Srbija je umešana i u falsifikovanje rezultata predsedničkih izbora u SAD. Istraga je utvrdila da su, prilikom spornog prebrojavanja glasova, kompjuteri kompanije Dominion Votes Systems menjali rezultate preko IP adrese registrovane u Bulevaru Zorana Đinđića 8A. Bojan Đorđević, direktor beogradskog predstavništva Dominiona, priznao je da je softver, koji se koristio na predsedničkim izborima, pravljen u Srbiji. Posle te izjave, Đorđević je nestao.\nOstale su informacije da je Vučićev kartel već dobio 49 miliona evra za učešće u nameštanju rezultata izbora u SAD. Honorar su američki globalisti isplatili 24. novembra preko jedne nemačke banke.\nSvi resursi američkih službi uključeni su u zaštitu nacionalnih interesa i sprečavanje kriminala širom sveta, a kojim god slučajem počnu da se bave nailaze na tragove Aleksandra Vučića.\nIsta muka je zadesila i ruske obaveštajce. Ruska politička vrhuška važi za leglo korupcije, koje je spremno da na oba oka zažmuri pred svakim dokazom kriminala, pod uslovom da dobije ušur.\nIpak, Federalna služba bezbednosti prati sve tokove novca, prikuplja dokaze, vodi istrage i pokreće postupke čim dođe do poremećaja političkih odnosa. To se desilo posle Vučićevog potpisivanja tzv. Vašingtonskog sporazuma, kojim se Srbija obavezala da u značajnoj meri smanji vojnu, bezbednosnu i energentsku saradnju s Rusijom.\nVučić je pokrenuo političku i medijsku hajku na "Srbijagas" i Dušana Bajatovića, a Rusi pripremaju odgovor kroz optužbe za pranje novca. Prema informacijama FSB-a, Vučić je preko ruskih banaka i kompanija oprao oko sto miliona evra, i to pod izgovorom da ulaže u izgradnju Hrama Svetog Save.\nSrbija je u Hram uložila oko 43 miliona evra. Prilikom poslednje posete Vladimira Putina, Vučić mu se zahvalio za donaciju od 10,5 milona evra preko kompanije "Gasprom" za izradu mozaika u Hramu. Iz Rusije je, takođe kao navodne donacije, stiglo još sto miliona evra, koji nisu uplaćeni u republički budžet ili na račun Srpske pravoslavne crkve, nego građevinskim firmama u vlasništvu Vučićevih poslovnih ortaka.\nRuska služba ima dokaze da je taj novac u kešu prebacivan iz Srbije u Rusiju, odakle se, tokom poslednje tri godine, opran i legalizovan vraćao na raspolaganje Vučiću. Detaljne informacije o ovoj aferi iz ruskih izvora uskoro će biti prezentovane javnosti u Srbiji.\nVučić nema načina da se izvuče iz afera koje istražuju američke i ruske obaveštajne službe. Nema ni pameti. To dokazuje godinama. Pre četiri godine je finansirao gubitničku predsedničku kampanju Hilari Klinton, a u ovoj je rovario protiv Džoa Bajdena. Da bi dokazao lojalnost Donaldu Trampu, Vučić je pred Ričardom Grenelom ogovarao Vuka Jeremića.\nKao dokaz Jeremićeve nepodobnosti, Trampovom izaslaniku je dao kopije ugovora i prepiske koju je predsednik Narodne stranke imao sa Hanterom Bajdenom, Džozefovim sinom. Kompromitujuće dokumente, od pre tri godine, Vučić je predstavio kao razlog da Trampova administracija ne podrži Jeremića i ostale opozicionare.\nNaravno, predsedniku SNS-a nije bio problem da među prvima čestita pobedu Džou Bajdenu, iako se još ne zna kakav rasplet će imati predsednički izbori u Sjedinjenim Državama.\nU istom maniru, Vučić je počeo pripreme za obaranje Milorada Dodika. Iako su politički i poslovno srasli kao prst i nokat, Vučić se prihvatio svoje druge obaveze prema stranim centrima moći, koji su ga doveli na vlast.\nPrvi zadatak se odnosio na učvršćivanje nezavisnosti albanske lažne države Kosovo. Poslednji potez u tom poslu Vučić je obavio pre neki dan, kad je doneo odluku da od 14. decembra snabdevanje električnom energijom severa Kosova i Metohije umesto Elektromreže Srbije vrši preduzeće KOSTT, koje objedinjuje prenosni sistema Kosova i Albanije.\nZaposleni iz EMS-a već su obavešteni da imaju mogućnost da traže prijem u radni odnos u KOSTT-u ili da odu na ulicu.\nDrugi Vučićev zadatak je rasturanje Dodikovog apsolutističkog režima u Republici Srpskoj. I tu obavezu izvršava podlo i pokvareno. Pred nedavne lokalne izbore u RS i BiH, Vučić je otvorio sve svoje medije za Dodikovog protivnika Draška Stanivukovića. Uz pomoć RTS-a, Pinka i drugih televizija, Stanivuković je uspeo da privuče pažnju i podršku glasača u svim najvažnijim gradovima i opštinama Republike Srpske. Tako je počelo paranje dve decenije pletene Dodikove mreže vlasti i kriminala.\nIpak, taj posao neće ići lako kao s predajom Kosova i Metohije. Ne samo što Dodik na raspolaganju ima značajne odbrambene resurse iz podzemlja, nego raspolaže i vučićevskom politikantskom fleksibilnošću, već dokazanom u praksi. "Konačno se na političkoj sceni, nakon sedam godina, pojavio jedan normalan Srbin - Milorad Dodik. Naravno, ima mnogo normalnih Srba među običnim narodom, ali u politici su bili vrlo retki", rekao je Alija Izetbegović u martu 1998. godine, kad je Dodik prvi put došao na vlast u Republici Srpskoj. Dodik je tada postao predsednik vlade Republike Srpske uz zajedniku podršku Slobodana Miloševića i Madlen Olbrajt.\nKad ih je iskoristio, Mile iz Laktaša ih je odbacio i postao velikosrpski nacionalista. Transformacijom u suprotnom smeru od Vučića, stigao je do istog cilja, do apsolutne vlasti. I, ima nameru da je zadrži do kraja života, minimum.\nDa bi to ostvario, iskustvo pokazuje, Dodiku neće biti teško da se vrati stavovima s početka političke karijere, pa da američku podršku osvoji zalaganjem za unitarnu Bosnu i Hercegovinu, njen ulazak u Evropsku uniju i NATO, pa i priznanje nezavisnog Kosova.\nDodik, kao i Vučić, ne shvata da su se okolnosti promenile, da je došlo vreme za čišćenje balkanskih kriminogenih diktatora. Stabilokratija, prošarana trgovinom državnim i nacionalnim interesima, više nije prihvatljiva za svetske centre moći, bez obzira na kadrovska rešenja.\nProces deratizacije Balkana nije usporen ni usled pandemije korona virusa. Iako su SAD i EU, kao najzainteresovanije strane, bile zauzete svojim izbornim i zdravstvenim izazovima, pa i građanskim nemirima, njihove diplomatske aktivnosti doprinele su padu s vlasti Demokratske partije socijalista u Crnoj Gori, kao i privođenju albanskih lidera s Kosova u Hag, na suđenje za ratne zločine. Američke i evropske diplomate su ih, posle dugogodišnje saradnje, na put u jednom smeru ispratili bez suze u oku. Tako će se rastati i od Vučića.\nAko su američke bezbednosne službe famoznog Tita opisale kao opasnijeg kriminalca od El Čapa, koji je u SAD osuđen na doživotnu kaznu zatvora, plus 30 godina, onda srpski El Čipuljić, prikladno svojim delima, može da očekuje 30 doživotnih, plus jednu godinu robije. Aleksandar Vučić je naneo trajnu i nesagledivu štetu Srbiji, ali sve je izvesnije da će biti kažnjen zbog kriminalnih kombinacija koje je širio po belom svetu.\nBosanac protiv Tita\nMirko Tomić Bosanac, legenda beogradskog asfalta, krajem devedesetih godina nekoliko puta se sukobio s Titom. Vučić je, uz pomoć kuma Panića, uspeo da jednom sačuva glavu svog pulena. Drugi put je to uradio Haradinajev mafijaš Ramiz Malja.\nZatvor u Dizeldorfu dugo je važio za centralno mesto okupljanja kriminalaca iz svih krajeva bivše Jugoslavije. U jednom periodu tamo su se istovremeno našli Bosanac i Tito. Stare sukobe nastavili su u novom okruženju.\nNa Tita su izvršena dva napada, koja je jedva preživeo. Glavu mu je sačuvao Malja, koji je uspeo da ubedi Bosanca da odustane od osvete.\nMirko Tomić je ubijen 2000. godine. Iz sivog "audija" na njega je ispaljeno 30 metaka. Atentat je, navodno, naručio Dušan Spasojević, a izvršili su ga Mile Luković i Nikola Bojić.


Vreme 1510 - Licni stav: Nauka je nezna biljka\nNekome ko nije pokazao minimum volje i kapaciteta da sačini svoj program rada, nego je prepisivao tuđi i zastareli program, ne treba dati na upravljanje jednu od vodećih naučnih kuća u Republici Srbiji\nInstitucija u kojoj radim, Institut za multidisciplinarna istraživanja Univerziteta u Beogradu, jedna je od vodećih naučnoistraživačkih organizacija u Srbiji. Sa 72 doktora nauka i 32 doktoranda, 50 godina tradicije i velikim brojem nacionalnih i međunarodnih projekata, naš Institut ispunjava sve uslove za status instituta od nacionalnog značaja. Mi spadamo među pet najstarijih multidisciplinarnih instituta na svetu, a naš alumni obuhvata veliki broj ostvarenih naučnih radnika i stručnjaka u različitim oblastima.\nZbog svega navedenog mogu sa sigurnošću reći da Institut predstavlja vredan resurs Republike Srbije. Taj resurs je važan za obrazovanje (ne samo studenata doktorskih i redovnih studija, već i lekara i drugih struka sa kojima sarađujemo), upravu (kroz ekspertize, izradu planova i strategija), privredu (na nedavni poziv Fonda za inovacionu delatnost, naš Institut je prijavio više inovacija od bilo koje druge institucije u Republici), međunarodnu saradnju i promociju zemlje.\nPovod za ovaj tekst su aktuelni izbori za direktora Instituta, na kojima je Upravni odbor podržao kandidata koji je dobio negativno mišljenje Naučnog veća. Po Zakonu o nauci i istraživanjima član 62, Naučno veće u procesu izbora direktora daje mišljenje Upravnom odboru. Mišljenje o kandidatima se može a ne mora prihvatiti, što je, čini se, u koliziji sa Zakonom o visokom obrazovanju u kome član 6 kaže da autonomija univerziteta, a naš Institut je deo Univerziteta u Beogradu, podrazumeva i pravo na izbor organa upravljanja. No, bilo kako bilo, ono što najviše zabrinjava jesu razlozi dati u obrazloženju negativnog mišljenja:\n1. Neispunjavanje uslova konkursa, po kojima kandidat mora da ima iskustvo u rukovođenju naučnoistraživačkim projektom ili potprojektom.\n2. Preuzimanje značajnog dela Programa i plana rada Instituta iz 2008. godine, koji je podneo tadašnji direktor Instituta. Kada kažem preuzimanja, mislim prepisivanja od reči do reči teksta starog više od decenije u Programu i planu za period 2020–2023, zbog čega je podnet i zahtev za utvrđivanje povrede Kodeksa profesionalne etike Univerziteta u Beogradu.\n3. Kandidat nema nijedan rad u najvišoj naučnoj kategoriji, niti razvijenu međunarodnu saradnju.\nSve ovo, a posebno skandal sa prepisivanjem, indukovalo je diskusiju između zaposlenih, Veća, Upravnog odbora i Ministarstva, u kojoj se navode različiti formalni i neformalni argumenti. Međutim, čini se da se iz vida gubi jednostavna činjenica da nekome ko nije pokazao minimum volje i/ili kapaciteta da sačini svoj program rada, nego je prepisivao tuđi i zastareli program, ne treba dati na upravljanje jednu od vodećih naučnih kuća u Republici Srbiji.\nZanimljivo je da čitav proces prate i intenzivni pritisci. Na Institutu je pokrenuto potpisivanje "Peticije za poštovanje profesionalnih i etičkih kriterijuma i uslova konkursa za izbor direktora", koju je potpisalo oko polovine naučnika Instituta koji su trenutno u zemlji. Mnogi istraživači, posebno oni mlađi, zbog pritisaka i širenja dezinformacija, nisu se usudili da daju podršku. Takođe, meni lično je priprećeno, kada se raščulo da ću postupiti kao uzbunjivač po ovom pitanju, da će se u medijima postaviti i pitanje mojih "krivičnih prijava", koje nisu ništa drugo do lažne anonimne dojave i kuloarska ogovaranja. Vezano za to mogu samo da kažem: Izvolite, gospodo, izaći pod imenom i prezimenom, pa se vidimo na sudu.\nZa kraj, možemo mi diskutovati da li je konkurs sproveden po zakonu ili ne i da li je reč o plagijatu ili ne, ali se ne može raspravljati o zdravom razumu. Ako hoćemo da Univerzitet u Beogradu napreduje na Šangajskoj listi, čemu instituti daju izuzetan doprinos (naš Institut generiše svake godine oko 100 radova, od čega je polovina u najvišoj naučnoj kategoriji), moramo pažljivo negovati nauku koja može mnogo da doprinese, ali predstavlja "nežnu biljku", fragilan sistem koji zahteva i dobro rukovođenje i atmosferu koja promoviše kreativan rad i naučnu izvrsnost. Zato molim u ime mojih kolega i našeg Instituta, kao i nauke u Srbiji: Draga moja državo, ne traći svoje resurse, budi dobar baštovan.\nAutor je naučni savetnik


Iz državnog budžeta Tuzi očekuju 2,5 miliona eura – Portal Podgorica\nIz državnog budžeta…\nIz državnog budžeta Tuzi očekuju 2,5 miliona eura\nBudžet Opštine Tuzi za narednu godinu planiran je na 5.489.706 eura, piše Dan.\nZa tekuću budžetsku potrošnju Opština na čijem čelu je Nik Đeljošaj, planirala je 2.125.200 eura, kapitalni budžet 2.834.973 eura, za transfere 702.350 eura, otplatu obaveza 30.000 i rezerve 115.000 eura.\nNacrt odluke o budžetu Opštine Tuzi za 2021. godinu je na javnoj raspravi.\nPlanirani primici iznose 5.489.706 eura, a čine ih porezi od 1.460.000, takse 30.000, naknade 675.000, ostali prihodi 44.000, kao i donacije 3.280.706 eura.\nKada su u pitanju izdaci oni su planirani na 5.807.523 eura. Najviše novca ide na kapitalne izdatke i to 2.834.973 eura.\nTekući izdaci su 2.125.200 eura, tranferi institucijama, pojedincima, nevladinom i javnom sektoru, kao i ostali tranferi iznose 702.350, dok su rezerve 115.000 eura.\nU nacrtu se navodi i da je gotovinski suficit-deficit planiran na 317.817 eura, a otplata obaveza 30.000 eura. Nedostajuća sredstva su im po budžetu 2.817.817 eura, a povećanje-smanjenje depozita 317.817 eura, dok su transferi iz budžeta države planirani na 2.500.000 eura.\nSubvencija za pomoć poljoprivrednicima iznose 240.000 eura.\nOd poreza planirali su 1.460.000 eura.\nPorez na dohodak fizičkih lica iznosi 250.000, na nepokretnost 880.000 eura, na porez nepokretnosti 100.000 i na prirez porezu na dohodak fizičkih lica 230.000 eura.\nPrimici od taksi planirani su na 30.000 eura, od čega na lokalne administrativne takse 25.000, a na lokalne komunalne 5.000 eura.\nOstali prihodi iznose 44.000 eura. Podijeljeni su na prihode koje organi ostvaruju vršenjem svoje djelatnosti koji su planirani na 5.000, novčane kazne izrečene u prekršajnom i drugom postupku zbog neplaćanja lokalnih prihod od 15.000, kamate zbog neblagovremenog plaćanja lokalnih poreza 1.500 i ostali prihodi 22.500 eura.\nDonacije i transfere planirali su na 3.280.706 eura, od čega EU donacije iznose 780.706 eura, a iz budžeta Crne Gore 2.500.000 eura.\nIzdaci na bruto zarade i doprinosi na teret poslodavca iznose 1.232.900 eura.\nNa neto zarade planirali su da potroše 725.765 eura, na porez za zarade zaposlenih 106.485 eura, doprinosi na teret zaposlenog 268.450, a na teret poslodavca 116.115 eura, dok je opštinski prirez 16.085 eura.\nNaknade za zimnicu iznose 30.000 eura, naknade za odbornike 63.000 i ostale naknade 15.000 eura.\nKapitalni izdaci iznose 2.834.973 eura.\nOd tog novca na lokalnu infrastrukturu planirali su da potroše 1.399.206 eura, uređenje zemljišta 203.044, za opremu 15.000, izvesticiono održavanje 437.017 eura i transfere za projekat 780.706 eura.\nTV usluge na albanskom jeziku platiće 40 hiljada\nRashodi za usluge iznose 320.600 eura. Na službena putovanja planiraju da potroše 4.800 eura, reprezentaciju, štampu i troškove bifea 20.100, a 100 eura manje na komunikacione usluge.\nNa bankarske usluge ide 5.000 eura, a duplo na advokatske i notarske, a na kosultantske usluge, projekte i studije 10.000 eura.\nZa stručno usavršavanje ide 5.000, a ostale usluge 205.700 eura, dok će televizijske usluge na albanskom jeziku platiti 40.000 eura.\nTransferi institucijama, pojedincima i NVO sektoru iznose 527.350 eura.\nInstitucijama kulture i sporta planiraju da daju 25.000 eura, institucijama sporta 150.000 eura, NVO 15.000 i ostali transferi za NVO još 10.000 eura.\nPolitički partijama i udruženjima ide 59.850, a za jednokratnu socijalnu pomoć 158.000 eura.\nTransferi pojedincima su 15.000 eura, ostali transferi pojedincima su 33.500, dok su transferi institucijama 61.000 eura.\nTags: Državni budžetTuzi


Pritvor smenjenom ministru Bolivije posle optužbi da je platio respiratore tri puta skuplje - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Pritvor smenjenom ministru Bolivije posle optužbi da je platio respiratore tri puta skuplje\n6Piše: Beta 24. maja 2020. 23.25\nBolivija, epidemija, Korona virusBeograd\nNedodirljivi poštenjačina kaže:\n25. maja 2020. u 01.23\nZašto čoveka optužuju kad se naš prepošteni predsednik hvali da je slao ljude sa kofečetom para da kupuju bez ikakve kontrole i računa a i hvalio se da su kupovani respiratori veoma povoljno a po ceni koja je veća od ovih oko 27.600 dolara (ispod 25000 evra). Pa on je kupovao po ceni preko 30.000 evra. Šta li će naše, takođe prepošteno, a na nekom papiru piše i nezavisno tužilaštvo i sudstvo, da nešto preduzmu ili će, po običaju da ćute u primaju ogromne plate da ih ne bi neko drugi primao i isto ne radio svoj posao.\n25. maja 2020. u 02.20\nTo je neprimerena kampanja protiv ministra, dok traje borba protiv pandemije\n25. maja 2020. u 07.51\nnije video i naucio od nasih kako se to radi i sakriva trag trgovine pogotovu donacija.\nCaka je da ne uzimaš aspiratore, već samo da ih platiš, jer ako ih narod vidi odmah pita za cenu. Evo nas primer. Imali smo 1008, kupili još 500 i sada imamo 768. To je duplo više nego kada su žuti vladali.\nSkandal, zasto neko napada ministra sada kada je COVID 19 u jeku u Juznoj Americi, jel to Solak i Djilas napadaju Kolumbiju?\nTakva je trzisna situacija, cene su otisle u nebo, umesto da plate kao Vucic ( 200 kom. po 25.000 i 200 kom. po 20.000) oni palacaju 170 po 25.000 eura. I sad je ministar u zatvoru (kazu da je tri puta skuplje platio) umesto da ga kao naseg predsednika proglase za heroja, sa reizborom do kraja zivota.\nza razliku od naših ovaj izgleda nije dao deo predsedniku.


Nagrade učenicima za postignute rezultate na takmičenjima - Vijesti i aktuelnosti - medresasa.edu.ba\nU utorak, 29. marta 2022. godine, direktor Gazi Husrev-begove medrese dr. hfz. Mensur Malkić, sa saradnicima: Halimom Husićem, pomoćnikom direktora za nastavu, mr. Dževadom Plehom, pomoćnikom direktora za internat i Sabahetom Ahmetagić, pedagogom, upriličili su prijem za učenice i učenike Gazi Husrev-begove medrese koji su ostvarili zapažene rezultate na ovogodišnjim takmičenjima učenika medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, u organizaciji Uprave za obrazovanje i nauku Rijaseta, kao i za njihove mentore: Seidu Mustafić, profesoricu Engleskog jezika, Hediju Jusupović, profesoricu Arapskog jezika, Edina Baltu, profesora Bosanskog jezika, Mensura Kerlu, profesora Povijesti islama i Hajrudina Mešića, profesora Historije.\nNa ovogodišnjim takmičenjima naši učenici su u ekipnom poretku osvojili:\nPrvo mjesto na takmičenju iz životopisa Muhammeda a.s. učenika prvog razreda medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (ekipa u sastavu: Esma Zulić, Muhamed Mehić, Ahmed Čengić i Hatidža Hršumović);\nDrugo mjesto na takmičenju iz Bosanskog jezika učenika medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (ekipa u sastavu: Fatima Huseinspahić, Mustafa Sinanović, Hamza Adilović i Melika Mujala);\nDrugo mjesto na takmičenju iz Arapskog jezika učenika medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (ekipa u sastavu: Emina Buljubašić, Muhamed Selimović, Mustafa Sinanović i Fatima Hasak);\nDrugo mjesto na takmičenju iz Engleskog jezika učenika medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (ekipa u sastavu: Hamza Adilović, Melika Mujala i Senedin Hadžimuhamedović);\nDrugo mjesto na takmičenju iz Historije Bosne i Hercegovine učenika odgojno-obrazovnih ustanova Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (ekipa u sastavu: Muhamed Begić, Omer Mujić, Abdurahman Tabaković i Alija Tanjić).\nU pojedinačnom plasmanu zauzeli su:\nPrvo mjesto natakmičenju iz Arapskog jezika učenika medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (Emina Buljubašić),\nPrvo mjesto natakmičenju iz Engleskog jezika učenika medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (Hamza Adilović),\nDrugo mjesto natakmičenju iz životopisa Muhammeda a.s. učenika prvog razreda medresa\nIslamske zajednice u Bosni i Hercegovini (Esma Zulić),\nTreće mjesto natakmičenju iz životopisa Muhammeda a.s. učenika prvog razreda medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (Ahmed Čengić),\nTreće mjesto natakmičenju iz životopisa Muhammeda a.s. učenika prvog razreda medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (Muhamed Mehić);\nTreće mjesto natakmičenju iz Arapskog jezika učenika medresa Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (Muhamed Selimović).\nDirektor je čestitao učenicima i profesorima na postignutim rezultatima i uručio novčane nagrade pojedincima i ekipama.\nPored nagrada za rezultate na takmičenjima Direktor je podijelio nagrade i učenicama i učenicima s najurednijim krevetima i spavaonicama u internatu u školskoj 2021/2022. godini: Mušanović B. Ahmed, Mujezinović Abdullah, Likić Bilal, Kapidžić Sakib, Fehrić Tarik, Garanović I. Abdullah, Džidić Hamza, Jusufović Harun, Skopljak Fatima, Skopljak Esma, Trapo Elma, Subašić Emina, Smajić Ildana, Topoljak Zilka, Kilim Amina, Bubalo Amina, Bubalo Hana, Karzić Sumejja, Abadžija Dalila, Kurtanović Adna, Ibrica Amila i Ibrica Lamija.


obaveštenja Archives - Page 50 of 177 - Radio Borovo 100,7 FM\nVečeras u Borovu tribina o osam vekova autokefalnosti SPC\nBy admin on 29/10/2019 / obaveštenja\n“800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve” naziv je tribine koja će biti održana večeras u biblioteci Srpskog kulturnog društva “Prosvjeta” pododbora Borovo. Predavanje na ovu temu održaće istoričar Zoran Jakšić. Tribina u organizaciji borovske “Prosvjete” počinje u 19 časova. Ulaz je slobodan.\nIzložba malih životinja od 25. do 27. oktobra u Borovu\nBy admin on 24/10/2019 / obaveštenja\nU Borovu će u petak, 25. oktobra biti otvorena 12. izložba malih životinja i 8. specijalka srpskog visokoletača “anFex Borovo 2019.”. Izložba će biti postavljena u dvorani Dečjeg vrtića “Zlatokosa”, a za posetioce će biti otvorena u petak, 25. oktobra od 15 do 20 časova, u subotu, 26. oktobra od\nDnevnik Diane Budisavljević u vukovarskom Cinestaru\nApsolutni pobednik 66. Pulskog filmskog festivala, igrano-dokumentarni film “Dnevnik Diane Budisavljević” rediteljke Dane Budisavljević, za vikend stiže u Vukovar. Ova “istinita priča o najboljim ljudima u najgorim vremenima“ govori o akciji Zagrepčanke austrijskog porekla Diane Budisavljević koja je za vreme kvislinške NDH iz ustaških logora uspela spasiti preko 10.000 srpske\nPromocija knjige “Salaši za Vas” u Trpinji\nBy admin on 18/10/2019 / obaveštenja\nU Trpinji će u sredu, 23. oktobra biti upriličena promocija turističkog i gastronomskog vodiča i televizijskog serijala “Salaši za Vas”. Knjiga “Salaši za Vas” vodi na 65 vinskih i turističkih salaša u Vojvodini, sadrži priču o 100 salašarskih jela i 60 recepata. Objavljen je i rečnik od 100 salašarskih reči\nU četvrtak u Borovu pružanje besplatne pravne pomoći\nBy admin on 16/10/2019 / obaveštenja\nU okviru projekta “Pravo na delotvornu pravnu zaštitu i podršku – pristup pravdi kroz primarnu pravnu pomoć” koji provodi Udruženje za podršku žrtvama i svedocima – Referentni centar Vukovar, u opštinskoj većnici u Borovu u četvrtak, 17 oktobra od 10 do 12 časova, biće organizovano pružanje besplatne pravne pomoći zainteresovanim\nRaspevana jesen u Trpinji 19.oktobra\nUdruženje žena Trpinja organizuje 19.oktobra “Raspevanu trpinjsku jesen”. Ova kulturno-zabavna manifestacija biće održana u Domu kulture Trpinja s početkom u 19 časova. U programu će učestvovati folklorne sekcije i pevači, a biće upriličena i izložba “Plodovi jeseni” te druženje uz čaj i kolače.\nVeće srpske nacionalne manjine Borovo poziva na predstavu “Princ Rastko – monah Sava”\nU okviru planiranih aktivnosti povodom obeležavanja 800 godina autokefalnosti Srpske pravoslavne crkve, Veće srpske nacionalne manjine Borovo organizuje predstavu “Princ Rastko – monah Sava” Amaterskog pozorišta “Brile” iz Beočina. Predstava će biti izvedena u nedelju, 27.oktobra, u sali Kulturnog centra Borovo s početkom u 18 časova. Ulaz je dobrovoljni prilog,\nNa bršadinskom pašnjaku u četvrtak i petak uništavanje minsko-eksplozivnih sredstava\nBy admin on 15/10/2019 / obaveštenja\nIz Policijske uprave Vukovarsko-sremske obaveštavaju da će u četvrtak, 17. oktobra i petak, 18. oktobra u vremenu od 9 do 13 časova u Bršadinu na lokaciji “Gudura”, odnosno pašnjaku sela Bršadin, biti izvršeno uništavanje minsko-eksplozivnih sredstava zaostalih iz rata, koja su prikupljena na području naše županije. Uništavanje minsko-eksplozivnih sredstava obaviće


Izlaz iz MyGEALAN\nZa korištenje Online Planersoftware 2.0 potrebno je da ste registrirani na GEALAN internet stranici. Nakon uspješne registracije na internet stranicu moguća je prijava i korištenje Online Planersoftware 2.0.\nŠto vas očekuje unutar našeg Online Planersoftware 2.0\nSigurno planiranje/projektiranje, izvođenje i kreiranje ponuda za prozorske elemente. Istovremeno nudi detaljni pregled kompletnog GEALAN proizvodnog asortimana u svim varijantala, prednosti te posebnosti istih. Uz pomoć ovog alata moguće je kreirati raznovrsne prozorske elemente sa željenim sustavom profila. Dodatno je moguće umetanje dodatnih profila, priključaka kao i proširenja.\nSoftver provjerava izrađenu konstrukciju prema njezinim U-vrijednostima, statici i maksimalnim izvedenim veličinama. Ugradbenu situaciju moguće je provjeriti uz pomoć izotermičkih izračuna za kondenzaciju i stvaranje plijesni. Zahvaljujući jednostavnim alatima za rezanje moguće je korištenje horizontalnih i vertikalnih rezova kroz prozorsku konstrukciju. Iste je moguće spremiti u formatima DWG, DXF ili PDF.


Tekovinama NOB-a protiv fašizma | TEME | DW | 09.05.2015\nBosna i Hercegovina je zemlja koju su stoljećima gazile brojne vojske. Ubijali je, rušili, palili, ali je nisu uništili. Najteže rane, ipak, ostavio je Drugi svjetski rat.\nSMRT FAŠIZMU – SLOBODA NARODU! - Antifašisti Ilidže spremni za obilježavanje 70. godišnjice pobjede nad fašizmom.\nU Bosni, koja je bila pod upravom Nezavisne Države Hrvatske (NDH) i u kojoj je od 1941. do 1945. godine stradalo više od 211.000 ljudi, taj rat pokazao je svoje strahote znatno jače nego u ostalim državama bivše Jugoslavije, a i većina najvećih ofanziva odigrala se baš u Bosni.\n„Teški su bili ti dani... Mog su oca ubili odmah 10. augusta 1941. godine. Ubile su ga ustaše u Kasindolskoj ulici na Ilidži“, prisjeća se Stevo Kuljanin, Sarajlija, Ilidžanac sa Vrela Bosne, koji će se kao dječak pridružiti Titovim partizanima, gerilcima sa Balkana kojih se pribojavao i sam Hitler.\nNakon smrti oca, Stevo i njegova sestra ostali su jedina utjeha majci, koja ih je pokušala sačuvati od rata. Ipak, Stevo je smatrao da je sigurniji s partizanima, nego pod majčinim kutama.\nEli Tauber: „U Bosni i Hercegovini bi u Drugom svjetskom ratu stradalo puno više Jevreja da nije postojao fenomen 'bosanskog komšiluka'“.\n„Na početku to i nije bilo neko oružano učešće, već smo, kao djeca, skupljali oružje i municiju. Dosta oružja i municije je bilo bačeno u (rijeku) Bosnu kada je kapitulirala stara jugoslovenska vojska. Mi smo to kupili iz vode... a onda sam se 1944. godine i zvanično pridružio partizanima. To je bilo nekako spontano. Nisam bio ideološki opredijeljen ni za šta, nego me je u partizane odvuklo oružje i drugarstvo“, kaže Kuljanin i dodaje:\n„To je bilo veliko drugarstvo. Nije mi bilo teško u partizanima, jer sam imao drugova. Neki Abaza Ramo je vodio brigu o meni. Nisam znao praviti oprtnjake - opanke, nisam ih znao ni svezati, pa je on to radio za mene. Dijelili smo i posljednji komad hljeba“.\nDrugarstvo i pažnja suboraca pomogli su mu da sa svojom 12. hercegovačkom brigadom 29. divizije, preživi bitke, glad i bolesti, a vijest o kapitulaciji Njemačke zatekla ga je na Zelengori.\n„Bilo je povlačenje četnika iz Srbije i mi smo na Bitolini započeli borbu s njima, sve do Zelengore, gdje su se predali. Tamo smo i saznali da je kapitulirala Njemačka. Bilo je veselje, morala se štedjeti municija, ali je ipak ispaljen pokoji metak u znak veselja“, prisjeća se Kuljanin.\nKraj rata za njega nije značio i kraj borbe, pa se do januara 1946. godine, kada je demobiliziran, u Hercegovini „borio protiv ostataka bande“, mahom četnika koji su se povlačili prema istočnoj Hercegovini.\nFenomen bosanskog komšiluka\nKraj Drugog svjetskog rata Jevrejima u Bosni i Hercegovini donio je olakšanje, kao i svima, ali i bol za onima koji su svoje živote skončali po brojnim ustaškim i njemačkim koncentracionim logorima.\nNikola Babić: „Svaki nacionalizam povlači dozu fašizma“.\nEli Tauber, dužnosnik Jevrejske zajednice Bosne i Hercegovine i član Instituta za istraživanje zločina protiv čovječnosti i međunarodnog prava Univerziteta u Sarajevu, godinama se bavi proučavanjem položaja Jevreja u bivšoj Jugoslaviji, njihovim stradanjem u dva svjetska rata, kao i fenomenom onih koji su Jevrejima nesebično pomagali i spašavali ih i koji su s ponosom proglašeni „Pravednicima jevrejskoga naroda“.\nBosna i Hercegovina, posebno Sarajevo, tvrdi Tauber, imali su specifičan odnos prema Jevrejima.\n„Kada govorimo o stradanju Jevreja u Jugoslaviji, mi, u stvari, govorimo o jednom genocidu ogromnih razmjera u kojem je stradalo oko 90 posto jugoslovenskih Jevreja. Taj broj varira od jedne do druge države bivše Jugoslavije, pa je recimo izuzetno visok, možda 99 posto, kada govorimo o Makedoniji, a kada govorimo o Beogradu, to je možda 90 posto. Slično je i u Zagrebu. U Sarajevu je situacija bila drugačija, jer je stradalo oko 70 posto sarajevskih Jevreja“, istakao je Tauber u razgovoru za Deutsche Welle.\nU Bosni i Hercegovini, kaže on, stradalo je oko 10.500 Jevreja. Taj broj bi bio znatno veći da nije postojao fenomen „bosanskog komšiluka“.\n„Kada govorim o tom bosanskom komšiluku i tom odnosu, mi moramo znati da je Bosna, u odnosu na sve druge zemlje u okruženju, drugačija, odnosno bila uvijek dobronamjerna prema Jevrejima. Namjerno ne kažem tolerantna, jer to bi značilo da je ona samo trpjela Jevreje, kao što su ih recimo trpjeli u Zagrebu, Beogradu, Mariboru, Splitu, Dubrovniku... gdje su, uostalom, postojala i geta i gdje su ih ubijali i protjerivali iz raznih razloga. To se, recimo, u Bosni nikad nije desilo. Ja to sa ponosom ističem. Ističem i to da su ljudi Bosne i Hercegovine, a posebno Sarajeva, puno rizikovali život pomažući Jevrejima u Drugom svjetskom ratu da pobjegnu i da se spase od ustaške vlasti.\nSpomen kosturnica braniteljima i osloboditeljima Ilidže kod Sarajeva.\nNaime, oni su često, bez ikakvog interesa, vadili propusnice na svoja imena i onda ih kasnije falsifikovali i ljudi su tako napuštali Sarajevo. Većina ljudi, naravno, i većinsko stanovništvo u Sarajevu bilo je muslimansko, a muslimani su činili i dio vlasti, pa su Jevreji često napuštali Sarajevo kao muslimani. Žene su bile pod zarom, u dimijama, ili su bile moderno obučene, ali pod zarom, zavisno od toga ko je kom sloju pripadao, a muškarci su uglavnom nosili fesove i na taj način, sa lažnim imenima, napuštali grad“, pojašnjava Tauber.\nI njegov stric, Eduard Tauber, napustio je Sarajevo pod imenom Edhem Tabaković. „Ljudi su rizikovali živote za druge ljude, za komšije. Nažalost, neki od tih ljudi su i sami stradali u koncentracionim logorima štiteći svoje komšije i prijatelje. Mi znamo za porodicu Hardaga i još neke druge, koji su završili u Jasenovcu i tamo stradali umjesto prijatelja koje su spasili“, naglašava Tauber.\nPrema dostupnim evidencijama u Bosni i Hercegovini registrirana su 52 „Pravednika jevrejskoga naroda“, no Tauber smatra da je taj broj znatno veći.\nKraj Drugog svjetskog rata Jevrejima je svakako donio olakšanje, jer je označio kraj fašizma, nacističkog proganjanja, ali ne i kraj traženja istine i pravde o holocaustu, i potrage za onima koji su ga osmislili i u njemu učestvovali.\nStevo Kuljanin: „Na Zelengori me je zatekla vijest o kapitulaciji Njemačke. Municija se morala štedjeti, ali je ipak ispaljen koji metak u znak veselja...“\nDrugi svjetski rat završen je porazom fašizma, ali ne i njegovim potpunim slomom, smatra Svetlana Broz, unuka Josipa Broza Tita, vođe partizana, čovjeka koji je svojom nepokolebljivošću zadivio svijet.\n„Fašizam je pobijeđen prije 70 godina samo u vojničkom smislu. Dakle, snage koje su bile fašističke su poražene vojno... ali fašizam nije nikada do kraja poražen politički i ono što je, po meni, činjenica jeste nešto što mi je davno rekao Čedo Kapor, antifašista, španski borac, čovjek koga sam veoma poštovala. Na obilježavanju godišnjice Bitke na Neretvi prije mnogo godina u Jablanici, rekao mi je da fašizam nikada neće biti iskorijenjen, da je poput korova kojeg se stalno mora plijeviti. To je ono što mislim da društva na Zapadnom Balkanu, kao ni u Evropi, nisu svjesna i zbog čega fašističke snage u mnogim zemljama jačaju. To nije problem samo Zapadnog Balkana, već problem Evrope, a vjerovatno i šire“, ističe Svetlana Broz.\nBrojni su pokušaji umanjivanja značaja antifašističke borbe, a dokaz tome su i pokušaji rehabilitiranja onih koji su se u Drugom svjetskom ratu osvjedočili kao pobornici fašizma.\n„Titova uloga kao jednog od najvećih vojskovođa u Drugom svjetskom ratu ne može biti osporena, bez obzira koliko revizionista danas pokušava da svoje lidere koji su bili gubitnici u tom ratu, koji su bili na strani onih koji su taj rat započeli, pokušavaju da promijene tokove historije... kao što se dešava sa rehabilitacijom Draže Mihailovića u Srbiji. Dakle, Titova je uloga neosporna i bez obzira što to pojedinci ili grupe pokušavaju da ospore, mislim da ne mogu ništa, ili kako bi narod rekao - ne mogu ni perušku da mu odbiju“, naglašava Titova unuka Svetlana Broz.\nSvetlana Broz: "„Fašizam je pobijeđen prije 70 godina samo u vojničkom smislu, ali ne i politički“.\nKonačna kapitulacija neprijatelja i pobjeda nad fašizmom donijela je olakšanje, ali ne i kraj fašizma u Bosni i Hercegovini, tek njegovu hibernaciju do prvih naznaka etničke netrpeljivosti onih čiji su se očevi i djedovi borili za jednakost, bratstvo i jedinstvo svih naroda i narodnosti. Oni koji su se borili za pravdu i mir, 70 godina nakon oslobođenja polako nestaju. Oni koji su još živi i sposobni da prenose poruke o značaju antifašističke borbe upozoravaju da se mora nastaviti sa njegovanjem tekovina NOB-a, jer opasnost još uvijek vreba - fašizam nikad nije pobijeđen do kraja.\nSavezi udruženja antifašista narodnooslobodilačkog rata i 70 godina poslije kraja rata pokušavaju očuvati sjećanja na tekovine oslobodilačke borbe i iz njih izvlačiti pouke za buduće naraštaje.\n„Mi kroz naše udruženje radimo na njegovanju tradicija NOR-a, lika i djela druga Tita, partizana koji su dali ogroman doprinos pobjedi nad neprijateljem, kako stranim okupatorima, tako i našim izrodima koji su harali Bosnom i Hercegovinom i bivšom Jugoslavijom. Bitno je da se borimo da ne dođe do zaborava“, kaže Nikola Babić, predsjednik Udruženja antifašista i boraca NOR-a Ilidža.\nUmjesto da se više posvete mladima, smatra on, današnje društvo i političari fokusirani su na neke druge stvari, većinom obilježene nacionalnim predznacima i čestim izletima u prošlost, u kojoj se traže greške i zločini koje su počinili oni drugi.\nProblem je, ističe Babić, što svaki nacionalizam uvijek povlači i dozu fašizma, pa je i to dovoljno za zaključiti da je fašizam 9. maja 1945. godine pobijeđen oružjem, ali ne i moralno, ne iz korijena, a korov treba čistiti.\nTagovi Drugi svjetski rat, Tito, NOB, fašizam, partizani, BiH


[Video] Fajon: Srbiji su potrebne reforme u pravosuđu - European Western Balkans\nAutor EWB 22. 12. 2017. 30. 12. 2020.\nBEOGRAD – Evropska poslanica Tanja Fajon kaže da Srbija mora da ima dobru reformu pravosuđa i nezavisno sudstvo, jer je to ono što građani očekuju.\nOna kaže da je kraj 2017. godine za Srbiju mnogo bolji nego početak, jer ima napretka u evrointegracijama, iako nisu svi zadovoljni.\n“Srbija ima proevropsku agendu, vlasti su spremne za cilj, reforme su nužne za bolji život građana, nadam se da će sledeća godina biti dobra za Srbiju i zapadni Balkan, danas je atmosfera optimističnija nego pre”, kaže ona.\nKada su u pitanju kritike upućene Srbiji, koje se pre svega odnose na vladavinu prava i sudstvo, Fajon kaže da su poglavlja 23 i 24 najteža i da se zato ona otvaraju među prvima.\n“To su sve tačke koje su jako značajne i teške, kada je u pitanju pravosuđe potrebna je promena Ustava, bitno je da imamo dobru reformu pravosuđa, nezavisno sudstvo, to građani očekuju. Imamo razgovore u institucijama u Briselu, sastanke sa NVO na kome nas upozoravaju da pravosuđe ne radi dobro i da su potrebne promene, to je najvažnija tačka za Srbiju i bolji život. Postoje procesi bez epiloga za obične građane, imamo slučajeve nasilja nad novinarima i ne vidimo epilog na kraju kad su u pitanju teške stvari. Ljudi koji dolaze kod mene u Brisel kažu mi da nemaju mogućnosti da podnose slučajeve do suda, bitno je da se zna kako se sudije i tužioci imenuju, to se očekuje od reforme”, navodi Fajon.\nEvropska poslanica kaže da je EU poršlih godina prošla kroz krize i da proširenje nije bilo visoko na agendi.\n“Često smo osećali apatiju da se EU političari ne bave regionom, često imam osećaj kad razgovaram s političarima u regionu da se vlastima sviđa ststus kvo, da ne idemo prebrzo ka EU jer su reforme opasne kada su u pitanju korupcija i kriminal. Bolje bi i pametnije uradili ako bi bili više kritični i da mi imamo dobre argumente da im pomognemo”.\nGovoreći o slobodi medija u Srbiji, Tanja Fajon kaže da se stvari ne menjaju i da je, iako postoje zakoni, implementacija loša.\n“Potrebno je znati ko su vlasnici medija, da se zna ko su urednici i da novinari imaju mogućnost da rade profesionalno ali i da sami imaju samoregulacijiu, to su izazovi, pored političkog i ekonomskog uticaja na medije. Nije to samo kritika EU, postoje indeksi međunarodnih novinarskih organizacija, koji pokazuju da je loš položaj medija u regionu”.\nFajon navodi da Brisel želi da pomogne Srbiji i da je ona zagovornik proširenja EU.\n“Verujem da je dobra atmosfera, razgovaramo o proširenju, postoji puno sastanaka sa liderima zapadnog Balkana, postoji opet osećaj da treba napraviti više da ne bismo izgubili region, potrebni smo jedni drugima. Ja mislim da su političari svesni da su potrebne promene, ali taj proces je dug, iskreno se nadam da će Srbija sledeće godine otvoriti više poglavlja, da će se shvatiti da su promene potrebne zbog njihovog života”.\nEvropska unijaPoglavlje 23Poglavlje 24SrbijaTanja Fajon\nAleksandar Andrija Pejović 15. 10. 2017. 14. 10. 2017.\nNemanja Nenadić 25. 09. 2018.


Centar za građansko obrazovanje (CGO) raspisuje oglas za studente/kinje za – Centar za građansko obrazovanje\nOglas je otvoren za studente/kinje svih univerziteta i fakulteta u Crnoj Gori, uz naznaku da prednost imaju oni koji pokazuju naglašen stepen društvenog aktivizma i kasnije primjene stečenog znanja u afirmaciji značaja medijske i digitalne pismenosti.\nPrijave (CV sa kontakt podacima i motivaciono pismo) se šalju najkasnije do 4. februara 2020, do 13h, elektronskom poštom na info@cgo-cce.org i sa naznakom Prijava – Forum medijske pismenosti – IME PREZIME.\nForum medijske pismenosti i plaćeno tromjesečno stažiranje se organizuju u okviru projekta “Činjenice su važne 2 – za medije koje zaslužujemo!”, koji sprovodi CGO uz finansijsku podršku ambasade Kraljevine Holandije.


Makita GA9061R brusilica\nCena od 23.738 din do 28.790 din\nMakita ugaona brusilica GA9061R Ugaona brusilica Makita GA9061R Prednosti za korisnika: Dugačka ugljena četkica za duži servisni interval. Gumirana mekana drška omogućuje veću kontrolu i smanjeni umor. Bočna drška za bolju kontrolu. Kompaktan dizajn sa malom ukupnom dužinom, omogućuje veću kontrolu i manevar. Sistem protiv ponovnog pokretanja sprečava slučajno uključenje i kada je mašina uključena u struju, sa uključenim prekidačem. Mekan start. Tehnički podaci: Kontinuirana ulazna snaga 2.200 W...\nBRUSILICA UGAONA 2200w,fi230mm Opis i primena proizvoda Ugaona brusilica GA9061R Makita Dugačka ugljena četkica za duži servisni interval Gumirana mekana drška omogućuje veću kontrolu i smanjeni umor Bočna drška za bolju kontrolu Kompaktan dizajn sa malom ukupnom dužinom, omogućuje veću kontrolu i manevar Tehnicki podaci Kontinuirana ulazna snaga 2.200 W Broj obrtaja 6.600 min-1 Prečnik brusnog diska (Ø) 230 mm Buka: zvučni pritisak 91 dB(A) Buk...\nMakita GA9061R Ugaona brusilica br\nMAKITA brusilica ugaona GA9061R 2200w Dugačka ugljena četkica za duži servisni interval. Gumirana mekana drška omogućuje veću kontrolu i smanjeni umor. Bočna drška za bolju kontrolu. Kompaktan dizajn sa malom ukupnom dužinom, omogućuje veću kontrolu i manevar. Sistem protiv ponovnog pokretanja sprečava slučajno uključenje i kada je mašina uključena u struju, sa uključenim prekidačem. Mekan start.\nPametno.rs nije internet prodavnica već mesto na kojem možete da pregledate i uporedite ponudu drugih prodavnica za Makita GA9061R brusilica. Iako se podaci osvežavaju nekoliko puta na dan savetujemo da se pre kupovine detaljnije informišete direktno kod prodavnice koju ste odabrali za kupovinu proizvoda Makita GA9061R brusilica. Pametno.rs ne garantuje za tačnost objavljenih informacija, kao i to da prikazane slike u potpunosti odgovaraju stvarnim proizvodima.


Otkrivena tajna: Lepa Brena i Saša Popović su bili u vezi, a sad su kumovi! | BN\nOtkrivena tajna: Lepa Brena i Saša Popović su bili u vezi, a sad su kumovi!\nIako se podatak da su folk zvezda i frontmen benda u kom je stekla slavu bili u romansi decenijama provlačio kroz medije kao javna tajna, reditelj njenih filmova nedavno ju je nesvesno potvrdio.\nZabava 08.01.2020 | 18:10\nDnevnik 2 (UŽIVO): Višković ponosan na zaduženje od 350 miliona evra!?\nPredsjednica Srpske u Beogradu kod premijerke\nOglasio se i Janez Janša o "non pejperu"\n16.04.2021 | 18:47\nLavrov o "Velikoj Albaniji" i "non-pejperu"\n16.04.2021 | 19:05


Održan treći sastanak poslodavaca sa ministrom Dinkićem\nDa na 06. marta 2013. godine održan je treći redovni sastanak predstavnika poslodavaca i Ministarstva finansija i privrede na kome su poslodavci iznele svoje probleme u poslovanju, a prestavnici Ministarstva su predstavili aktivnosti Vlade RS za poboljšanje poslovnog ambijenta.\nPored toga, predstavnici poslodavaca su se založili za pravljenje dugoročne strategije smanjenja spoljnotrgovinskog deficita, kroz supstituciju uvoznih proizvoda domaćim. Uprava carina će biti angažovana na analizi uvoza u Srbiju, dok će Ministarstvo preduzeti mere podsticaja za proizvodnju tih proizvoda u Republici Srbiji.\nTekst preuzet sa www.poslodavci.org.rs\nProgram ''Profesionalna orijentacija u Srbiji''\nREALNI SUSRETI MLADIH SA SVETOM RADA\nGrad Novi Sad i Unije poslodavaca Vojvodine i Novog Sada podržavaju program „Profesionalna orijentacija u Srbiji“ koji sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ, u partnerstvu sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i saradnji sa Ministarstvom omladine i sporta Republike Srbije i Fondacijom Ana i Vlade Divac. Cilj programa je da osposobi mlade da promišljeno, valjano i realno odluče o izboru zanimanja, a potom i obrazovanja, da planiraju karijeru i uključe se u svet rada. Cilj saradnje je da se uspostavi održiv i funkcionalan sistem profesionalne orijentacije u svim osnovnim školama u Srbiji do polovine 2015. godine. U Novom Sadu program se realizuje u osnovnim školama za učenike 7. i 8. razreda.\nVažan deo programa su realni susreti mladih sa svetom rada, koji predstavljaju inovaciju u našem obrazovnom sistemu. Osnovni cilj je da omoguće učenicima/cama i mladima da svoja razmišljanja o budućem zanimanju podvrgnu testu realnosti upoređujući svoje želje i mogućnosti sa stvarnim svetom zanimanja. Ostvaruju se na nekoliko načina, od raspitivanja o zanimanju (što je najčešće intervju sa ekspertom određenog zanimanja, u preduzeću ili školi) do isprobavanja prakse u jednom danu (jednostavni radni zadaci koje učenici mogu da urade). Do sada su realni susreti sa svetom rada realizovani u saradnji sa oko 100 preduzeća širom Srbije, a cilj je da realni susreti postanu redovna aktivnost svih preduzeća u Srbiji.\nUnija poslodavaca Vojvodine je prihvatila da učestvuje u promovisanju i omogućavanju realnih susreta u preduzećima – svojim članicama. Obaveza poslodavca bi bila da se dogovorno odredi dan i broj mladih koji bi mogli da posete firmu kao i obezbeđenje kontakt osobe za razgovor sa decom. Osim prvenstvenog cilja-upoznavanja mladih sa Vašom firmom i njenom delatnošću, za firme učesnice benefit će se ogledati i u „reklamiranju“ i javnoj pohvali kroz rezultate projekta.\nOvom prijavom otvarate vrata svog preduzeća, promovišete svoju firmu kao i Uniju poslodavaca Vojvodine, doprinosite povećanju zapošljivosti mladih i kreiranju kompetentnih i zadovoljnih budućih stručnjaka i zaposlenih.\nTakođe nas slobodno kontaktirajte za sve dodatne informacije.\nOcena stanja u privredi Srbije\nUPV AKTIVNO UČESTVOVALA U IZRADI PROGRAMA ZA POBOLJŠANJE STANJA U OBLASTI\nPRIVREDE, PREDUZETNIŠTVA I ZANATSTVA U APV\nU okviru izrade Programa Vlade APV, Unija poslodavaca Vojvodine je izradila dokument\n‘’OCENA STANJA U PRIVREDI SRBIJE’’ koji je prihvaćen od strane svih socijalnih partnera na sednici pokrajinskog Socijalno-ekonomskog saveta.\nOpširnije: Ocena stanja u privredi Srbije


Europski fondovi financirat će s 350 milijuna eura projekte Grada RijekeSDP Rijeka\nAktualno 2. prosinca 2016\nEuropski fondovi financiraju infrastrukturne projekte\nGradonačelnik Vojko Obersnel na redovnoj konferenciji za medije govorio je o realizaciji velikih infrastrukturnih projekata koji će biti financirani od strane Europske unije – europski fondovi, poput izgradnje novog Centralnog uređaja za pročišćavanje s mrežom 200 km nove kanalizacije te najavio kako će Grad Rijeka aplicirati za domaćinstvo sastanka JASPERS-a, tijela Europske komisije za potporu projektima koji nudi partnerstvo za tehničku pomoć s ciljem uključivanja JASPERS-a u pripremu realizacije Znanstveno-tehnološkog parka na području Mlake. Premda je proteklih tjedana bilo dosta govora o Urbanoj aglomeraciji Rijeka (UA), koja je nedavno obilježila godišnjicu postojanja i kojoj je za realizaciju niza projekata na području cijele aglomeracije, u narednih nekoliko godinana na raspolaganju oko 50-tak milijuna Eura, riječki je gradonačelnik iskoristio priliku kako bi iznio nešto podataka više o projektima koji se pripremaju već duže vrijeme.\nDirektni programi i strukturni fondovi\nSamo u 2015. i 2016. je kroz različite projekte osigurano oko 40 milijuna kuna, od čega je 30-tak milijuna kuna udio sufinanciran od strane EU direktnim programima Unije, transnacionalnim programima ili programima Strukturnih fondova. Riječ je o projektima poput Rinkluzije kojim se osiguralo financiranje pomoćnika u nastavi, projektima energetske obnove 14 škola i vrtića, sredstvima za izradu projekata energetske učinkovitosti ili unaprjeđenja prometa. Obersnel je dodao kako su predpristupnom razdoblju, prije ulaska u EU, na raspolaganju bila samo sredstva za projekte vezane za zaštitu okoliša, što je Grad uspješno iskoristio povlačenjem 22 milijuna Eura bespovratnih sredstava za CZGO Marišćina.\nCentralni uređaj za pročišćavanje\n“Pred nama je i jedan od vjerojatno najvećih projekata koji će biti financiran od strane Europske unije, barem kada je u pitanju vodno gospodarstvo, a to je izgradnja novog Centralnog uređaja za pročišćavanje, s mrežom od 200 km nove kanalizacije, na području grada Rijeke i okolnih općina. Najveći dio projekta odnosi se na novi Centralni uređaj za pročišćavanje vrijedan oko 500 milijuna kuna, dok je cijeli projekt vrijedan oko 1,7 milijardi kuna. Za taj je projektu bilo potrebno pribaviti 114 lokacijskih dozvola, koje su sve ishodovane i 119 građevinskih dozvola, od kojih je ishodovano 98, a i preostale će uskoro biti riješene. Trebalo je riješiti imovinsko-pravne odnose na preko 5000 zemljišnih čestica, što je sve odrađeno.\nZa više informacija možete posjetiti sljedeću poveznicu: https://www.rijeka.hr/iz-europskih-fondova-350-milijuna-eura-infrastrukturne-projekte/\neu fondovieuropska unijaeuropski fondovigrad rijekavojko obersnel


25-06-2019 14:17 Ratni izveštaji Sirija / Irak Svet Planeta\nNekoliko militantnih leševa ostalo je iza puta Mardeh-Skajlabijeh nakon žestoke borbe sa Sirijskom arapskom vojskom (SAA) u severozapadnom seoskom području pokrajine Hama.\nPrema izvoru videa, leševi su pripadali militantnoj grupi DŽaiš al Iza, koja je jedna od najvećih pobunjeničkih frakcija u severozapadnoj Hami.\nDŽaiš al Iza je branila grad DŽiben i obližnji vrh Tal al Malah od vojnika Sirijske arapske vojske i snaga nacionalne odbrane (NDF) koji su bili u ofanzivi u severozapadnoj Hami.\nPored pokretanja ovog napada duž puta Mardeh-Skajlabijeh, snage sirijske vojske prikazale su i ratnu bespilotnu letelicu, koja je oborena na ovom području.\nBritanci krenuli stelt avionima na Siriju i Irak! Više o tome OVDE.\n(UZNEMIRUJUĆI VIDEO) SIRIJSKA VOJSKA UBILA ŠVERCERA ORUŽJA: Uhvaćen na granici dve provincije\n(UZNEMIRUJUĆI VIDEO) SIRIJSKA VOJSKA SE POHVALILA "ULOVOM": Teroristi leševima popločali put!


Stigla originalna dokumenta, Mali slagao - Ozonpress :: internet portal\nKRIK objavljuje overena dokumenta koja pokazuju da je gradonačelnik Siniša Mali i nakon što je stupio na javnu funkciju ostao direktor ofšor firmi sa Devičanskih Ostrva i potpisivao dokumenta u vezi sa kupovinom stanova.\nRešenje koje je kao direktor potpisao Siniša Mali 2014. godine\ncacanin 23/10/2015 u 06:54 Odgovorite\nVucicu javi se, ostavka ili smena!!!\ndragan savkovic 24/10/2015 u 20:48 Odgovorite\nVidi malog laze kao kit.\nnavijac 24/10/2015 u 22:27 Odgovorite\nkakva ostavka,,,pa on ga je I postavio,,,kao vucic ovo nije znao,,,ti si bas prepametan sa komentarima\nNikola 25/10/2015 u 13:55 Odgovorite\nRećiće Vučko da su sve ovo samo falsifikati, zbunjenom delu biračkog tela će to biti dovoljno.\ncacanin 26/10/2015 u 07:38 Odgovorite\nNazalost u Srbiji ih ima preko 50% (60% nepismenih) a ima i navijaca !


/ Arhitektonski fakultet / Angažovano osoblje\t/ Paunović Žarić Sanja\nmr Žarić Paunović Sanja\nsaradnik u nastavi | Arhitektonski fakultet\nMr Sanja Paunović Žarić, dipl.ing.arh. Saradnik u nastavi na Arhutektonskom fakultetu, UCG Uža naučna oblast: Bioklimatska i energetski efikasna arhitektura Sanja Paunović Žarić (iz Podgorice, 1984.) završila je osnovne i magistarske studije na Arhitektonskom fakultetu u Podgorici, na smjeru Bioklimatska i energetski efikasna arhitektura. PhD je kandidat na doktorskim studijama na...\nAF ARHITEKTURA Specijalisticke 2 ENTERIJER II 0 x 0 2 x 1 0 x 0\nAF ARHITEKTURA Osnovne 3 ARHITEKTONSKO PROJEKTOVANJE I 0 x 0 1 x 2 0 x 0\nAF ARHITEKTURA Osnovne 6 EKOLOŠKI PRINCIPI U ARHITEKTURI 0 x 0 3 x 1 0 x 0\nAF ARHITEKTURA Osnovne 8 ENERGETSKA EFIKASNOST ZGRADA 0 x 0 2 x 1 0 x 0\nAF ARHITEKTURA Osnovne 8 ENERGETSKI EFIKASNA ARHITEKTURA 0 x 0 2 x 1 0 x 0\nAF ARHITEKTURA Osnovne 9 ARHITEKTURA UNUTRAŠNJIH PROSTORA 2 0 x 0 1 x 1 0 x 0\nVeljko Radulović, Sanja Paunović Žarić Context in the works of Nikola Dobrović on the territory of Herceg Novi Architektúra & urbanizmus


ČETVORO ZADRUGARA NOMINOVANO ZA IZBACIVANJE IZ ZADRUGE! ŠOK odluka Velikog šefa - ONI će morati da se bore za OPSTANAK u rijalitiju! /FOTO/ - Informer\nProteklog petka zadrugari su imali prilike da biraju između dva potrčka koga će poslati u izolaciju, a njihovom odlukom Filip Car će morati da se bori za opstanak u rijalitiju.\nPublika je odlučila da sa Carom u izolaciju ide Dragana Mitrović, međutim, sada je usledila šok odluka Velikog šefa.\nNaime, Filip i Dragana nisu jedini nominovani ove nedelje, već je odlučeno da, nakon što njihova ekipa nije uspela da ih "otkupi" od otmičara, Stefan Karić i Fran Pujas takođe budu nominovani, te će se njih četvoro boriti za opstanak u "Zadruzi".\nVIP zadruga stefan karić zadrugari veliki šef Zadruga 2 zadruga 3 Zadruga 1 Zadruga 4 Zadruga tv pink zadruga rijaliti zadruga pismo džet set zadruga uživo zadruga strim zadruga gledanje zadruga lajv zadruga online tv pink uživo zadruga rijaliti tv pink zadruga jutjub zadruga produkcija zadruga veliki šef filip car Fran Pujas


Najava: Počinje forsiranje tima za Mundijal? | BN\nNajava: Počinje forsiranje tima za Mundijal?\nIli smo u debelom kašnjenju? Srbija protiv oslabljene Nigerije u Londonu (21. 00, RTS 1).\nFudbal 27.03.2018 | 17:30\nPosle poraza od Maroka (1:2), Srbija ima imperativ dobrog rezultata u sudaru s Nigerijom (21.00, RTS 1). Novi neuspeh upalio bi alarm i označio da Orlovi nisu uhvatili trijumfalni pravac manje od tri meseca do početka Mundijala u Rusiji.\nDa će im u Londonu biti lako – neće. Naša reprezentacija ima samo dva poraza u prethodnih deset mečeva, ali će Nigerija biti mnogo više od ozbiljnog testa. Ekipa s afričkog kontinenta je snagu pokazala i u nedavnom okršaju s Poljskom. Na stadionu u Vroclavu slavila je minimalnim rezultatom, pogotkomViktora Mozesa iz jedanaesterca. Prvotimac Čelsija će na stadionu Barneta u Londonu biti kapiten svoje selekcije, pošto je Džon Obi Mikel morao da se vrati u Kinu (obaveze u Tjenđin Tedi) i tako postao jedan od trojice na koje selektor Gernot Ror ne može da računa, povređeni su još Keleči Ihenačo i Onjenkaro Etebo.\nPromena će biti i u našoj ekipi. Očekuje se da selektor Mladen Krstajić rotira tim i šansu pružu igračima koji su imali manju minutažu u sudaru sa Marokom. To znači da bismo od prvog minuta na terenu mogli da vidimo Vladimira Stojkovića, Branislava Ivanovića, Mijata Gaćinovića, Aleksandra Prijovića...\n“Verujem da Krstajić tačno zna šta radi i da nema nikakve frke u reprezentaciji. Nismo odigrali idelano protiv Maroka, ali ne mogu da kažem da sam zabinut, ipak su ovo prijateljske utakmice. To je poslednja šansa da selektor proveri neke rezervne varijante, testira razne opcije i da se uveri šta ne štima u timu, šta bi trebalo popraviti. Očekujem da od večeras Krstajić počne da forsira onaj tim koji će igrati na Svetskom prvenstvu. Naravno, sigurno nedostaje povređeni Sergej Milinković Savić”, podseća nekadašnji reprezentativni goloman Ivica Kralj, u izjavi za Informer.\nSusret u Londonu trebalo bi da nagovesti s kakvim idejama idemo u Rusiju.\n“Očigledno je da nemamo jasan plan, koncept, model i filozifiju igre. Taj problem se ne rešava preko noći, trebalo ga je rešiti mnogo ranije. Davno smo morali da odlučimo šta je to što želimo da igramo. I da se onda - s vremena na vreme - prilagodimo dobrim i lošim stvarima protivnika. Na taj način bismo otišli završeni na Svetsko prvenstvo. A to je process. Bojim se da smo u debelom kašnjenju i da neće biti vremena da stvari prorade kako bi trebalo. Jedino što me malo hrabri jeste kvalitet naših reprezentativaca, mogu stvari brzo da pohvataju kako bi počeli da liče na ekipu. A ne da se neko ko se zove Maroko poigrava s nama”, smatra u kolumni za Blic iskusni stručnjak Milorad Kosanović.\nNigerija je vrlo autoratitavino prošla kroz afričke kvalifikacije. Nemački stručnjak Ror spakovao je vrlo disciplinovan tim. Tome u prilog podatak da je samo jednom poražen u prethodnih 13 mečeva, a da je pre Poljske (1:0) tukao i Argentinu (4:2).\n“Na predstojećoj utakmici nije nam najbitniji rezultat. Želimo da vidimo šta možemo, da učimo i uverimo se koliko fudbaleri mogu da nam pruže. Momcima je potreban takmičarski duh i mislim da će ga na ovom susretu dobiti”, rekao je Ror.\nSRBIJA - NIGERIJA, 21.00 (RTS 1)\nKapacitet: 5.176 mesta\nSRBIJA: Stojković - Basta, Ivanović, Nastasić, Kolarov - Milivojević, Matić - Živković, Tadić, Gaćinović - Prijović. Selektor: Mladen Krstajić.\nNIGERIJA: Uzuo - Mozes, Ekong, Balogun, Idovu - Onazi, Endidi, Ebuei - Ivobi, Musa, Igalo. Selektor: Gernot Ror.


Čepurin: Zašto su Englezi napali Rusiju u Srbiji — baš sada?\nV. B. 26. marta 2018. 04:15\n„Činjenica je da je izvršen bahati pokušaj ubistva našeg državljanina, a Englezi su bukvalno sedeli i sve to posmatrali. To već govori mnogo. Oni sada daju komentare ovde u Srbiji na dan stravične tragedije, na godišnjicu ubijanja nedužnih civila, hiljada ljudi. To objašnjava njihov odnos, njihovo ’poštovanje‘ prema žrtvama koje su oni pobili. Optužuju Rusiju, a zapravo pokušavaju da zaborave zločine koje su oni počinili“.\nHvala naravno da je tako


PREDAO SE SAM Osumnjičenom za napad na Goranca i ubistvo MMA borca određen pritvor - Srpskainfo\nJanjoš se predao policiji sinoć oko 21 sat a sudija za prethodni postupak odredio mu je pritvor po četiri tačke; zbog okolnosti koje ukazuju na mogućnost bjekstva, mogućnosti uticaja na svjedoke, mogućnosti da ponovi odnosno dovrši krivično djelo za koje je osumnjičen i zbog uznemiravanja javnosti – kaže izvor Blica iz novosadskog Višeg suda, prenosi Blic.\nPodsjetimo, zbog sumnje da je umešan u ovaj obračun koji se dogodio 2. septembra u novosadskom naselju Nova Detelinara Više javno tužilaštvo u Novom Sadu je po nalogu novosadskog Višeg suda raspisalo potjernicu za bivšim policajcem Daliborom Bogdanovićem Boćom i još dvojicom muškaraca za koje postoji osnovana sumnja da su direktni izvršioci ovog krivičnog djela.\nJedan od njih, Daniel Janjoš, koji se sumnjiči da je izvršio krivično djelo teško ubistvo i krivično djelo nedozvoljena proizvodnja držanje i promet oružja i eksplozivnih materija, predao se sinoć policiji a za trećim muškarcem čiji je DNK pronađen u kolima pomoću kojih je izvršen napad i dalje se traga i policija ne saopštava njegov identitet.\nHronika danijel janjošGoran Kovačević GoranacNovi SadubistvoUroš Stefanović


Kapela Sv. Lorenca - EKO KUCA magazin\nKapela_ Sv. _Lorenca\nAVANTO ARCHITECTS, VILLE HARA I ANU PUUSTINEN\nANDERS PORTMAN AND MARTIN SOMMERSCHIELD (WWW.KUVIO.COM) TUOMAS UUSHEIMO (WWW.UUSHEIMO.COM)\nUMETNOST I ARHITEKTURA SU ZAHVALJUJUĆI SVOM VIŠEZNAČNOM I NEPOJMOVNOM JEZIKU BLISKE RELIGIJI I VEZANE SU ZA NADAHNUĆE I LEPOTU. UNUTAR OVOG OBJEKTA SPAJAJU SE UMETNOST I SVAKODNEVNICA. U NJEMU SE ODIGRAVA SVOJEVRSNO STAPANJE SUBJEKTA I PROSTORA, ČULNOG I NADČULNOG, VIDLJIVOG I NEVIDLJIVOG. NJEGOV MIR DUŠU ČINI KROTKOM I PLEMENITOM.\nDruštvene i tehnološke promene podrazumevaju i slobodniji pristup interpretaciji tradicionalnih principa građenja objekata socijalne arhitekture. Takav pristup se manifestuje na različite načine i primenljiv je svuda – od ekspresivne organske arhitekture do svedenih, tihih, minimalističkih prostora. Jedan u nizu primera ovakvih modernih graditeljskih poduhvata je i crkvica Sv. Lorenca u Finskoj. To je moderna građevina čiji minimalistički oblik i pozicija u pejzažu komuniciraju smirenost i bezvremenost.\nCrkvica izgrađena u blizini istorijske crkve Sv. Lorenca delo je studija Avanto Architects nagrađeno prvim mestom na javnom konkursu. Stara kamena crkva sa zvonikom ostaje dominantna odlika pejzaža, dok nova građevina manjeg obima povezuje različite aspekte tog područja ne stavljajući sebe u prvi plan. Prostor po karakteru sveden, skladan i strog, upućen na osnovnu geometriju i njena arhetipska značenja, pruža vernicima okruženje za različita okupljanja i prisustvovanje verskim obredima, simbolišući sigurnost, utočište i utehu. Novi zvonik u uglu zgrade upotpunjava kompoziciju i upućuje poglede posmatrača ka nebu.\nSvetli zidovi su pogodna pozadina za događaje koji se odvijaju u prostorima crkvice. Pregradni zidovi su od belog betona, a krov je od patiniranog bakra. Patina je na sve bakarne površine dodata ručno. Stropovi i ostakljeni zidovi prema groblju prekriveni su patiniranom bakarnom mrežicom, što predstavlja vezu između spoljnog i unutrašnjeg prostora. Pored estetske, mreža ima i utilitarnu vrednost jer smanjuje toplotno opterećenje od sunčevih zraka, dok masivnost zidova uravnotežuje promene temperature i vlage.\nNiski kameni zidovi koji spajaju male vrtove i dvorišta, koriste kamen sa lokaliteta. Prirodni materijali koji će dostojanstveno ostariti, simulacija ljudskog životnog veka utkana u svaku poru građevine, nagoveštaj dugotrajnosti i prisustvo rukotvorina – bile su ideje vodilje prilikom dizajniranja enterijera.\nNekonvencionalno i originalno rešenje sa naglašenom vezom unutrašnjeg i spoljnog prostora i izrazite stilske doslednosti, od osnovne koncepcije do detalja, teže ka obuhvatanju niza varijabli korisnika i programa, sa naglaskom na ‘praznini’ i pročišćenosti. Prostor je podeljen na dva nivoa. Dve kapelice i prostor za polaganje urni, kao i njihovi ulazi i predvorja, nalaze se u prizemlju, a prostor za opela nalazi se u podrumu.\nSobe za osoblje su između javnih površina, u prizemlju i u podrumu. Prolaz kroz prostore je jednosmeran, a rute koje koriste različite grupe posetilaca se ne prepliću, što doprinosi tome da svaka ceremonija kao jedinstven i svečan čin prođe bez uznemiravanja.\nDominantno prisustvo bele boje implicira moralnu čistotu i pravednost\nPrethodni članak Studio_na_Ibici\nSledeći članak Butik_hotel\n20. Dec, 2017.\n15. Apr, 2015.\nKoda – savremena koliba\nKuća od eko-sandwich panela\n07. Nov, 2017.\n21. Apr, 2016.\nKuća sa mikro klimom\n02. Feb, 2016.


PDK neće podržati Vjosu Osmani, LDK bez odluke | Info-ks.net\n27.02.2021 u 12:17\nVV ne očekuje probleme PDK neće podržati Vjosu Osmani, LDK bez odluke\nU Pokretu Samoopredjeljenje (VV), koji je osvojio ubjedljivu pobjedu na izborima 14. februara, ne očekuju probleme prilikom izbora predsjednika Kosova i uvjereni su da to neće biti prepreka formiranju institucija, piše Reporteri.\nPortparol Pokreta Samoopredjeljenje Perparim Kryeziu kaže da su "gubitnici na izborima" razumijeli poruku građana i dodaje da neće biti prepreka za brzo formiranje institucija.\n"Budući da su rezultati jasni i kada to kažem, za razliku od bilo kog izbornog procesa, ovaj izborni proces ima najjasnije rezultate u dva pravca. Jasan je rezultat ko je pobjednik, a ko gubitnik. Stoga vjerujem da su razumijeli i rezultat i potrebu interne rasprave koja pokreće unutrašnju reformu. Zbog toga vjerujem da oni neće predstavljati nikakvu prepreku za formiranje institucija, iako to zvuči paradoksalno, to je za njihovo dobro", rekao je Kryeziu.\nPortparol PDK Avni Bytyqi kaže da PDK neće podržati Osmani za predsjednika, jer ne želi da bude "štaka bilo koje druge političke stranke".\n"Ne vjerujem da su hiljade građana izglasale Demokratsku partiju Kosova za štaku stranaka koje su pobjedile na izborima i koje se pokazuju nesposobnim da riješe ovo pitanje. Mi smo opoziciona stranka, i tako ćemo se ponašati u skupštini. Demokratska partija Kosova neće glasati Osmani za predsjednicu", dodao je Bytyqi.\nFunkcioner LDK Naser Rugova je rekao da bi odluku o podršci Osmani za predsjednicu Kosova trebalo da donese rukovodstvo te stranke.\n"Ovu odluku treba da donese rukovodstvo stranke, a ne odlazeći lider koji nam je doneo ovaj izborni debakl. Sljedeće moramo procjeniti volju poslanika. Koji lider u takvoj stranci primorava poslanike da tu i tamo donose odluke. Osmani je, otišla u suparničku političku stranku, ali ako teži predsjedničkoj poziciji, mora da razgovara sa svim političkim strankama, da im približi svoj koncept i viziju, kako bi pridobila glasove. Mislim da poslanici LDK, a neki od njih su izabrali Hashima Thaçija, ne treba da glasaju za Osmani, ali zašto ne bi napravili kvorum. Na kraju oni su pobjedili, a mi smo izgubili na izborima", rekao je Rugova.


Žigmanov: Hrvatska zajednica u Srbiji isključena iz procesa donošenja odluka na svim nivoima vlasti\n„Hrvatska ima tri predstavnika srpske manjine u hrvatskom parlamentu, a nadamo se da će doći vreme da ćemo imati i predstavnika hrvatske manjine u parlamentu Srbije”, izjavila je danas u Subotici predsednica Odbora za Hrvate van Hrvatske Hrvatskog sabora Zdravka Bušić.\nOna je. povodom Svetog Josipa, jednog od četiri praznika hrvatske zajednice u Srbiji, kao i dve decenije od formalno-pravnog priznanja Hrvata za nacionalnu manjinu u Srbiji, rekla u prostorijama Hrvatskog nacionalnog veća (HNV) da je izuzetno važno da se sporazum koji su Srbija i Hrvatska potpisale počne i realizovati, kao i da hrvatska zajednica u Srbiji uživa ista prava koja uživa srpska zajednica u Hrvatskoj.\nDržavni sekretar Središnje državne kancelarije za Hrvate van Hrvatske, Zvonko Milas, rekao je da bi prisustvo predstavnika hrvatske nacionalne manjine na svim nivoima vlasti u Srbiji, od opština do Narodne skupštine, unapredilo položaj i kvalitet svakodnevnog života Hrvata koji žive na ovom području.\n“Hrvatska zajednica u Srbiji je jedna od najagilnijih zajednica sa više od 300 projekata godišnje i zaista je zadovoljstvo sarađivati na planu kulture i svim područjima života koji mogu doprineti očuvanju onoga po čemu se prepoznaju kao pripadnici hrvatskog naroda“, ocenio je Milas, dodajući da je za hrvatsku zajednicu važno očuvanje kulturnog i verskog identiteta, ali i razvijanje savremene kulture.\nPrema rečima predsednika Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini (DSHV), Tomislava Žigmanova, najurgentiji problem sa kojim se hrvatska zajednica u Srbiji suočava je isključenost iz procesa donošenja odluka na svim nivoima.\n“Verujemo da se prepoznajemo kao pouzdani partneri vlastima u Hrvatskoj, da odgovorno obavljamo naše dužnosti, da kvalitetno artikulišeno interese unutar prostora hrvatske zajednice i da sa vlastima Srbije, ukoliko oni iskažu određenu vrstu pozitivnog stava i odnosa, možemo takođe da budemo instance koje grade svetliju perspektivu u Srbiji kao demokratskom društvu”, kazao je Žigmanov.\nPodrška matične države je svake godine sve veća, istakla je predsednica HNV-a Jasna Vojnić i dodala da se ona ogleda u podržavanju ključnih projekata, među kojima je izgradnja Hrvatske kuće u Subotici, kao i u kadrovskom osnaživanju Hrvatskog nacionalnog veća.\n“Danas, na naš dan zajednice, nažalost, neće biti predstavnika ni sa lokalnog, pokrajinskog, ni republičkog nivoa, ali želimo da verujemo da će se to uskoro promeniti i da ćemo uživati i njihovu podršku”, rekla je Vojnić.\nDemokratski savez Hrvata u Vojvodini Hrvatska kuća Hrvatska nacionalna zajednica Hrvatsko nacionalno veće Jasna Vojnić Srbija - Hrvatska Tomislav Žigmanov


stranka - Sputnjik Srbija\nHaradinaj nije digao ruke od politike iako je podneo ostavku\nDokle god je Haradinaj živ on će u svojoj stranci dobiti svake izbore. Ako je dao ostavku na stranačku funkciju, nije digao ruke od politike, inače bi to rekao, komentariše politikolog sa Kosova Nedžmedin Spahiju odluku Ramuša Haradinaja da napusti mesto šefa „Alijanse za budućnost Kosova“.\nBivši članovi „Živog zida“, okupljeni oko Ivana Pernara i Branimira Bunjca, osnovali su danas u selu Kašina „Stranku Ivana Pernara“ (SIP).\nPredsednik Zimbabvea Robert Mugabe smenjen je sa položaja lidera vladajuće stranke ZANU-PF i izbačen iz njenog članstva.\nStranka Albanaca: Da se rasvetle motivi ubistva Idrizija\nVodeća stranka Albanaca u Makedoniji, Demokratska unija za integraciju, saopštila je da traži od nadležnih institucija da rasvetle motive ubistva gradonačelnika Bogovinja Hazbija Idrizija.\nSarkozi odlazi s mesta lidera stranke\nBivši francuski predsednik Nikola Sarkozi saopštio je da će podneti ostavku na mesto lidera stranke Republikanci, otvarajući time mogućnost da se ponovo kandiduje za predsednika zemlje.\nU Češkoj će se pojaviti novi politički pokret, koji bi u budućnosti mogao da preraste u stranku koja će podržavati politiku predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina.\nAko vremena i dalje budu teška i ako treba pronaći meru između uticaja Istoka i Zapada, ako treba pomoći Vladi da prođe u tom lavirintu, da se taj srpski brod provede, ja sam tu.\nGlavaš u tajnosti postrojio stranačku gardu (video)\nOsuđenik za ratni zločin Branimir Glavaš u tajnosti organizuje vežbe mladića okupljanih u Slavonsku sokolsku gardu, preneli su danas hrvatski mediji, na šta Glavaš odgovara da je reč o unutarstranačkoj sportsko-rekreativnoj sekciji HDCCB-a.\nZarekao sam se, neću da pravim novu stranku\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić je izjavio da ne namerava da napravi novu političku partiju.


Buš: Stvaramo lepši i mirniji svet za buduće generacije\n" hspace=2 src="/serbian/images/ap_us_bush_carrier_ship_7oct06_eng_195.jpg" width=210 align=right vspace=2 border=0>Američki predsednik Džordž Buš izjavio je da će američke snage koje se bore u stranim zemljama doprineti stvaranju lepšeg i mirnijeg sveta za buduće generacije. Buš je govorio na ceremoniji simboličnog «krštenja» nosača aviona nazvanog po njegovom ocu, bivšem predsedniku Džordžu Herbertu Vokeru Bušu.\nKada objašnjava američku borbu protiv terorizma, predsednik Buš često se osvrće na izazove sa kojima su se Amerikanci suočavali u toku II svetskog rata. On to čini iz ličnih razloga, budući da je u to vreme njegov otac, kao mornarički pilot, učestvovao u 58 borbenih letova, a njegov avion je jednom prilikom oboren iznad Pacifika. Džordž Herbert Voker Buš se katapultirao iz aviona u plamenu, a spasila ga je posada jedne podmornice.\nPredsednik Buš kaže da je generacija njegovog oca naučila imperijalni Japan i nacističku Nemačku važnu lekciju – «da nijedan vojnik nije jači od vojnika koji se bori za slobodnu budućnost svoje dece».\nDžordž Buš napominje da je sloboda SAD ponovo ugrožena zbog terorista, a da su današnji Ameirkanci podjednako hrabri i nesebični kao i prethodna generacija.\n«Danas su Amerikanci na vojnoj službi u dalekim zemljama, i na dalekim morima, od ostrva jugoistočne Azije preko Roga Afrike do planina Avganistana i Iraka. I ponovo će, uz istrajnost i hrabrost i uverenje u moć slobode, nova generacija Amerikanaca budućim generacijama ostaviti svet sa više nade, i više mira.»\nPredsednik Buš govorio je na krštenju najnovijeg nosača aviona američke mornarice, broda teškog 90.000 tona koji je nazvan po njegovom ocu. Stariji predsednik Buš je tu čast nazvao ostvarenjem sna svakog mornaričkog pilota. On se pridružio svom sinu u odavanju priznanja savremenim oružanim snagama Amerike, rekavši da su današnji vojnici podjednako odlučni kao i oni koji su se borili u II svetskom ratu, veterani koji su kasnije nazvani «najvećom generacijom».\n«Po mom skromnom mišljenju, mi nismo bili ništa veći od mladih koji danas služe u našoj vojsci. Oni se bore, i čine to dobrovoljno».\nCeremoniji u mornaričkom brodogradilištu u Virdžiniji prisustvovao je i veći deo porodice Buš. Aktuelni predsednik iskoristio je priliku da se našali na račun svoje majke, energične Barbare Buš.\n«Džordž Herbert Voker Buš je poslednji u liniji «Nimic» nosača aviona. On je neumoljiv. Ne može se uzdrmati. On je nepokolebljiv, i nezaustavljiv. U stvari, verovatno je trebalo da dobije ime po Barbari Buš.»\nNa nosaču avionu čija je izgradnja koštala 6 milijardi dolara služiće 6.000 mornara, a očekuje se da će on biti u punoj funkciji 2008. godine.


Teatar Le Studio vas čeka… (repertoar) – NovostiDana.rs\nTeatar Le Studio vas čeka… (repertoar)\nNovu teataresku godinu u pozorištu Le Studio u subotu, 16. januara od 20 časova otvara najpopuarlnija komedija „Raspareni par“, koja je imala više od 50 igranja.\nRađena je po kultnom filmu „Odd couple“, a adaptirana je u potpunosti u srpski kontekst. U „Rasparenom paru“ ćete prepoznati sebe, svoje prijatelje, vaše fore i navike – svakodnevnicu koju volite. Ovo je priča o dva dugogodišnja prijatelja – Srećku i Raši, koji sticajem okolnosti počinju da dele stan u Beogradu. Međutim, njihove ideje, navike i životni stilovi se baš i ne poklapaju… Da li će prijateljska ljubav pobediti goleme probleme ovog rasparenog para?\nFoto: Le Studio/Danilo ČečevićIz predstave „Raspareni par“\nTeatar Le Studio je ušuškan na donjem Dorćolu više liči na dnevnu sobu ili vaš omiljeni bar, nego na pozorišta na koja ste navikli. Dočekaće vas nasmejani tim pozorišta i prijatna atmosfera sa odličnom muzikom, smestićete se u neobična sedišta (tu su kauči, neobične stolice) i sačekati početak predstave.\nPredstave se igraju na metar od vas, one su žive, zabavne i direktne – svaka je različita i sa svakom ćete se povezati. A posle vas očekuje nastavak večeri u opuštenoj atmosferi sa glumcima predstave.\n„Želimo da proslavimo sa našom publikom ulazak u treću godinu redovnog repertoara. I pored svih problema sa kojima se susrećemo kao nezavisno pozorišne (nedostatak podrške i sredstava), uspelimo smo da istrajemo u borbi za ono u šta verujemo – pozorište koje živi (#pozoristezivi) i koje zaista pripada publici“, rekli su nam Le Studija.\nViše informacije o Le Studiju možete pronaći na sajtu www.lestudio.rs


Psihološki problemi :: Psiholog online ~ Burek savetovaliste\nTema: Psihološki problemi (Moderatori: WhiteGoa, B@mbin@)\nTrenutno vreme je: 23. Apr 2021, 05:03:19\nTema: Psihološki problemi (Pročitano 40178 puta)\n18. Mar 2006, 13:40:47\nPostoje različite podele psiholoških problema. Jedna podela je prema emocionalnom stanju koje dovodi do psihičke patnje i koje osobu ometa u svakodnevnom funkcionisanju. Takva emocionalna stanja su anksioznost, depresija, bijes i stres. Ova emocionalna stanja nazivaju se neadaptabilnim ili disfunkcionalnim stanjima. Najbolji opis ovih stanja, u stvari, je samoodmažuće stanje, jer ostajanjem u ovakvom stanju bez rješavanja problema (samostalno, uz pomoć bliskih osoba ili stručnjaka) osoba sama sebi odmaže u postizanju ličnih ciljeva i trpi patnju. Emocionalna patnja osobu dalje dodatno ometa u svakodnevnom funkcionisanju čime sama sebi stvara nove probleme i ulazi u zatvoreni krug: još više emocionalne patnje - još više problema...\nSpoljašnji aktivirajući događaji, odnosno praktični problemi su: iznenadni stresni i traumatski događaji ili dugotrajni akumulirajući stresni i konfliktni događaji u bilo kojoj oblasti života (školovanje, posao, ljubavni, bliski i poslovni međuljudski odnosi, materijalni i socijalni uslovi života, itd.).\nUnutrašnji aktivirajući događaji, odnosno psiho-organski problemi su: razvojna kriza (npr. adolescencija, kriza srednjih godina), neurološki poremećaji, hormonalni disbalans (npr. poremećaj u funkcionisanju štitne žlijezde, menopauza, PMS), akutna ili hronična organska bolest, itd.\nDa li će osoba povodom određenog aktivirajućeg događaja razviti emocionalni poremećaj, zavisi od njene procjene tog događaja kao značajnog (ugrožavajućeg, opasnog). Drugim riječima, hoće li osobu ono što joj se dešava u životu dovesti u samoodmažuće stanje zavisi od njenog načina razmišljanja o tom događaju, nezavisno od toga šta se objektivno desilo.\nUpravo zbog toga različite osobe u istoj situaciji različito emocionalno reaguju. To što u određenoj situaciji jedna osoba nema emocionalni problem, a druga ima, ne znači da je prva osoba "bolja" od druge. To samo govori u prilog dobro poznatoj činjenici da se ljudi razlikuju, te da - ukoliko želi efikasno da izađe na kraj sa događajem koji joj se desio - prva osoba ne mora, a druga osoba mora da uloži dodatan napor da (pored rješavanja praktičnog ili psiho-organskog problema) riješi i emocionalni problem povodom praktičnog ili psiho-organskog problema.\nPostojanje emocionalnog problema nije sramota; problemi su sastavni dio života i moramo ih rješavati ukoliko želimo da živimo zadovoljavajući i sretan život. Ipak, rješavanje emocionalnih problema (kao i rješavanje praktičnih i psiho-organskih problema) nekad je teško i zahtjeva upornost. Suočeni sa alternativom patnje i frustracije zbog nepostizanja ličnih ciljeva, šta nam ostaje?\nObavestenje: Poruka je preseljena od strane moderatora Livingston (Vreme: 17. Feb 2008, 20:36:03)\nPoruka #1 18. Mar 2006, 13:43:41\nVećina ljudi doživi osjećanje anksioznosti (strepnje, tjeskobe) prije značajnih događaja kao što su važan ispit, poslovna prezentacija, prvi sastanak sa seksualno privlačnom osobom. Kada ljudi doživljavaju anksioznost, tipično osjećaju uznemirenost, neprijatnost i napetost. Osjećati se anksiozno u ovakvim situacijama je adekvatno i to stanje obično kratko traje. Ova osjećanja se ne svrstavaju u kliničku anksioznost, već su uobičajen dio svakodnevnog života, jer ljudi prirodno osjećaju anksioznost kada su suočeni sa prijetnjom, opasnošću ili kada su pod stresom.\nS druge strane, poremećaji anksioznosti su ozbiljni emocionalni poremećaji koji ispunjavaju život osobe preplavljujućom anksioznošću i strahom koji su hronični, intenzivni i mogu se progresivno pogoršavati ukoliko se ne tretiraju. Obuzeti napadima panike, opsesivnim mislima, noćnim morama ili neprestanim zastrašujućim fizičkim simptomima, neki ljudi sa poremećajem anksioznosti postaju zatvorenici u kućnom pritvoru. Uobičajeno, poremećaji anksioznosti se razvijaju tokom rane adolescencije ili ranog odraslog doba.\nPoremećaji anksioznosti su kategorsani na sledeći način:\nPanični poremećaj. Ljudi sa paničnim poremećajem pate od ozbiljnih napada panike bez očiglednog razloga. Napadi panike izazivaju doživljaj kao da će se osoba onesvjestiti, poludjeti ili doživjeti infarkt i umrijeti. Manifestuje se lupanjem srca, nelagodom ili bolom u grudima, znojenjem, drhtanjem, zažarenošću ili trncima po dijelovima tijela, suhim ustima i doživljajem gušenja, strahom od umiranja i gubljenja kontrole, doživljajem nestvarnosti, itd. Napadi panike često se javljaju sa agorafobijom – strahom da će se doživjeti napad panike na mjestima sa kojih bi bilo teško pobjeći, te se takva mjesta izbjegavaju.\nBiološka pozadina anksioznosti je “alarmni sistem” koji služi obezbjeđivanju zaštite organizma aktiviranjem „dodatne energije za bježanje ili borbu” u potencijalno ugrožavajućim situacijama. Sama po sebi anksioznost ne predstavlja abnormalnu reakciju, već kao dio naslijeđenog repertoara ljudske prirode, ona predstavlja normalnu manifestaciju ljudske prirode\nProblemi anksioznosti nastaju kada je osoba preosjetljiva, odnosno kada su „alarmni sistemi” osobe previše osjetljivi i uključuju se prelako, tako da se anksioznost javlja u pogrešno vrijeme. Ako osoba doživljava anksioznost u situacijama u kojima drugi nisu anksiozni, to govori da osoba ima preosjetljive „alarmne sisteme.”\nPoremećaji anksioznosti uspješno se tretiraju psihološki, medikamentima ili njihovom kombinacijom. Pošto svaki poremećaj anksioznosti ima svoje posebne karakteristike, tretman ne mora biti isti za svaki poremećaj. Važno je precizno utvrditi specifičan problem prije odluke o načinu tretmana. Izbor jednog, drugog ili oba tretmana zavisi od preferencija osobe koja ima problem, preferencija profesionalca koji pruža usluge tretmana, kao i od vrste poremećaja anksioznosti.\nNetretiran poremećaj anksioznosti izvor je brojnih onesposobljenosti. Kada se podvrgne tretmanu, osoba koja ima problem i profesionalac koji pruža usluge tretmana, rade zajedno kao tim. Ako jedan tretman ne daje rezultate, treba potražiti drugi. Tretman po pravilu treba da uključuje informisanje, edukaciju i savjetovanje s ciljem da osoba razumije svoje emocionalno stanje, disfunkcionalne načine razmišljanja i obrasce ponašanja.\nPoruka #2 18. Mar 2006, 13:45:29\nMeđutim, ako osjećanje tuge traje dvije sedmice ili duže, te ako negativno utiču na svakodnevne aktivnosti, vjerovatno se dešava nešto ozbiljnije od doživljaja “potištenosti.”\nNe postoji jedinstven odgovor na pitanje o uzroku depresije. Neke depresije se znak da su određeni mentalni i emocionalni aspekti života osobe izbačeni iz ravnoteže. Na primjer, to mogu biti značajne životne prekretnice ili životni stresori. U drugim slučajevima može se raditi o biološkim i genetskim faktorima koji dovode do hemijskih procesa u organizmu koji utiču na raspoloženje i proces razmišljanja.\nDepresija može ozbiljno smanjiti sposobnosti funkcionisanja u svakodnevnim situacijama. Izgledi za oporavak depresivnih osoba koje koriste profesionalnu pomoć su veoma dobri. Radeći sa obučenim profesionalcem za primjenu adekvatnih principa i tehnika, ljudi koji pate od depresije mogu ponovo uspostaviti kontrolu nad svojim životom.\nPoruka #3 18. Mar 2006, 13:47:12\nLjutnja je potpuno normalna i zdrava ljudska emocija. Ali kad izmakne kontroli, ljutnja se pretvara u bijes i postaje destruktivna, te može prouzrokovati brojne probleme – na poslu, u bliskim odnosima i cjelokupnom kvalitetu života. Osoba obuzeta bijesom može imati doživljaj da je u nemilosti nepredvidive i snažne emocije koja upravlja njenim životom. Problem bijesa uspješno se tretira metodom Anger Management koja podrazumijeva upravljanje ljutnjom prije nego što se pretvori u bijes i počne da upravlja životom osobe.\nTri su načina kontrolisanog izražavanja ljutnje:\nAsertivnost.(1) Izražavanje ljutnje na asertivan – neagresivan – način je najzdraviji način izražavanja ljutnje. Asertivna osoba može jasno izraziti svoje potrebe, kao i kako njene potrebe mogu biti zadovoljene bez povrijeđivanja drugih. Biti asertivan ne znači naređivati, niti biti nametljiv, već poštovati sebe i druge uz otvoreno, ali adekvatno izražavanje svojih želja, osjećanja i razmišljanja\nPotiskivanje. Ljutnja može biti potisnuta, a zatim promjenjena ili preusmjerena. To se dešava kada osoba prestane misliti o izvoru ljutnje i fokusira se na nešto drugo s ciljem da zaustavi svoju ljutnju i promjeni je u konstruktivno ponašanje. Opasnost sa ovakvim načinom kontrolisanja ljutnje je u tome što ne podrazumjeva njeno izražavanje, tako da se ona može "okrenuti unutra" i izazvati hipertenziju ili depresiju. Takođe, može izazvati patološke obrasce ponašanja i izražavanja ljutnje, kao što su pasivna agresija (ćutanje, indirektna osveta) ili cinizam, sarkazam, hostilnost i drugi načini frustriranja i iritiranja drugih ljudi "bez očiglednog razloga."\nSmirivanje. Osoba ne mora da kontroliše samo svoje spoljašnje ponašanje, već može da kontroliše i unutrašnja razmišljanja i osjećanja. Na taj način osoba može da smiri ljutnju, umjesto da je potisne ili dozvoli da preraste u nekontrolisani bijes.\nKada ni jedna od ovih tehnika kod osobe ne funkcioniše, vrlo je vjerovatno da će neko biti povrijeđen.\n(1) Ne postoji adekvatan prevod termina asertivnost (eng. to assert = izraziti). U psihološkoj terminologiji, asertivnost znači izražavanje sopstvenih misli, osjećanja i uvjerenja, na direktan, iskren i adekvatan način koji uvažava prava drugih.\nDa li je dobro “izbaciti to iz sebe”\nDa je dobro “izbaciti to iz sebe” na nekontrolisan način predstavlja opasan mit, koji neki ljudi koriste da bi opravdali svoj bijes i povrijeđivanje drugih. Istraživanja su pokazala da “izbacivanje iz sebe” dovodi do eskalacije bijesa i agresivnog ponašanja, te ni na koji način ne pomaže osobi koja je ljuta (kao ni osobi na koju je ljuta) da riješi problem-situaciju. Agresija rađa agresiju.\nLjudi koji se lako razbjesne imaju nisku toleranciju na frustraciju, odnosno imaju doživljaj da ne bi trebali biti izloženi frustracijama, neugodnostima ili uznemiravanjima. Oni ne mogu prihvatiti stvari kakve jesu, tako da se razbjesne ako im situacija izgleda nepravedna, npr. ako ih ispravljaju za sitne greške. “Izbacivanje iz sebe” ne mijenja uzrok agresije (nisku toleranciju na frustraciju), već ga održava.\nLjudi koji nisu naučili da prepoznaju i konstruktivno izraze svoju ljutnju, sami sebe uvode u stanje bijesa koji provocira strah i agresiju kod drugih ljudi, te na taj način konstantno proizvode sukobe onemogućavajući rješavanje svojih problema. S druge strane, ukoliko potiskuju ljutnju, ljudi često omalovažavaju druge, kritikuju sve i svakoga i na sve imaju cinične komentare. U oba slučaja, ne iznenađuje da osobe koje dozvoljavaju da ljutnja upravlja njihovim životima nemaju uspješne odnose sa drugim ljudima. Cilj Anger Management-a je kontrola i ublažavanje emocionalnog stanja i fiziološke uznemirenosti koju nekontrolisana ljutnja izaziva.\nVrlo često ljudi ne mogu da izbjegnu događaje ili ljude koji ih frustriraju i ljute, niti mogu da ih promjene, ali mogu da nauče da kontrolišu svoje reakcije umjesto da njihove reakcije kontrolišu njih. Kada se osoba obrati savjetniku, treba da mu kaže da ima problem sa ljutnjom koji želi da riješi i da se raspita koji pristup savjetnik koristi. Važno je da provjeri da taj pristup nije usmjeren na “stupanje u kontakt sa vlastitim osjećanjima i njihovo izražavanje” - to bi upravo mogao biti problem koji osoba ima. Osoba sa izraženim problemom kontrolisanja ljutnje može da promjeni svoje reakcije za 8 do 10 sedmica.\nPoruka #4 18. Mar 2006, 13:49:21\nBrz tempo života, međuljudski odnosi, dugotrajno obrazovanje, poslovna kompeticija, borba za moć, društveni status ili golu egzistenciju, kontinuirani su izvor stresnih događaja. Stresni događaj, odnosno stresor, definiše se kao događaj koji osoba procjenjuje kao ugrožavajući ili opasan za nešto što je njoj važno, odnosno kao događaj za koji smatra da može izmjeniti tok njenog života. Stresor je, takođe, zahtjev kojem osoba ne može da udovolji.\nUkratko, u stanju akutnog stresa osoba doživljava patnju, i to u prvom redu emocionalne prirode, a kod razvijenog stanja hrončinog stresa osoba se navikava na manifestacije stanja stresa i ne opaža ih kao problem, ali razvija brojne somatske simptome. Manifestacije stanja stresa i dalje "zvone na sva zvona" USPORI! ODMORI! OPUSTI SE!, ali pošto osoba u stanju hroničnog stresa više nema doživljaj lične patnje i ignoriše napetost, s vremenom dolazi do opšte fizičke iscrpljenosti, a na kraju i do kolapsa organizma.\nSve veći broj ljudi u savremenom svijetu, zbog neznanja i ignorisanja signala stresa, trpe psihofizičke tegobe dug vremenski period, oštećujući određene neurološke funkcije ili organe u tijelu.\nStres menadžment podrazumijeva učenje i sticanje vještina prepoznavanja stanja stresa i upravljanja sopstvenim životom uprkos stresorima sa kojim se neprekidno susrećemo, kroz kontrolisanje i smanjivanje uticaja stresora. Naučene vještine omogućavaju osobi da efikasno izlazi na kraj sa teškim situacijama s ciljem da se osjeća bolje i povrati osjećaj kontrole u svoj život.\nPoruka #5 18. Mar 2006, 15:05:44\nma sve bih ja to natero da ustaje s pevcima,da ceo dan kopa, rilja i kosi, da vi's kako bi nestali svi psihicki problemi :mrgreen:\nPoruka #6 19. Mar 2006, 02:04:02\n:D ima istine u tvojoj rečenici :D\nPoruka #7 19. Mar 2006, 20:48:19\nljudi koje ja znam, govorim o onima koji kukaju na sve i svasta, zale se i pate od svih mogucih laksih i drustveno prihvatljivih psihosomatskih simptoma i sindroma, e bas ti 'mucenici'\ncesto ustaju u podne... ne rade nista i zive na necijoj grbaci,\nne kazem da je pravilo...\nali... nemam mnogo razumevanja\nmeni je super, i sama sam za to kriva :mrgreen:\nPoruka #8 20. Mar 2006, 12:12:23\n@snob 100% u pravu\nPoruka #9 16. Feb 2008, 19:23:31\nMi i deca\nE, nedao vam Bog da patite od paničnog poremećaja. . . Guglajte malo, informičite se, pa onda komentarišite ono šta ne znate.\n"Normalni" ne veruju "nenprmalima" dok ih jednog dana ne klepi. Um je najneispitanija oblast medicine - think 'bout that!\nOznake: osobi stres kolapsa religiozne okp status tretiranje jevtic prisilnemisliodsatane prisli\npsihologije kriza hronicna greh velika upravljati ideje kvalitet nasilni moma