Predstavljamo predavače drugog Foruma menadžera u Banjaluci - Pro Educa\nPredstavljamo predavače drugog Foruma menadžera u Banjaluci\nU Banjaluci će se 21. aprila okupiti stručnjaci iz oblasti liderstva, strateškog planiranja, korporativnog upravljanja, organizacije, kriznog i strategijskog menadžmenta, a svoje učešće do sada su potvrdili:\nBrane Gruban je direktor Dialogos stateških komunikacija, posjeduje preko 40 godina poslovnog iskustva od kojih je preko 20 u konsaltingu u odnosima s javnošću, strateškom komuniciranju i strateškom menadžmentu.\nNjegova struč na područja uključuju: odnose s javnošću, komunikacijske strategije, menadžment promjena, upravljanje problemima i kriznom komunikacijom, izvršni razvoj i edukacija, odnosi sa zaposlenima, menadžment ljudskih resursa itd.\nBrane Gruban je jedan od osnivača Društva Slovenije za odnose s javnošću (Public Relations Society of Slovenia – PRSS) čiji je bio i predsjednik. Takođe je uspostavio Slovenački ogranak IABC, International Association of Business Communicators sa sjedištem u San Franciscu i bio direktor cjelokupnog IABC-a. Posjeduje ABC akreditaciju (Accredited Business Communicator). Mnogi projekti iz njegovog portfolia radova su priznati i nagrađeni brojnim međunarodnim nagradama kao što su IABC Gold Quill Award u tri navrata.\nDiplomirani ekonomista sa završenim MBA i više od 20 godina iskustva u managementu u regionu i zapadnoj Evropi.\nNajviše vremena je radio kao vođa timova u kojima su rađene promjene i kreirani novi poslovni modeli.\nSedam godina je proveo u OMV-u, kao Direktor maloprodaje za Sloveniju, zatim direktor marketinga za region Adriatic i na kraju kao direktor marketinga u OMV GmbH u Beču.\n2010 godine osnovao je svoje preduzeće čija je osnovna djelatnost konsalting i interni management na područjima marketinga, prodaje, razvoja novih poslovnih modela i projektnog menadžmenta – kao vanjski vođa projekta ili kao konsultant za implementaciju projektnog načina rada.\nNajviše radi sa malim i srednje velikim preduzećima, sa vlasnicima koji su istovremeno i rukovodioci.\nViši menadžer u PwC SEE timu za poslovno savjetovanje kojem se pridružio iz Deloitte Consultinga.\nMislav Slade-Šilović je viši menadžer u PwC SEE timu za poslovno savjetovanje kojem se pridružio iz Deloitte Consultinga. Posljednih osam godina savjetuje ključne kompanije u jugoistočnoj Europi iz privatnog i javnog sektora, a njegov glavni fokus uključuje projekte transformacije, operativnog i strateškog restrukturiranja te izrade strategije.\nIako ga prvenstveno karakteriše strateški pristup izazovima klijenata, u posljednje tri godine je u okviru kompleksnih projekata restrukturiranja snažno podržavao implementaciju i “change management” gdje je svojim klijentima pomogao u postizanju opipljivih rezultata u domenu rasta i profitabilnosti. Njegova ključna industrijska ekspertiza uključuje energetiku, maloprodaju/FMCG i javni sektor.\nMislav je na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu studirao makroekonomiju te je bio član upravnog savjeta Hrvatske studenske asocijacije. Zahvaljujući uspješnim akademskim rezultatima osvojio je i stipendiju na Corvinus Univerzitetu u Budimpešti, gostovao na Bocconiju i sl.\nMislav je dugo vremena aktivno igrao tenis i odbojku, a svoj sportski duh i usredotočenost na rezultat uspješno primjenjuje i u rješavanju poslovnih problema.\nVladimir Vanja Vulić je konsultant u oblasti menadžmenta, inovacija i društvenih medija. Ima 12 godina iskustva kao predavač Strategijskog menadžmenta na Ekonomskom fakultetu Podgorica, na kome je trenutno doktorant i piše doktorsku disertaciju pod naslovom “Strategija i preduzetništvo u funkciji stvaranja sistemske inovativne sposobnosti organizacije“.\nVanja je jedan od pionira internet preduzetništva u Crnoj Gori. Radio je za klijente kao što su UNDP Crna Gora, Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije, Social Innovation Laboratory Zagreb, Publik (za Alkaloid Skoplje), Britanski savjet Crna Gora, Bearingpoint…\nSuosnivač je i Digitalizuj.me i programski direktor konferencije Spark.me, jedne od najvećih tehnoloških/biznis konferencija u Evropi.\nVanja je redovan predavač na konferencijama, a teme o kojima govori su biznis strategija, liderstvo, upravljanje inovacijama i promjenama, preduzetništvo i društveni mediji.\nbih Forum menadžera Forum menadžera Banjaluka interno komuniciranje korporativno upravljanje krizni menadžment poslovna edukacija poslovni forum preduzetništvo Proeduca projektno vođenje upravljanje promjenama\nDobre priče vrijedi nastavljati – drugi Poslovni forum menadžera Republike Srpske 21. aprila\nCentar za edukaciju Pro Educa organizuje seminar pod nazivom „Key account management i pregovaranje“ u Sarajevu, 11. oktobra. Upravljanje ključnim kupcima (Key Account Management) je jedan od najbitnijih procesa u...


Evropske berze: Pad cijena akcija na početku nedjelje – The PRESTIGE\nGiganti društvenih mreža uvode pretplate prije 8 minutaKvalitet novih automobila nikad nije bio gori prije 23 minutaJokić dobio najveći ugovor u istoriji NBA lige prije 26 minutaWall Street: Najlošije polugodište od 1970. godine prije 33 minutaBitcoin ima najgori mjesec od osnivanja prije 49 minutaPreminula Suzana Rađen - Todorić urednica BN TV prije satKojim kompanijama treba uvesti porez na ekstraprofit jučeMikro i mala preduzeća najuticajnija na Malti, a srednje firme u Estoniji jučePrivreda EU potpuno oporavljena od korona krize jučeOprez na Wall Streetu, indeksi stagnirali juče\nBerza 12.06.2017. berza, cijena akcije, evropske berze\nNa evropskim berzama u ponedjeljak ujutru su cijene akcija pale, kao i na Wall Streetu i azijskim tržištima, a pod najvećim je pritiskom tehnološki sektor\nSTOXX 600 indeks vodećih evropskih akcija bio je oko 10,00 sati u minusu 0,4 %, nakon što je u petak porastao 0,3 %. Londonski FTSE indeks bio je oko 10,00 sati na gubitku 0,35 %, na 7.501 bodu, dok je frankfurtski DAX oslabio 0,40 %, na 12.768 bodova, a pariski CAC 0,45 %, na 5.274 boda.\nNa tržištima vlada oprez jer su u petak američki S&P 500 i Nasdaq indeks pali zbog pritiska na tehnološki sektor. Taj je sektor posljednjih nedjelja snažno rastao, dok je u petak uslijedila korekcija cijena, pa su akcije Applea, Facebooka i Alphabeta pojeftinile više od 3, a Microsofta više od 2 %. Zbog toga je jutros cijena akcije užnokorejskog Samsunga pala 1,8 %, dok su akcije Taiwan Semiconductora i japanskog Sharpa pojeftinile između 1,6 i 2,4 %.\nProšlonedjeljni vanredni izbori u Britaniji nakon kojih je Konzervativna stranka premijerke Therese May izgubila većinu u parlamentu nisu osjetnije uticali na tržišta, osim što je kurs britanske funte pao.\nTržišta nisu osjetnije reagovala ni na svjedočenje bivšeg direktora FBI-a Jamesa Comeya u Senatu o istrazi o uplitanju Rusije u lanjske predsjedničke izbore u SAD-u jer to svjedočenje nije donijelo ništa novo o čemu mediji već nisu pisali. Sada se, pak, fokus ulagača usmjerava na dvodnevnu sjednicu čelnika američke središnje banke, koja završava u srijedu.\nSada se fokus ulagača usmjerava na dvodnevnu sjednicu čelnika američke centralne banke, koja završava u srijedu.\nA jutros podršku tržištima pruža rast cijene nafte, nakon što su prošle nedjelje pale gotovo 4 %. Jutros je cijena barela na londonskom tržištu porasla 0,5 %, na 48,35 dolara. I na američkom je tržištu barel poskupio 0,5 %, na 46,05 dolara.


Politika želi kontrolu ekrana – inmedia.ba\n0 26 Jula, 2012 17:30\nNakon afere oko “upravljačkog odbora” Federalne televizije, u utorak je prvo Zastupnički, a potom i Dom naroda Parlamenta FBiH donio odluku o raspisivanju konkursa za izbor tri nova člana UO RTVFBiH. I to sva tri odjednom, na osnovu ”prelaznih odredbi” iz Zakona o RTVFBiH koje su prije tri godine već jednom postojale, te kao takve više nisu pravno validne.\nPoslovni odbor RTVFBiH jučer je uputio saopštenje medijima u kojem kaže da se ponovno radi na svjesnom kršenju važećih zakonskih procedura, a nova parlamentarna većina očito želi raspisivanjem konkursa odjednom imenovati čak tri člana UO RFTVBiH te na taj način izigravati zakonske odredbe koje preciziraju da se u jednoj kalendarskoj godini može izabrati samo jedan član UO. Također, obrazloženo je da je RTVFBiH ponovno izložena brutalnom pokušaju stavljanja pod politički nadzor od novoformirane većine iz Parlamenta FBiH.\n– Nakon što je propao pokušaj imenovanja prinudnog UO RTVFBiH, novoformirana parlamentarna većina u Federaciji BiH sada želi iz procesa potpuno isključiti nadležnu Komisiju za izbor i imenovanja Parlamenta FBiH koja je jedina ovlaštena provesti natječaj za UO RTV Federacije BiH, stoji u saopštenju.\nS tim u vezi, Poslovni odbor RTVFBiH uputio je poziv u sjedište OSCE-a u Beču te pozvao zvaničnike ove institucije da se aktivnije uključe u proces prevladavanja problema kako bi zaštitili Federalnu televiziju od stalnih političkih nasrtaja.\nGeneralni direktor RTVFBiH Džemal Šabić u pozivu adresiranom na predstavnicu OSCE-a za slobodu medija Dunju Mijatović, poziva ovu međunarodnu instituciju da hitno pomogne da RTVFBiH ne potpadne pod direktan politički uticaj. Cilj je prije svega, navodi on, poduzeti niz ključnih reformskih aktivnosti, podići nivo profesionalizma federalnog javnog servisa kako bi se svim protagonistima sa političke scene omogućio jednak pristup u programskim sadržajima RTVFBiH. On također ističe i kako je bez procedura, naprasno i voljom političkih kabineta, novoformirana parlamentarna većina pokušala nametnuti Privremeni upravni odbor RTVFBiH.\nPredsjedavajući Komisije za izbor i imenovanje Zastupničkog doma Parlamenta FBiH Safet Kešo smatra da se novoj većini očigledno ”žuri” sa formiranjem novog UO.\n– Njima se žuri da uspostave strukturu u UO koja bi bila isključivo poslušna toj parlamentarnoj većini i da se informacije putem tog servisa tumače onako kako treba parlamentarnoj većini, posebno SDP-u. To je suština priče. Po zakonu se ne može izvršiti popunjavanje UO tako što će se raspisati konkurs odjednom za tri člana UO, kaže Kešo.\nU septembru prošle godine birani su bošnjački i srpski član UO (Šaban Nurić i Bojan Bošnjak), a kako ističe Kešo, ovi isti ljudi koji se danas brinu za UO RFTVBiH, a to su predstavnici iz SDP-a, SBB-a i dva HDZ-a, prošle godine nisu htjeli podržati prijedlog koji je bio potpuno legitiman.\n– SDP to nije podržao zato što među ponuđenim kandidatima nije bio neko koga su oni očekivali. To je očito trebao biti neko iz SDP-a, a u zakonu jasno stoji da niko od članova UO ne smije biti niti iz jedne političke partije, niti može biti uposlenik FTVBiH. SDP je tada imao svog favorita, ali njega nismo pozvali na intervju zbog toga što nismo mogli kršiti zakon. Tada su sve procedure bile sprovedene striktno po zakonu. Očito je da esdepeovcima to nije odgovaralo i stoga su glasali protiv, mišljenja je Kešo.\nGlumac Christian Bale posjetio žrtve u Aurori


Angelina Jolie pozvat će na ukidanje Republike Srpske? - tportal\nAngelina Jolie pozvat će na ukidanje Republike Srpske?\nZadnja izmjena 20.01.2012 08:44\nObjavljeno 20.01.2012 u 06:55\nSrpski tabloid Kurir piše da holivudska glumica Angelina Jolie u sklopu promocije svog debitantskog filma 'U zemlji krvi i meda' planira osim najavljenog Sarajeva, sredinom veljače posjetiti i Banjaluku te zatražiti ukidanje Republike Srpske\nNjen dolazak u Republiku Srpsku nije službeno najavljen, a Kurir je informaciju o njenom dolasku saznao zahvaljujući Obradu Bubiću, tajniku Saveza logoraša Republike Srpske. 'Poslala mi je poziv da prisustvujem pres konferenciji koju će u maju održati u Banjaluci sa stanovitim Archibaldom Kleinom. Ona se planira aktivirati i zatražiti da se 'kao genocidna tvorevina ukine Republika Srpska'', tvrdi Bubić.\nInformacija o Angelininom dolasku u Banjaluku u najmanju je ruku sumnjiva, no bez obzira na njenu istinitost, čini se da je odlično poslužila dijelu srpskih medija da kreiraju atmosferu netrpeljivosti prema slavnoj glumici o kojoj su se na stranicama njihovih listova pogrdno izrazili i Milorad Dodik, i Emir Kusturica, i Bata Živojinović. Film smatraju 'falsifikatom' jer kao žrtve rata u BiH navodi muslimane.\nPetar Đokić, ministar za rad i boračko-invalidsku zaštitu Republike Srpske, čak optužuje Angelinu da je za negativno prikazivanje Srba u filmu 'primila veliki novac i da je sve orkestrirano'.\nUnatoč negativnoj kampanji u srpskim medijima, film 'U zemlji krvi i meda' dobio je slolidne kritike u svjetskim medijima i osvojio je već prvu nominaciju za uglednu filmsku nagradu Zlatni globus.


HRT: Rusija opozvala registracije Amnestyja i Human Rights Watcha\n21:45 / 08.04.2022.\nRusko ministarstvo pravosuđa objavilo je u petak da je opozvalo registraciju 15 stranih organizacija, uključujući Amnesty International i Human Rights Watch (HRW). Ruski ogranci tih organizacija, uključujući Carnegie Endowment for International Peace, "isključeni su jer je otkriveno kršenje važećeg zakonodavstva Ruske Federacije", navodi se priopćenju ministarstva.\nOdluka, u kojoj nisu navedene pojedinosti o kakvim se kršenjima radi, objavljena je nekoliko dana pošto je HRW sa sjedištem u New Yorku objavio da je otkrio "nekoliko slučajeva u kojima su ruske vojne snage počinile ratne zločine" u Ukrajini.\nUkrajina i zapadne zemlje optužuju Rusiju za ratne zločine, ali Moskva to poriče i tvrdi da ne cilja civile. Rusija tvrdi da provodi "specijalnu vojnu operaciju" za demilitarizaciju i denacifikaciju Ukrajine. Kijevska vlada i zapadni saveznici odbacuju to lažnim izgovorom za neopravdanu invaziju.\nPodružnica zaklade Rosa Luxemburg, zaklada Aga Khan i Institut za međunarodno obrazovanje su među organizacijama kojima je u petak opozvana registracija. Opozvano je devet njemačkih organizacija, tri iz Sjedinjenih Država te po jedna iz Velike Britanije, Poljske i Švicarske.


Bali - Bali - Putovanja.info\nDa li je neko bio na Baliju? Kakve su tamo cene, da li je skupo ( mislim hrana i to)?\nSve dzaba, sem avio karte donde. A raj na zemlji.\nImas pet zvezdica za 20-40$/dan, ako malo potrazis!\nHvala, to je bas povoljno, samo ne znam gde da potrazim, jer ovo sto nase agencije nude nije ni blizu te cene( za hotele, pogotovo ne sa one od pet zvezdica) ! Da li da gledam sajtove nekih hotela tamo ili...? Preporuci ako znas. Unapred hvala! Izmenjeno 18 dec 2010 (DraganV)\nImas u Travel house,hoteli sa 5 zvezdica su ti od 35 e do 45e a sa 4 zvezdice su to oko 20 e,ima i za 17e.Avio karta sa taksama je oko 1000e.Vodi racuna kada ides jer je sad jos vreme kisa,od aprila prestaje kisna sezona i pocinje suvlji period,a temp su ti uvek do 35 c.\nPa do juce je Ilirika radila Last minute varijante, ali je to puklo zbog problema sa nasim fuckin pasosem, koji nigde nece da vide, pa nam treba viza za svaku normalnu zemlju! Ali kazu da rade na tome, da ponovo potpisu ugovore.\nU svakom slucaju, kartu sa taxama si pre godinu i po mogao da nadjes i za 800 eura, s tim da ides kada ti ponude, tj, u najjeftinijoj varijanti. E sad, mozda je cena skocila zbog goriva.\nHotela imas mali milion, i sve mozes da ih bukiras preko neta, bilo kojom normalnom karticom.\nNaravno, svaki potencijalni hotel je bitno proveriti detaljno preko Trip Advisora. Ako nema komentara ili su delom negativni, zaboravi hotel i trazi drugi sa pozitivnim.\nIli idi na jos bolju varijantu, selectuj Bali u trip advisoru, i onda idi na opciju da vidis hotele na Baliju po glasovima. (ili klikni na ovaj link:\nI koncentrisi se na one na vrhu liste, koji nisu neko izivljavanje, tipa Banyan tree i sl. Tako ne mozes da pogresis a kada vrednujes komentare, gledaj da je komentator verifikovan!\nNa kraju, idi na Google Earth i pogledaj lokaciju hotela, da vidis ima li nekih skrivenih mana, tipa da nije na obali, tj da ima da ides peske pola kilometara kroz hotelski kompleks i sl. ako to ne zelis.\nEvo jedne zanimljive destinacije o kojoj jos niko nije preneo svoje licne utiske....\nIma li takvih na ovom forumu???\nMolim da se jave i prenesu nam svoje impresije.. ja se secam jednog intervjua sa S.Micicem u kome kaze kako mu je Bali jedna od omiljenih destinacija. Planiram krajem marta/pocetkom aprila da individualno obidjem ovaj rajski predeo.\nUsput, vidim da je clan Bodrum2007 bio aktivan na ovoj temi, zao mi je sto je odustao od ovog foruma.\nIzmenjeno 28 jan 2009 (Margarita)\nmeni je takodje zanimljiv Bali za maj mesec,gledala sam vec ponude preko Travelhousa,sem karte sve je poprilicno jeftino,jedino sto su varijante nocenja sa doruckom\nda li neko ima iskustvo kakva je hrana,koje su cene za neku pristojnu veceru ili rucak?\nda li se tamo nudi nesto zanimljivo od lokalnih izleta?\nImas u ponudi sve istorijske i prirodne znamenosti Balija kod lokalnih agencija ako bas moras tako da obilazis ostrvo,hrana je poprilicno jeftina,a karta avionska i nije tako skupa ako ti nije problem da letis recimo iz Istanbula(do 600 e).Najnovija ponuda je preko Emiratesa za 509e do Jakarte iz Istanbula,,februar i ceo mart.Od Jakarte leti Air Asia do Balija za 70 e povratna,kao i Lion air.Mozda je ovo i najbolja kombinacija za Indoneziju,jer sem poseti Jakarti moze se produziti avionom za (15 e)Yogyakarta,gde je smesten najveci budisticki kompleks Borobodur,glavni i najposeceniji istorijski kompleks Indonezije.Posle obilaska ,pravac Bali ,plaza ,uz usputno zadrzavanje tj poseti vulkanu Bromo.Ferijem prelazis na ostrvo Bali,ova tura bi ti oduzela 2 dana,a moze se posle leteti direktno sa Balija za Jakartu,gde te ceka celicna ptica Emiratesa .Najavljen je za februar mesec pocetak avio linije Bali -Dili tj Istocni Timor,ja bi tako spojio Bali :D\nMene zvalo drustvo da odem u Bali sa njima. Da li se viza lako dobija???\nTurkish Airlines / Garuda\njel ko leteo ovim kompanijama? dal da se usudim? najjeftinije mi je da letim sa njima, al mi nesto frka. dal je pametno?\nTesko ces me ubediti da je sa njima najjeftinije,al respekt za Turkish u svakom slucaju.Najeftinije ti je iz Istanbula Emiratima do Singapura za 450 e(jun,jul,avgust),a iz Singapura Air Asiom za 60 e(povratne cene karata u oba slucaja).Do Istanbula kopnenim putem oko 80 e(povratna).\nputovanje kopnom otpada zbog vremena, nemam toliko godisnjeg odmora, ali odlucila sam, idem jatom do atine a odatle singapurcima. to mi je nekako najsigurnije. u svakom slucaju, hvala puno. ako imas neki savet volela bih da cujem\nNisam bio na Baliju,tako da nemas info iz prve ruke,ali pitaj sta te konkretno interesuje,jer imam iz druge .\npa recimo neki hotel, sta videti na baliju... da li cu sa nekim moci da se sporazumem n a nemackom...\nSlabo se tamo govori tim jezikom,a sto se hotela tice imas solidnih od 10-15 e po nocenju-kategorizacije 3 *, pa do 40 -50 e delux hotela.Top sezona je jul-avgust,tad su vece guzve nego obicno ,i dobro vreme za obilazak Balija sto se vremenskih prilika tice(kisna sezona je od decembra do aprila).Najlepse plaze su u Nusa Dui(tako su mi predocili),a centar svih zbivanja i desavanja je Kuta.Kad se ide na Bali obavezno se posecuje Ubud,suma majmuna i najlepsi zalazak sunca kod hrama Tanah Lot .Sve to mozes u jednom danu,iznajmis kola sa vozacem za male pare ako si u frci sa vremenom.


Viza za ulazak u BiH - Generalni Konzulat Bosne i Herzegovine u Frankfurtu\nDa biste saznali da li Vam je potrebna viza za Bosnu i Hercegovinu, molimo Vas da pogledate sljedeći link i izaberete zemlju čiji ste državljanin:\nNova Odluka o vizama (od 18.12.2014. godine) kojom se određuju države čiji građani mogu ući u Bosnu i Hercegovinu bez obaveze pribavljanja viza, koristeći se pasošem i drugom identifikacijskom ispravom, koja se može koristiti za ulazak, tranzit, boravak i izlazak iz Bosne i Hercegovine:\nOdluka o vizama http://mvp.gov.ba/konzularne_informacije/vize/default.aspx\nZa dobijanje vize za kratkoročni boravak (Viza C), koja se izdaje za jedan ili više ulazaka u Bosnu i Hercegovinu, potrebno je lično predati sljedeće dokumente:\nZahtjev za izdavanje vize – čitko popunjen i potpisan\nBoravišna viza u SR Njemačkoj (original+kopija)\nFotografija u boji veličine 35 X 45 mm (pasoškog formata)\nPored navedenih, zavisno od svrhe putovanja, potrebni su i sljedeći dokumenti:\nUkoliko putujete u Bosnu i Hercegovinu turistički:\nOriginalni vaučer turističke agencije sa detaljima o smještaju i ishrani plaćen u punom iznosu ili\nUkoliko putujete u posjetu porodici/prijateljima:\nOriginalno pozivno pismo državljanina BiH ili stranca kojem je odobren stalni boravak u BiH, kojeg namjeravate posjetiti, ovjereno kod nadležnog Terenskog ureda Službe za poslove sa strancima Ministarstva bezbijednosti BiH (http://sps.gov.ba/dokumenti/obrasci/pozivno_fizicka.pdf) po mjestu prebivališta, odnosno poslovnog sjedišta davaoca garancije.\nZa poslovno putovanje:\nPoziv domaćeg ili stranog pravnog lica registriranog u BiH, ovjeren kod nadležnog Terenskog ureda Službe za poslove sa strancima Ministarstva bezbijednosti BiH (http://sps.gov.ba/dokumenti/obrasci/pozivno_pravna.pdf) po mjestu prebivališta, odnosno poslovnog sjedišta davaoca garancije.\nTaksa za izdavanje viza u diplomatsko-konzularnim predstavništvima:\nVišekratna ulazno – izlazna viza ili tranzitna viza do 90 dana – 57 €\nVišekratna ulazno – izlazna viza ili tranzitna viza preko 90 dana- 72 €\nViza jednokratna – 31 €\nUplata konzularne takse vrši se EC karticom u Generalnom konzulatu BiH u Frankfurtu (gotovinske uplate kao i bilo koji drugi načini plaćanja nisu mogući osim EC kartice).\nVisa-free regime in the case of possession of a Schengen visa or a residence permit in the countries which are signatories to the Schengen Agreement or in the European Union member states\nProvisions from the paragraph (1) of this Article are valid only if holders of the Schengen visa or a visa issued by the European Union member state or the proper residence permits in the Schengen Area or the European Union member states are coming to Bosnia and Herzegovina from: Provisions from paragraph (1) of this Article do not apply to persons who are forbidden to enter, exit, transit through or stay in Bosnia and Herzegovina.\nCountry which is signatory to the Schengen Agreement\nCountry which signed the Readmission Agreement with Bosnia and Herzegovina that have entered into force\nA period of stay in Bosnia and Herzegovina in cases of this Article is possible up to 90 days within a period of six months from the date of first entry while the one continuous stay in Bosnia and Herzegovina cannot be longer than 15 days and within validity period of a visa or a residence permit issued by the country of the Schengen Area or the European Union member state.\nProvisions from paragraph (1) of this Article do not apply to persons who are forbidden to enter, exit, transit through or stay in Bosnia and Herzegovina.\nGeneralni Konzulat Bosne i Hercegovine u Frankfurtu\nOd ponedeljka do petka, od 09:00 do 17:00 časova\nSvaki radni dan od 09:00 do 14:00 časova\nPružanje konzularnih informacija\nSvaki radni dan od 14:00 do 15:00\nInformacije o putnim ispravama (pasoši, putni listovi):\nInformacije o konzularnim uslugama:\n+49 69 907 486 46\n+49 69 907 486 47\nInformacije o postupku ispisa od državljanstva BiH:\n+49 69 907 486 44\nCopyright 2022 - Generalni Konzulat Bosne i Hercegovine - Frankfurt am Main


EP 089: Nemanja Blažić Tricky, freestyle basketaš - Pojačalo podcast – Podcast.rs\nEP 089: Nemanja Blažić Tricky, freestyle basketaš – Pojačalo podcast\nU 89. epizodi Pojačalo podkasta, gost Ivana Minića je Nemanja Blažić – fristajl košarkaš, jutjuber i influenser. Tricky nas vodi kroz svoj prvi susret sa košarkom, prve košarkaške korake, ali i kasnije otkrivanje trikova, kao i o trenerima i njihovim zastarelim metodama treniranja, koje su ga na kraju navele da digne ruke od košarke i u potpunosti se posveti fristajlu.\nDalje Tricky se podseća dana kada se sav mukotrpan rad i trud isplatio, kada je u sklopu Adidasove promocije izvodio svoje poteze i trikove, i njima raspametio sve prisutne, kao i specijalnog gosta, NBA zvezdu Derika Rouza. Čestitke od strane nekadašnjeg MVP igrača, ali i oca, za nastup vidi kao svojevrsnu potvrdu uspeha, ali i potencijal da ova priča može da bude nešto mnogo više od samog hobija.\nZašto je odlazak na jednomesečnu turneju po Venecueli, druženje sa predsednikom države, igranje po sirotinjskim krajevima, ali i u tamošnjem najstrožem zatvoru, za njega zapravo predstavljao ostvarenje sna.\nZa kraj, Tricky priča o svom Jutjub kanalu, planu i programu rada na istom, te ujedno daje savete mladima koju bi da se opredele ili već jesu za ovakav način života i rada.\n– Od malena sa loptom u rukama\n– Prvi košarkaški koraci\n– Atipični među nama\n– Držati korak sa vremenom\n– Potvrda uspeha\n– Više od hobija\n– Ostvarenje sna\n– Bavljenje sportom danas nije “in”\n– U konstatnosti leži ključ\nPročitajte transkript ove epizode: https://bit.ly/2Jn6Lwn


Osvježeno 20. decembar/prosinac, 2009.\nRSE: Profesore Prokopijeviću, Crna Gora se, zajedno sa Hrvatskom, nalazi na listi multinacionalne Economist Intelegence Unit (EIU) nalazi među dvadeset najlošijih zemalja svijeta po projektovanom privrednom rastu u 2010. godini. Ove dvije ekonomije će se oporavljati stopom od svega 0,5 posto. Crnogorska Vlada procjenjuje da će BDP rasti do 2 posto, ali je i ona ostavila mogućnost pada za pola procenta. Šta je po vama realno za 2010. godinu - novi pad, ili oporavak?\nProkopijević: Ako se nešto novo nepredviđeno i vrlo značajno ne desi u svetskoj ekonomiji negativno, 2010. će biti godina u kojoj će se zaustaviti pad. Većina ekonomija neće imati drastičniji pad, a neke ga neće uopšte imati. Ili će biti oko nule, ili u blagom oporavku u odnosu na 2009. Sljedeća godina neće doneti oporavak kakav se očekuje i kakav bi bio potreban svetskoj ekonomiji za neke značajnije stope rasta. Po meni, biće to jedna vrlo, vrlo teška godina, manje ili više i za čitav region i za čitavu istočnu Evropu. Možda bi jedino Poljska mogla imati neku stopu rasta od 2 - 3 odsto.\nRSE: Kada bi se eventualno mogao očekivati pravi oporavak?\nProkopijević: To ne znam da kažem. To je pitanje svih pitanja, i nemoguće ga je predvideti. Mnogo ekonomista daje neke prognoze pa se, kada stvari prođu, pokaže da je neko od njih bio u pravu. To ipak ne znači da je ta stvar mogla da se predvidi. Ispostavi se, sticajem okolnosti, da je neko bio u pravu, a kada bi ga pitali da ponovo prognozira šta će biti u naredne dve - tri godine, taj sigurno ne bi pogodio, nego neko drugi. U principu, ta stvar ne može da se zna, jer kada bismo to znali, onda bismo znali sve, i onda bi bilo lako obogatiti se, jer bi se znalo koliko će sutra biti dolar, a koliko barel nafte.\nRSE: Kriza je krenula iz Sjedinjenih Američkih Država. Da li i oporavak zavisi prije svega od američke ekonomije?\nProkopijević: Najverovatnije. Nije realno očekivati da bi Evropa mogla da se oporavi bez prethodnog oporavka Amerike, a u Americi oporavak još uvek nije na vidiku. Istina, zadnjeg meseca je stopa nezaposlenosti pala, i to je prvi pozitivan znak, jer kada bi oporavak trebalo da krene, onda će stopa nezaposlenosti početi da pada bar šest, sedam meseci pre toga. Zašto? Zato što poslodavci zapošljavaju nove radnike, jer osećaju da će se stvari popraviti, i trebaju im novi radnici za veću proizvodnju. To je jedan od pouzdanih indikatora, ali na osnovu samo jednog meseca, da je stopa nezaposlenosti pala, ne sme tako nešto da se zaključi. Ovi ostali indikatori kao što su fjučersi, to takođe ne nagoveštavaju. Velika je nepoznanica, da li je ovo što je došlo kao zaustavljanje krize u Americi rezultat mera države koje su privremene, naravno, jednokratne i kada se one iscrpu da li će stvari krenuti nadole. Ništa od odgovora na to pitanje se ne zna u jednom preciznijem smislu da bi išta smelo da se prognozira.\nRSE: Crna Gora i Hrvatska su, na onoj listi EIU koju sam malo prije pomenuo, otprilike u istoj ravni, međutim, čini se da se javlja sve veći raskorak među ex-YU zemljama. Kako iz vašeg ugla djeluje zapadni Balkan? Da li zaista postoji mogućnost da se stvore bitne razlike u brzini i kvalitetu reformi, ili je to ipak zanemarljivo?\nProkopijević: Jeste, razlike se povećavaju od vremena raspada zemlje. Razlike su počele da nastaju još dok je bivša Jugoslavija postojala, jer su po republikama bila različita poslovna okruženja. Sada, posle raspada, posebno zadnjih desetak godina, te rezlike su sve veće, i očito je da neke zemlja, recimo Slovenija se često stavlja na čelo... Ja Sloveniju nikad ne bih stavio na čelo kada je u pitanju privredni model koji oni koriste, jer to je jedan vrlo loš model koji donosi mnoge teškoće zato što prvo zadržava vlasništvo nad firmama nepotrebno u rukama države tako da država de facto upravlja firmama, a drugo, što iziskuje socijalizaciju gubitaka. Sve firme su u jednoj mreži, i kada jedna radi loše, ostale moraju to da pokrivaju. Kada samo jedna radi loše, to nije problem, ali kada ih je mnogo loših koje su bankrotirale, kao sada nedavno, to je jako loše jer čitavu privredu vuče na dno. Hrvatska nije uradila nešto upadljivije. Ona je više sprovela neke stvari koje smetaju biznisu. Onako, na prvi pogled, nije uradila nikakav poseban dizajn reformi. Crna Gora je već radila. Ona je učinila više od Hrvatske i Srbije što se tiče protržišnih promena. Sad, koliko se neki zakoni sprovode, to ne bih tačno znao da kažem. Makedonija je prilično nesrećno iskoristila tranziciju. To se vidi po stagnantnom razvoju i odsustvu ikakvih većih ulaganja. Srbija isto ne može da se pohvali da je nešto uradila. Spada u četiri, pet zemalja Evrope koja ima najmanje reformi, ali to što ste rekli kao konstataciju, da su sve veće razlike u dizajnu ustanova, to je dobro jer to znači da zemlje eksperimentušu, traže neka svoja rješenja i tu će se pojaviti oni koji su bolji u odnosu na one koji su lošiji, posle ne tako kratnog vremena. To traži desetak, dvadeset godina.\nRSE: Nedavno se mogla čuti teza da Brisel Crnoj Gori upućuje nezaslužene pohvale samo zato što se u Evropskoj uniji osjeća potreba da se ka Balkanu ne pružaju samo "štapovi" već i poneka "šargarepa". Vjerovatno se misli da Brisel ne želi imidž nekog ko samo kritikuje i kažnjava, već da umije i da nagradi. Da li su te pozitivne ocjene zaista zasnovane na takvom stavu, ili po vama ipak imaju utemeljenje u realnosti?\nProkopijević: Svako kad vodi politiku, mislim na centre značajnije moći, on gleda da kada ima politiku ka nekom regionu, istakne i negativne i pozitivne primere. Koga će uzeti za negativan, a koga za pozitivan to je druga stvar. To malo zavisi od situacije na terenu. Meni se čini da je Brisel zadnje godine i prema Crnoj Gori i prema Srbiji dao povoljnije ocene nego što to može da stoji, da je malo naglašenije hteo da podstakne te proevropske snage u ove dve zemlje, ali naravno, ako se realne reforme bar onoliko koliko Brisel traži ne sprovode, vrlo je lako da naredne godine izveštaj progresa bude mnogo nepovoljniji. Prema tome, ne treba se tu nešto radovati kada su ocjene povoljnije, ali ni biti mnogo tužan kada su nešto nepovoljnije.\nRSE: S obzirom na neke skorašnje indikacije, da li sada očekujete deblokiranje procesa integracije Srbije u Evropsku uniju? Da li očekujete ubrzanje tog procesa?\nProkopijević: To ne bih rekao, jer ova stvar oko saradnje sa tim sudom, to prosto mora da se završi, i dok se to ne završi ništa se neće normalno odvijati kada je u pitanju put Srbije ka Evropskoj uniji.\nRSE: Pošto je Crna Gora dio ukupnog balkanskog miljea, pretpostavljam da imate prilično dobar uvid u ekonomska zbivanje ovdje, u Crnoj Gori. Kako ocjenjujete trenutno stanje crnogorske ekonomije?\nProkopijević: Iako dole predajem, i često boravim, moram da priznam da ove indikatore nisam gledao. Mislim da su oni sada nešto bolji nego što su bila očekivanja u prvom delu godine, ali mislim da generalno privreda i u Srbiji i u Crnoj Gori i Bosni poprilično rđavo stoji, i tu mora da se učini znatniji reformski napor na reformi i poslovnog okruženja i države. Tu je Crna Gora, za nijansu ispred Bosne i Srbije, ali ne vidim da joj ta nijansa u ovim situacijama donosi nešto više ulaganja. Tu će nešto sve tri zemlje morati da urade, ako žele više ulaganja, više radnih mesta, brži rast dohotka i sigurniju budućnost.\nRSE: Koliko su ove tri zemlje koje pominjete, odgovorile ne krizu? Šta su, generalno, mogle preduzeti da kvalitetnije amortizuju njene efekte?\nProkopijević: Mislim da te zemlje ne spadaju u one koji su se najviše "ubile" u odgovoru na tu krizu. Najviše su se "ubile" ove zemlje koje su najviše intervenisale, na žalost, Sjedinjene Države, Nemačka, Francuska... To je bilo pogrešno. Ono što je dobro, što je najbolje u krizi, to je snižavanje reforme države, uključujući snižavanje državne potrošnje, snižavanje poreza, jer ako hoćete da podsteknete privatni sektor onda je to način, a ne da se država zadužuje, da troši i proba da pokrene tražnju. U tom pogledu više su ove države nešto intervenisale nego u Bosni, jer tamo nema saglasnosti ni oko čega i to je najbolje. Srbija i Crna Gora su nešto malo probale da petljaju, uglavnom, Crna Gora oko ovih socijalnih pitanja i oko podgoričkog Kombinata aluminijuma, a Srbija opet oko garancije kredita i sličnih stvari. Nisu to neke intervencije velikih razmera, i utoliko bolje. Što su manje utoliko bolje. Možda kreditne garancije, ili tako nešto, je jedino što ima smisla u ovakvim trenucima da čine vlade malih zemalja.\nRSE: Crna Gora je prije početka ekonomske krize imala period značajnog priliva investicija. Vlasti su se hvalite rekordnim učinkom na tom polju, međutim, da li je novac od investicija upotrijebljen na pravi način. U kritičkom dijelu javnosti, izražava se utisak da se supstanca uzalud prodaje i troši?\nProkopijević: Ne znam tačno za šta su upotrebljena ta sredstva. Privatni investitor kada donese pare, on zida ono što on smatra da treba da se uradi, i tu je besmisleno reći sa strane da to nije dobro što on radi jer, pokazaće se, da možda slučajno neko nije dobro investirao, ali većina privatnih investicije je efikasna i tu nema problema. Šta je država od toga imala prodajom imovine ili evetualno poreza, šta i kako je poslovano to ne bih mogao da kažem. Tu treba detaljan revizorski izveštaj, detaljan uvid u budžet i u ta sredstva, pa tek onda nešto može da se kaže na tu temu.\nRSE: Crnogorska privreda se trenutno nalazi u zastoju. Privrednici traže kredite i optužuju banke za zelenašku politiku. Bankari su skoro potpuno obustavili kreditne aktivnosti i oni opet optužuju privredu da nema kvalitetne programe, a Centralnu banku da je suviše rigidna. Centralna banka opet odgovara da neće dozvoliti nestabilnost. Kako izaći iz ove "slijepe ulice"?\nProkopijević: Oni koji tu sigurno nisu u pravu, to su privrenici. Takva kreditna politika kakva postoji u Crnoj Gori, i takve kamate su rezultat okolnosti. One su rezultat ekonomskih, komercijalnih, pa i političkih rizika i nekih loših praksi koje su se praktikvale u prošlosti na kreditnom tržištu, jedne strahovite ekspanzije koja se odvijala praktično bez pokrića. Sada tu postoji jedna suma kredita koju će jako teško naplatiti. Sadašnji krediti moraju sve to da reflektuju. Privrednici nemaju pravo da napadaju bankare jer da bankari mogu da ponude jeftinije oni bi ponudili. Zašto? Zato što kada bi krediti bili jeftiniji više bi se prodavalo, više bi se uzimalo. Prema tome, oni tu sigurno nisu u pravu. Centralna banka Crne Gore nema uticaj na tu stvar nikakvu, jer preko euro zone drži i vodi monetarnu politiku. Prema tome, tu je sigurno crnogorska Centralna banka sigurno nevina u čitavoj priči, a ako privrednici očekuju da se uzimaju pare i da država investira, ili da im država daje neke jeftine kredite da bi oni ulagali, ta vremena su prošla.


Radio Tivat | Humanitarno veče Fondacije Divac na Almara Beach\n04 јул Humanitarno veče Fondacije Divac na Almara Beach\nPosted at 12:39h in Društvo\tby\tNela\nMohanđi Fondacija i Fondacija Ana i Vlade Divac, u srijedu 7. jula, na lokaciji Almara Beach, organizuju humanitarno veče druženja i razgovora sa svjetski poznatim indijskim guruom Mohanđijem, uz tehniku Svjesnog plesanja kao specifičnog vida meditacije u pokretu koja vodi postizanju duhovne i tjelesne ravnoteže, najavili su iz kompanije Luštica Development.\n„Veoma smo privilegovani što imamo priliku da Mohanđija upoznamo sa prekrasnim ambijentom koji istovremeno pruža duboka duhovna i raznolika materijalna iskustva. Želimo da se vodimo mudrim riječima Mohanđija koji kaže da pravo bogatstvo dolazi od onoga što dajemo ovoj planeti, šireći ljubav i humanost, a ne kroz ono što od nje uzimamo”, kaže Ana Divac, predstavnica Fondacije Ana i Vlade Divac.\nU toku jedinstvene večeri, svi prisutni gosti će, uz egzotičnu muziku, iskusiti tehniku Svjesnog plesanja, meditaciju koja pomaže postizanju savršenog balansa duše i tijela na jednostavan način, kroz slobodu prirodnog, spontanog pokreta.\nDruženje se odvija na engleskom jeziku, uz obezbijeđen prevod. Ulaznica, u vrijednosti od 50 EUR, istovremeno predstavlja donaciju posjetilaca i organizatora koja će biti upućena narodnoj kuhinji u Baru.


ZAVRŠETKOM LIKVIDACIJE OSTVARUJE SE ISKLJUČIVO DIVIDENDA - Biljana Trifunović\nZAVRŠETKOM LIKVIDACIJE OSTVARUJE SE ISKLJUČIVO DIVIDENDA\nZAVRŠETKOM LIKVIDACIONOG POSTUPKA, ČLAN DRUŠTVA OSTVARUJE DIVIDENDU, A NE KAPITALNI DOBITAK, ODNOSNO KAPITALNI GUBITAK\nSaglasno odredbama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, nakon okončanja postupka likvidacije nad društvom, član tog društva može ostvariti isključivo dividendu (kao pozitivnu razliku likvidacionog ostatka koji mu je raspodeljen i vrednosti kapitala koji je uložio), a ne kapitalni dobitak, odnosno kapitalni gubitak. (Mišljenje Ministarstva finansija, br. 011-00-340/2015-04 od 26.6.2015. godine)\nU skladu sa članom 35. stav 1. Zakona o porezu na dobit pravnih lica, propisano je da se likvidacioni ostatak, odnosno višak deobne mase u novcu, odnosno nenovčanoj imovini, iznad vrednosti uloženog kapitala koji se raspodeljuje članovima privrednog društva nad kojim je okončan postupak likvidacije, odnosno zaključen postupak stečaja, smatra dividendom.\nSaglasno navedenom, nema osnova da obveznik, kao jedan od članova nerezidentnog društva, nakon okončanja postupka likvidacije nad tim društvom ostvari kapitalni gubitak, imajući u vidu da u konkretnom slučaju nije izvršena prodaja, odnosno drugi prenos uz naknadu imovine iz člana 27. stav 1. Zakona (konkretno, udela u kapitalu nerezidentnog društva), već je okončan postupak likvidacije po osnovu kojeg obveznik, u skladu sa Zakonom, može ostvariti (samo) dividendu ukoliko je ispunjen uslov propisan članom 35. stav 1. tog zakona.“\n„U smislu člana 27. Zakona o porezu na dobit pravnih lica („Sl. glasnik RS“, br. 25/2001, 80/2002, 80/2002 – dr. zakon, 43/2003, 84/2004, 18/2010, 101/2011, 119/2012, 47/2013, 108/2013, 68/2014 – dr. zakon i 142/2014 – dalje: Zakon), kapitalni dobitak ostvaruje se prodajom, odnosno drugim prenosom uz naknadu imovine navedene u stavu 1. tog člana, i to: nepokretnosti koja je korišćena kao osnovno sredstvo za obavljanje delatnosti; prava industrijske svojine; udela u kapitalu pravnih lica i akcija i ostalih hartija od vrednosti, koje u skladu MRS, odnosno MSFI predstavljaju dugoročne finansijske plasmane, osim obveznica izdatih u skladu sa propisima kojima se uređuje izmirenje obaveze Republike po osnovu zajma za privredni razvoj, devizne štednje građana i dužničkih hartija od vrednosti čiji je izdavalac, u skladu sa zakonom, Republika, autonomna pokrajina, jedinica lokalne smouprave ili Narodna banka Srbije; investicione jedinice otkupljene od strane otvorenog investicionog fonda, u skladu sa zakonom kojim se uređuju investicioni fondovi.\nPrema članu 27. st. 3. i 4. Zakona, kapitalni dobitak predstavlja razliku između prodajne cene imovine i njene nabavne cene, utvrđene prema odredbama ovog zakona, a ako je ta razlika negativna, u pitanju je kapitalni gubitak.


Historija Linuxa - Wikipedia\nLinux je "unixoliki" operativni sistem, što znači da radi na sličnom ili skoro istom principu kao Unix. Unix je jedan od najpopularnijih operativnih sistema širom planete, zbog svoje ogromne podrške i raširenosti. Unix je razvijen kao multitasking sistem za mini-računare sredinom 1960-ih godina.\nPravi razlog zašto je Unix tako popularan je to što mnogi kompjuterski hackeri osjećaju da je Unix "prava stvar" odnosno: istinski operativni sistem. Iz ovog razloga razvoj Linux-a je bio vođen od strane ogromne grupe Unix hackera koji su htjeli da naprave svoj sopstveni operativni sistem otvorenog izvornog koda.\nLinux je slobodno distribuirana verzija Unixa koju je prvenstveno razvio Linus Torvalds na Helsinškom univerzitetu u Finskoj. Linux je razvijen uz pomoć mnogih Unix programera i genija širom Interneta, dozvoljavajući bilo kome da slobodno razvija i mijenja izvorni kod.\nLinux je u samom početku svog razvoja bio hobi projekt Linusa Torvaldsa. Inspiracija je došla od strane Minixa, malog Unix sistema kojeg je razvio Andy Tanenbaum i prve diskusije u vezi sa razvojom Linuxa su se održale na newsgrupi comp.os.minix.\nRani razvoj Linuxa je većinom bio baziran na multiprocesnom managementu (task-switching) karakteristikama 80386 u protected-mode interfejsu, koji je bio pisan u asembleru. Nakon toga je Linus počeo da piše (programira) u C-u, što je jako olakšalo daljnji razvoj. U ovom periodu Linus počinje da ozbiljno shvata svoju ideju o pravljenju "boljeg Minixa od Minixa".\nNakon ovoga prošlo je oko dva mjeseca osnovnih priprema i malo kasnije Linus je imao hard disk drajver koji je nažalost radio samo na njegovom računaru i imao jako mali file-sistem. To je bila verzija 0.01 koja je bila "dostupna" krajem augusta 1991. Verzija 0.01 nije bila baš previše interesantna jer manje-više nije mogla da uradi skoro ništa. Ovu verziju niko nikad nije kompajlirao, ali je poslije nje Linux je za Linusa postao kao ovisnost bez koje se ne može. 5. oktobra 1991. Linus je objavio prvu zvaničnu verziju Linuxa 0.02. Na ovoj verziji se je već mogao pokrenuti bash (GNU Bourne Again Shell) i gcc (GNU C compiler). Pošto je Linux bio zamišljen kao hackerski sistem, primarni fokus je bio razvoj kernela, dok nijednom od ostalih predmeta razvoja sistema kao što su podrška korisnicima, dokumentacija, distribucija itd. nije bila posvećena neka posebna pažnja. I danas Linux zajednica stavlja ove stvari kao sekundarne, a na prvo mjesto stavlja razvoj kernela.\nNakon verzije 0.03 došla je verzija 0.10, jer je više ljudi radilo na sistemu. Nakon nekoliko revizija, u martu 1992. Linus je unaprijedio oznaku verzije u 0.95, odražavajući svoje mišljenje da je sistem spreman za svoje skoro zvanično izdanje. (Činjenica je da softver ne može dobiti oznaku 1.0 sve dok ne bude u principu završen i čist od grešaka.)\nSkoro godinu i po dana kasnije, krajem decembra 1993, Linux kernel je još uvijek bio na verziji 0.99-pl14 i "kao kornjača" se približavao verziji 1.0 (sporo ali sigurno).\nDanas je Linux potpuni Unix klon, sposoban da pokrene X Window, TCP/IP, Emacs, UUCP, e-mail, usenet softver ili bilo šta drugo. Skoro svi besplatni softverski paketi su prebačeni na Linux, a u zadnje vrijeme vlada prava revolucija prebacivanja/izdavanja komercijalnog softvera za Linux.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Historija_Linuxa&oldid=2548749"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 25 februar 2015 u 23:37.


Kako funkcionišu crne kutije u automobilu?\nSvi novi modeli automobila koji se prodaju u Evropskoj uniji od sledeće godine moraće da imaju „crnu kutiju“. Dok će za postojeće automobile to važiti od 2024.\nZadatak ovog uređaja je gotovo isti kao kod „crne kutije“ u avionima. U slučaju saobraćajne nezgode policija će iz nje moći da dobije razne podatke na osnovu kojih će lakše moći da se odredi uzrok nezgode i krivac.\n„Pamćenje“ crne kutije je samo 5 sekundi pre udesa. Mnogi su zabrinuti za svoju privatnosti i za mogućnost da ih policija kazni na osnovu podataka iz „crne kutije“.Iako će navodno iz „crne kutije“ moći da se dobiju samo podaci o situaciji, tj. događajima koji su se odigrali 5 sekundi pre udesa i 5 sekundi nakon njega, mnogi izvori pominju i period od 30 sekundi. Tako da za sad ne možemo ništa sa sigurnošću da tvrdimo.\nKoje podatke beleži crna kutija?\nRazlika između avionske, „crne kutije“ i ove u automobilu je to što ona neće snimati zvukove u kabini. Dakle, neće biti zabeležen ni razgovor osoba u vozilu (zbog zaštite privatnosti).\nAli zato „crna kutija“ može da snimi veoma mnogo drugih podataka i događaja koji su se odigravali pre, za vreme i posle udesa.\nEvo spiska podataka koji će biti zabeleženi:\nkočenje ili ubrzavanje\npanično kočenje i aktiviranje sistema za pomoć pri paničnom kočenju\naktiviranje bilo kojeg drugog sistema zaduženog za bezbednost ili pomoć u vožnji (npr. upozorenje na vozilo u mrtvom uglu, sistem za automatsko kočenje, multimedijalni sistem...)\nprelazak u drugu traku bez davanja migavca\nPosao stručnjaka koji treba da utvrde kako je došlo do saobraćajne nezgode uskoro može da bude neuporedivo lakši.\nNije još uvek poznata lista podataka koje će „crna kutija“ pamtiti. U svakom slučaju, biće znatno lakše proceniti šta se dešavalo i šta je bio uzrok udesa. U Srbiji još uvek sa pravne strane nije definisano da li će ovi podaci moći da se koriste na sudu kao dokaz.\nKada je nastao EDR (Event Data Recorder) sistem kod automobila?\nPre dvadesetak godina osmišljen je sistem sa namerom da se slična tehnologija koja beleži funkcionisanje određene “mašine” tj. računara primeni i na polje automobila. Ovaj EDR sistem u automobilima je započeo svoju primenu još davne 1993. godine. EDR (Event data Recorder), što u grubom prevodu na srpski znači “Beležnica događaja”, je prvo korišćen kao sistem u svetu automobilskih i moto trka. Služila je za utvrđivanje rada motora ovih vozila kao i potom za analiziranje toga kako se ponaša automobil i njegov kočioni sistem vozila prilikom sudara. Ovo je bio i još uvek je koristan metod da se još više usavrši bezbednost automobila a samim tim i bezbednost putnika i saobraćaja. Havarisani automobili su česta posledica sudara auta, pa je utvrđivanje načina kako se to dogodilo često korisno radi unapređenja brojnih vozila.\nNažalost stari polovni automobili svih vrsta, dizel ili benzin, ovaj sistem nemaju, iako su najčešće ova vozila najteže prolazila.\nMnoga istraživanja su pokazala da vozači koji su svesni postojanja ovog uređaja za snimanje, voze opreznije i poštuju propise.Iskustvo SAD-a gde su crne kutije primenjuju od 2014 . god kaže da korišćenje uređaja pozitivno utiče na sigurnost i bezbednost u saobraćaju. Nadamo se da Vam je tekst bio zanimljiv, Vaš Menadžer rent a car.\ncrna kutija automobil auto rent a car


Vesti online / Vesti / Ex YU / "Hag odaje naše svedoke"\nIza zahteva Radovana Karadžića da Haški tribunal pokrene istragu protiv nekadašnjeg glavnog tužioca Karle del Ponte zbog odavanja poverljivih izveštaja sa suđenja Slobodanu Miloševiću američkim zvaničnicima, skriva se opravdana zabrinutost da se haško tužilaštvo i dalje služi sličnim metodama u procesu protiv njega. Ovo tvrdi Karadžićev pravni savetnik, Marko Sladojević.\nSvedoci odbrane pod pritiskom: Radovan Karadžić u sudnici Haškog tribunala\n- Naša odbrana je zabrinuta da se haško tužilaštvo i dalje služi istim metodama i da poverljive informacije deli licima, agencijama i organizacijama koje na te informacije nemaju ama baš nikakvo pravo. Ovo pitanje je veoma važno zato što na spisku svedoka odbrane imamo nekoliko ljudi čiji identitet je zaštićen upravo da bi se sprečili mogući pritisci, odnosno kako bi im se omogućilo da iznesu istinu u Hagu, a da pri tome ne strepe za svoju ili sigurnost svojih najbližih.\nRat dve odbrane?\nSladojević demantuje da bi pojavljivanje Mladića u prosecu protiv Karadžića proizvelo "rat dve odbrane" i dodatno zakomplikovalo sudske procese nekadašnjeg predsednika i komandanta VRS.\n- S obzirom da se radi o dva zrela i profesionalna pravna tima koja imaju veoma razvijenu svest o značaju ova dva sudska procesa, takav "rat" nije verovatan. Naprotiv, očekujem da ćemo, u granicama koja pravila tribunala to dozvoljavaju, samo pojačati saradnju u interesu naših klijenata - decidan je Karadžićev pravni savetnik.\n- Ukoliko tužilaštvo obelodanjuje imena takvih svedoka predstavnicima američke ambasade kao što je to bio slučaj u predmetu Milošević, ili drugim licima koji na takve informacije nemaju pravo, ko nama može da garantuje da sutra našeg svedoka neće pojesti mrak, ili na njega neće biti izvršen takav pritisak, upućivanje pretnji i slično kako bi svedok na kraju odustao od svedočenja i iznošenja krucijalnih informacija za našu odbranu - ističe Sladojević i dodaje da je već bilo problema oko jednog Karadžićevog svedoka na koga su se, po dobijanju statusa svedoka, obrušile vlasti u BiH.\n- Taj čovek je sada na sigurnom i uskoro bi trebalo da se pojavi u sudnici, ali neko je očigledno odao njegov identitet i da će se pojaviti u Hagu, a to je ono pokušavamo da sprečimo - navodi Sladojević i dodaje da postoji niz drugih, veoma jakih indicija ili dokaza kršenja prava optuženih.\n- Vikiliks je prethodno obelodanio ponašanje bivšeg upravnika Pritvorske jedinice koji je uredno američku ambasadu obaveštavao o Miloševićevim privatnim telefonskim razgovorima ili razgovorima koje je vodio oko svog suđenja. Kako da znamo da se to isto ne radi i sada u našem predmetu, odnosno da li se sve ono što se sa njim dogovaramo ne prenosi direktno tužilaštvu, a u pitanju je ne samo priprema svedoka, već i strategija odbrane?\nSumnjive metode tužilaštva: Marko Sladojević\n- Ko nam može sa sigurnošću reći da se te informacije ne dostavljaju Tužilaštvu u Sarajevu koje ima mogućnosti da vrši pritisak na naše svedoke tako što ih preko noći stavljaju u status osumnjičenih? Puno je razloga za opravdanu sumnju zbog čega bi Haški tribunal trebalo da reaguje i proveri sve informacije - ističe Karadžićev pravni savetnik koji objašnjava da Karadžić i dalje insistira na svedočenju nekadašnjeg načelnika Glavnog štaba Vojske RS, Ratka Mladića isključivo u želji da zajedno razbiju tezu optužbe o udruženom zločinačkom poduhvatu.\nPitanja za generala Mladića\nDa li će svedočiti: General Ratko Mladić\nMarko Sladojević kaže da se od generala Mladić očekuje da predoči svoja saznanja u vezi Srebrenice, odnosno šta je tačno znao i da li je o bilo čemu izvestio dr Karadžića?\n- Tužilaštvo nema niti jedan dokaz da je dr Karadžić saznao za ubistva ratnih zarobljenika u Srebrenici, a kada je, nekoliko meseci kasnije, dobio prve indicije odmah je naredio istragu, među ostalima upravo i generalu Mladiću. Međutim, obojica su ubrzo smenjeni sa vlasti, te nisu mogli da vide rezultat te istrage - ističe Sladojević.\n- Svrha Mladićevog svedočenja je isključivo u razbijanju tog nebuloznog koncepta. Ne znam ko bi bolje od njega opisao ulogu i aktivnosti VRS na odbrani srpskog naroda. Ali, to svedočenje neće značiti i da se generala Mladića traži "direktno priznanje krivice", jer to i nije koncepcija odbrane dr Karadžića - zaključio je Sladojević.\nPravni savetnik Radovana Karadžića\nSreda 02.10.2013. 01:38\n"Radovane Radovane ne potpisuji nista, ginucemo do zadnjeg za nasa ognjista". To je bila jedna od mnogih pesama posvecenih nasem heroju, a da li se danas ko interesuje za njega?


Naš predsednik u Japanu, Piksi, Prosinečki, Platini i druge priče\nNema odakle ne smrdi\nUkinut je vizni režim između Japana i Srbije. To je vest koju nam donosi predsednik Boris Tadić nakon prve posete predsednika Srbije zemlji izlazećeg sunca. To je rezultat od ogromnog značaja za Srbe. Sada nam preostaje da iskoristimo ovu pogodnost i organizujemo turističke kolone put Japana, da trgujemo svim i svačim, da razvijamo saradnju u svim oblastima. Sport je jedna od neiskorišćenih šansi. Ako se po nečemu moglo saznati o Srbiji u Japanu, onda se to pojedini sportisti sa naših prostora bez svake sumnje omogućili.\nDragan Stojković Piksi, najbolji ambasador Srbije, u Japanu je svojoj japanskoj igračkoj auri pridodao i trenersku. Poneo je naslove šampiona i pobednika u nacionalnim takmičenjima, koji su mu obezbedili mesto u najsvetlijoj istoriji ovog drevnog naroda i ostrvske zemlje. Uz naziv ulice koja je ponela ime ovog Nišlije u Nagoji, nakon novih uspeha koje ostvaruje kao trener, Piksi može da doživi i mnoge druge počasti koje vremenom mogu da ovaplode slogan "Srbija do Tokija". Gotovo je hipnotisao mistične Japance. Harizmatičan, očarao ih je do besvesti, zbog čega mu se klanjaju više nego što to čine uobičajeno. On je u ličnim odnosima sa premijerom Japana. Takav Piksi Stojković je pripremio teren predsedniku Tadiću za istorijsku posetu srpskog šefa države. Saopšteno nam je da je tom prilikom zaključen ugovor o japanskom investiranju u termoelektranu "Nikola Tesla", vrednom oko 200 miliona evra, što je za pedesetak miliona evra više od japansko-srpske spoljnotrgovinske razmene. Vreme je pred nama pa će se videti hoće li se kredit realizovati i da li će doći do povećanja obima spoljnotrgovinske i druge saradnje. Koliko će i da li će Srbija imati koristi od ove posete, pokazaće bliska budućnost. Sigurno je da će od ove posete imati koristi Boris Tadić i Dragan Stojković Piksi.\nOd propasti do potopa\nDakle, Srbija se u Japanu prepoznaje po sportistima. Bili su tamo i još neki fudbaleri, koji su uz Piksija ostavili traga, poput "Grofa" Božovića. Na hali u kojoj se odvijao program u rvanju na Olimpijskim igrama 1964. u Tokiju, uz sve olimpijske šampione u ovoj disciplini, uklesano je i ime našeg velikana, Zrenjaninca Branislava Simića, osvajača zlatne i bronzane medalje. Japanci znaju i legendu koja je obeležila slučaj profesora Jaše Bakova, velikog sportsmena i entuzijaste, koji je iz Novog Sada u Tokio putovao stopom i kao slepi putnik na brodu. Do ulaznica za Olimpijski atletski program je došao tako što su ga racionalni Japanci počastili setom ulaznica, pošto je zvaničnicima otpevao himnu na tečnom japanskom jeziku. Jedini srpski odbojkaš koji je igrao japansku ligu, bio je grandiozni, pokojni Žarko Petrović, jedan od najboljih srednjih blokera u svetu. Odbojkaška reprezentacija je često gostovala u Japanu i postizala sjajne rezultate. Najveći je bio 1998, tada pod nazivom Jugoslavija, kada je osvojila jedinu srebrnu medalju na svetskim prvenstvima u odbojci. Ako je malina naš najpotencijalniji izvozni program u okviru ukupnih "čak" 1.500.000 dolara, dobro bi ga bilo marketinški začiniti sportskim likovima. Možda bi to povećalo obim izvoza srpskih proizvoda.\nBoris Tadić je predstavljen u široj japanskoj javnosti, zahvaljujući Piksiju Stojkoviću. Pored njega je bio važan i značajan. I naravno, nije mala stvar biti predstavljen u političkim i poslovnim krugovima zemlje koja pripada najsnažnijim svetskim ekonomijama. Sa druge strane, Tadić je poručio srpskoj javnosti da je Piksi rešio sve svoje probleme zbog kojih je žurno napustio Srbiju i u nju nije dolazio više od godinu dana. Čak ni tada kada je imao razloga da obiđe svoje najrođenije, a bio je nadomak Srbiji. Rizik je bio zbog ljutnje koju je navukao kod opasnih momaka sa kojima nije najposlovnije "sarađivao" u vreme kada je bio čelnik Crvene zvezde. Rizik je bio i zbog službenih organa koji su imali povoda barem da provere osnovanost sumnji u "poslovne aranžmane" koje je u vreme predsednikovanja u Crvenoj zvezdi sprovodila peta Zvezdina zvezda. Glasine govore da je lansirao "formulu" po kojoj je nosilac transfera igrača ostvarivao svoj interes ili proviziju čak i prilikom kupovine igrača. Ljubiteljima fudbala, Crvene zvezde posebno, ostala je uspomena na Piksijevu vladavinu klubom za koje vreme je prodao sve što je valjalo, među njima i veliki broj reprezentativaca. Dovodio je polufabrikate iz Južne Amerike, koji su kupovani za ne male pare. Kupci su se ugrađivali toliko da je nekadašnji evropski šampion ubrzo došao u dužničko ropstvo. U tim aranžmanima, čovek iz senke, naslednik pokojnog komandanta Srpske dobrovoljačke garde Roberta Betege ili Maria Valentina, neki novi Marselo de Keka, ostao je uskraćen u rezultatu "formule" koja je izbacivala dobit u postupku kupovine igrača! To ga je naljutilo jako! A njegova ljutnja je bila opomena Piksiju, koja ga je do izmirenja obaveza prema kupcima Zvezdinih propalih "investicija", držala podaleko od Srbije. Od tada, Crvena zvezda se nije oporavila. I dalje je prezadužena, bez izgleda da to poravna u skoro vreme. Sa finansijskim pehom, usledio je i takmičarski! Već godinama ne zna za naslov. Niti prepoznaje šampionsku titulu, niti trofej pobednika Kupa!\nBorisov blagoslov u Japanu koji je dao Piksiju najverovatnije je relativizovao odgovornost i grehe koje je nekadašnji predsednik FS Jugoslavije naneo klubu koji ga je smestio u zvezdano nebo sopstvene najsvetlije istorije. Državni organi se, barem dok je Boris u sedlu, neće baviti Piksijevom prošlošću. Nije on Džajić, niti ga prati Džajina (ne)sreća. Džaja je doveo Zvezdu na vrh Evrope i sveta. Piksi je čovek savremenog kova. Njegovo delo u Srbiji po završetku igračke karijere je inspirisano delom Borisovih prethodnika i Borisa lično. Ono se zove propast i potop!\nKoliko su srpske vlasti karakterne imali smo čitavo istorijsko razdoblje u minuloj deceniji kao ilustraciju. Ništa novo nije ni danas. Najilustrativniji su primeri "koropecanja" tužilaštva koje raspisuje poternice i preti privođenjem pravdi raznih zločinaca. Čestitog je građanina sramota od poniženja koja mu nanose bombastične najave da će se isporučiti ovaj ili onaj ratni zločinac. I dok Srbi tamnuju pod kaznama političkog suda u Hagu, neki drugi, koji su trebali da odgovaraju na osnovu srpske optužnice, nakon halabuke naših vlasti i medija puštaju se "usled nedostatka dokaza". U novije vreme je bio slučaj sa Agimom Čekuom, Ejupom Ganićem, Tihomirom Purdom, pa sad i sa Jovom Divjakom. U suštini, radi se o nemoći da završimo ono što proklamujemo. U susedstvu se diže buna zbog branitelja Purde, a u Srbiji se zbog političkih podela stavljaju na raspeće mnogi koji su bili purde.\nU sportu je samo refleksija onoga što nas čini poniženim i podaničkim. Jedan od primera je slučaj prava na dozvolu za rad Robertu Prosinečkom u srpskom fudbalu. Mada je svojevremeno bio u funkciji srpskog fudbala i nekadašnje, danas nepostojeće nacionalne zajedničke selekcije, Robi je najviše dosegao i sa time bio u zanosu pod crveno-belom šahovnicom. Šahovničari i ne pominju naročito njegov udeo u šampionskoj evropskoj tituli koju je izborio pod Zvedinim crveno-belim dresom. Ako Srbi, za razliku od drugih jugoslovenskih zemalja, poštuju i neguju istoriju sporta pod jugoslovenskom trobojkom, to ne znači da ih je Robi više zadužio sa petnaest utakmica za jugoslovensku u odnosu na Hrvate za čiju selekciju je odigrao 49 utakmica. I umesto da mu šahovničari stvore "uvjete" da bi radio kod "cigana", Srbi se guze da mu pod sumnjivim uslovima izdaju dozvolu i omoguće da na brz i efikasan način dođe do "profi" licence.\nKoliko god su se "odgovorni" u Fudbalskom savezu Srbije zaklinjali da on nema uslova da dobije dozvolu da šefuje u stručnom štabu Crvene zvezde i da pod srpskim propisima neće moći da dođe do "profi" licence, očigledno je da je srpska servilnost najbolji demanti kategoričnih tvrdnji "odgovornih" o poštovanju propisa i principa. Štaviše, pozivali su se na propise UEFE kao argument koji potvrđuje njihovu odlučnost u istrajavanju na principima i propisima. A tako se ponašaju i udvorički mediji. Larmaju i dižu prašinu, a kada praksa opovrgne njihove talambase, sami sebe ignorišu!\nSve je izgledalo, do dan pred odigravanje prvog kola nastavka prvenstva u kome je Crvena zvezda ugostila Smederevo, da Robi neće predvoditi Zvezdu ili da će u najboljem slučaju sedeti na klupi kao asistent Žarku Đuroviću, bez prava da se kreće u restriktivnom prostoru. Ali, iako nije imao to pravo, Prosinečki se ponašao najnormalnije kao šef struke, uprkos zabranama koje proističu iz propisa. Nije sedao na klupu! Delegat FSS na utakmici Branko Stojaković nije ni u jednom trenutku intervenisao, iako je on vrhovni organ koji vodi računa o regularnosti utakmice. Nije se bunio ni sudija utakmice Miodrag Gogić, sa pomoćnicima Radetom Vukelićem i Nikolom Tomičićem. Ni četvrti sudija koji se nalazi u blizini restriktivnog prostora namenjenog za kretanje trenera, Srđan Kaurin, nije opomenuo pomoćnog trenera Prosinečkog da mu je mesto na klupi, bez prava kretanja i ustajanja!\nAko je posredi formalno pitanje, onda nam nisu potrebni propisi! Zanimljivo bi bilo uporediti praksu na evropskim utakmicama ili drugim na kojima se, recimo, sa usana Radomira Antića "pročita" da je opsovao sudiju, zbog čega biva kažnjen zabranom vođenja selekcije na četiri zvanične utakmice!\nMeđutim, Robijev autoritet je jedna barijera servilnim fudbalskim zvaničnicima, a autoritet Crvene zvezde je drugi pred kojim se klanjaju nedorasli da vode utakmicu, ali i fudbalsku organizaciju. Setimo se samo kakvu su komunikaciju imali Tomislav Karadžić, predsednik FSS, i Vladan Lukić, predsednik Crvene zvezde. To nije bio nivo razgovora i poruka dvojice predvodnika najznačajnijih fudbalskih institucija. Kakav je naboj bio kod Vladana Lukića koji se predstavlja za legalistu, čoveka propisa! Setimo se njegovih frustracija i napada na čelnika fudbalske organizacije. To je bilo taman tako i toliko uljudno da je Tole Karadžić posegao za telesnim obezbeđenjem. Štaviše, MUP mu je odredio čuvare! E, sada se Zvezdin prvak zahvaljivao Karadžiću koji je sa svojim jednakim u Lijepoj njihovoj kao što je i sam, dogovorio o formuli koja je omogućila Robertu da već u prvom kolu, makar i neregularno, šefuje stojeći. Zahvalio je Vladan na saradnji i pomoći da Prosinečki dobije prvo A licencu od Hrvata, da bi bilo naloženo našoj Fudbalskoj školi, na čijem je čelu Dušan Dule Savić, da mu se omogući po ubrzanom postupku da dođe do profi licence sa kojom će kasnije raditi u bilo kojoj zemlji u Evropi. Možda Prosinečki to zaslužuje sa svojom karijerom fudbalera svetskog kalibra. Ali njegov trenerski status mora da se rešava tamo odakle je, u Hrvatskoj. Servilni Srbi su i ovog puta pokazali svoj karakter! A njihovi desperadosi, kako u državnom, tako i fudbalskom vrhu, prodaju muda za bubrege. Seju nam lažne priče i slike, lažu nas i varaju.\nEto ga kod predsednika\nSkorašnja iznenadna poseta Mišela Platinija Srbiji i Borisu Tadiću (!?), a ne Tomislavu Karadžiću, potvrđuje da smo u govnima do guše. Da su nameštaljke i dalje model srpskog fudbala. Glasno je poručio da UEFA ima konkretne dokaze o "štelovanju" rezultata u našoj ligi, zahtevajući energičnu akciju i iskorenjivanje ove pošasti, da cehove ne bi platili naši najbolji klubovi i nacionalne selekcije. Ono što Platini nije razumeo: ne smrdi riba od repa! Sav smrad kreće od glave!


Prijem 2 radnika – JU „Prva osnovna škola“ Srebrenica - UPSMedia Prijem 2 radnika – JU „Prva osnovna škola“ Srebrenica – UPSMedia\nBiznis Regija Birač Srebrenica / Bratunac Vijesti\nPrijem 2 radnika – JU „Prva osnovna škola“ Srebrenica\navgust 26, 2020 urednik\nOtvoreno do: 03.09.2020.\n1. Nastavnik njemačkog jezika, 12 časova, za rad u Centralnoj školi i PŠ Potočari, na određeno vrijeme, do povratka radnice sa porodiljskog bolovanja, lice bez iskustva –pripravnik\n2. Nastavnik njemačkog jezika, 12 časova, za rad u Centralnoj školi i PŠ Potočari, na određeno vrijeme, do povratka radnice sa porodiljskog bolovanja, lice bez iskustva –pripravnik.\nPored opštih uslova propisanih Zakonom o radu („Službeni glasnik RS“ broj 1/16 i 66/18), i posebnih uslova propisanih članom 104. Zakona o osnovnom vaspitanju i obrazovanju („Službeni glasnik RS“ broj 44/17, 31/18, 84/19,35/20,63/20) i Pravilnikom o proceduri i kriterijumima prijema radnika u radni odnos u osnovnoj školi („Službeni glasnik RS“ broj 74/18 i 26/19), kandidat treba da ispunjava i uslove predviđene Pravilnikom o stručnim profilima i zvanjima nastavnika, stručnih saradnika i vaspitača („Službeni glasnik RS“ 77/09, 86/10, 25/14, 6/15).\n1.da je državljanin RS ili BiH, što dokazuje uvjerenjem o državljanstvu;\n2.da je punoljetan, što dokazuje izvodom iz matične knjige rođenih ili ovjerenom fotokopijom lične karte;\n3. da je radno sposoban, što se dokazuje ljekarskim uvjerenjem koje ne može biti starije od šest mjeseci i prilaže ga kandidat koji bude izabran na konkusru prije zasnivanja radnog odnosa;\n5.uvjerenje o podacima iz Posebnog Registra lica pravosnažno osuđenih za krivična djela seksualne zloupotrebe i iskorišćavanja djece, koje pribavlja škola službenim putem, a prije zasnivanja radnog odnosa,\n6.uvjerenje da protiv njega nije pokrenut krivični postupak za djela učinjena protiv dostojanstva ličnosti , morala, službene dužnosti, polnog integriteta, zlostavljanja djeteta , polnog i drugog nasilja nad djetetom ili maloljetnim licem, koje prilaže kandidat uz prijavu na konkurs.\nUz prijavu na konkurs potpisanu od strane kandidata, sa kratkom biografijom i kontakt telefonom, kandidati treba da prilože sledeća dokumenta:\n3. Dodatak diplomi, koji sadrži podatke o prosjeku ocjena tokom studiranja ili uvjerenje visokoškolske ustanove o prosjeku ocjena tokom studiranja ako u diplomi ne postoje podaci o prosjeku ocjena;\n5. Izvod iz matične knjige rođenih ili ovjerena kopija lične karte;\n6. Uvjerenje da se kandidat oslobađa obaveze polaganja stručnog ispita ili da je položio razliku dijela ispita u skladu sa Pravilnikom o polaganju stručnog ispita u školi,\n7. Uvjerenje o radnom stažu izdato od ranijeg poslodavca, koje treba da sadrži: vrstu posla, stepen stručne spreme i dužinu ostvarenog radnog staža po vrstama posla ,za radno mjesto za koje se traži iskustvo;\n9. uvjerenje da protiv njega nije pokrenut krivični postupak za djela učinjena protiv dostojanstva ličnosti , morala, službene dužnosti, polnog integriteta, zlostavljanja djeteta , polnog i drugog nasilja nad djetetom ili maloljetnim licem.\n10. Uvjerenje opštinskog/gradskog organa uprave nadležnog za boračku –invalidsku zaštitu o utvrđenom statusu člana porodice poginulog borca Odbrambeno-otadžbinskog rata RS, ukoliko se radi o kandidatu iz kategorije porodice porodice poginulog borca;\n11. Uvjerenje opštinskog/gradskog organa uprave nadležnog za boračku –invalidsku zaštitu o utvrđenom statusu borca Odbrambeno-otadžbinskog rata RS, ukoliko se radi o kandidatu iz kategorije boraca;\n12. Uvjerenje opštinskog/gradskog organa uprave nadležnog za boračku –invalidsku zaštitu o utvrđenom statusu ratnog vojnog invalida Odbrambeno-otadžbinskog rata RS, ukoliko se radi o kandidatu iz kategorije ratnog vojnog invalida.\nNa raspisani konkurs pravo učešća imaju i lica koja su po propisima važećim do stupanja na snagu zakona ispunjavala uslove u pogledu stepena i vrste stručne spreme, u skladu sa čl.113.stav 5.Zakona.\nDana 10.09.2020.godine, u 11:00 časova u prostorijama JU „Prva osnovna škola“ Srebrenica obaviće se testiranje, a istog dana u 12:00 časova i intervju sa kandidatima koji su dostavili potpune i blagovremene prijave, odnosno koji ispunjavaju uslove konkursa.\nŠkola će spisak kandidata koji ispunjavaju uslove konkursa postaviti na oglasnu tablu škole, a po mogućnosti i na internet stranicu škole.\nŠkola će pisanim putem obavjestiti kandidate o izvršenom izboru kandidata po konkursu.\nPrijave sa potrebnom dokumentacijom dostaviti lično ili slati na adresu škole sa naznakom za koje radno mjesto se konkuriše:\nKontakt tel: 056/440-216\n← Predstavnici KK “Miloš Delić“ učestvuju na karate seminaru\nVLASENICA: DODJELJENJE DIPLOME POLAZNICIMA LJETNJE ŠKOLE ENGLESKOG JEZIKA →


Dodeljene nagrade konkursa Planeta ART | Konkursi regiona\n07/05/2012 | Filed under: nagrađeni radovi,rezultati konkursa | Posted by: KR\nUdruženje „Šta hoćeš“ je u Obrenovcu organizovalo koncertnu dodelu nagrada nacionalnog konkursa za ekološki angažovani umetnički rad „Planeta ART“ u nedelju 29. aprila 2012. Nagrađeni umetnici iz cele Srbije sakupili su se u beogradskom predgrađu i pred publikom primili nagrade i izveli ili pokazali svoj rad. Ovaj neuobičajeni događaj na učmaloj srpskoj kulturnoj i ekološkoj sceni dogodio se pod sloganom „Tačka Srbija. Povežimo tačke“, kao deo međunarodne akcije pokreta za rešenje globalne klimatske krize 350.org.\nNa nacionalni konkurs za ekološki angažovani umetnički rad na temu globalnog zagrevanja i pripadnosti prirodi prijavljeno je 134 umetnička dela autora sa cele teritorije naše države i nekoliko radova iz regiona. Odličan odaziv stvaralaca dobar je pokazatelj rasta svesti o gorućoj globalnoj klimatskoj krizi. Stručni žiri u sastavu: Darka Radosavljević (istoričarka umetnosti, direktorka „Remonta“), Dejan Škopelja (muzičar, muzički producent, suvlasnik muzičkog studija „Master Blaster“), Pavle Ćosić (lingvista, književnik, urednik RO „Kornet“), Vladimir Lešić (muzičar, kompozitor, direktor agencije „Balkan Music Box”) i Udruženje „Šta hoćeš“, kao kolektivni član žirija, imao je radostan i naporan posao da od pristiglih radova izabere najbolje po kategorijama, vrstama umetnosti:\n– Muzička umetnost:\n– Literarna umetnost:\n– Vizuelna umetnost:\n3. crtež „Eko ljuska“ Milivoja Kostića – Koleta (Novi Sad)\nNakon pobedničko-turističke ture i alaske riblje čorbe, pristupilo se izvođenju radova i dodeli nagrada na splavu Tabako. Događaj je počeo nadahnutim performansom u izvođenju članica pozorišne trupe „Ćoše“. Nastupila su tri nagrađena benda polusatnim setovima, a između svirke dodeljene su nagrade u druge dve kategorije i pokazani i izvedeni radovi. Vizuelni i literarni stvaraoci dobili su odštampani letak sa svojim radom. Najbolja muzička grupa nagrađena je snimanjem jedne pesme u profesionalnom studiju. Svi nagrađeni autori dobiće video snimak svoga nastupa nakon postprodukcije, a uručene su im i knjige – izdanja RO „Kornet“, kao i majice kratkih rukava sa dizajnom Gradske opštine Obrenovac, koja je bila pokrovitelj konkursa „Planeta ART“.\nРезултати конкурса КК СИРИН – Зрно лудости\nБОР – РЕЗУЛТАТИ И НАГРАЂЕНИ РАДОВИ КОНКУРСА ЗА НАЈБОЉУ КРАТКУ ПРИЧУ 2014.\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. 5 × = dvadeset


Menig za B92.net: Da protiv Zvezde zakoraèimo ka tituli - B92\nMožda i najveæe pojaèanje Partizana letošnjeg prelaznog roka bio je ðak fudbalske škole Ajaksa i dotadašnji napadaè Tventea Kvinsi Menig.\nStefan Smuða sreda, 9.02.2022. | 09:37\nKrajnje je vreme posle desetogodišnje igranke i svega drugog osim fudbala.\n(Evo banke, 9. februar 2022 13:07)\nMoj megi neznas Samo Stace snaci na marakani necete znati de cete udariti. Pre zvezde sad u subotu ce vam u nisu radnicki ocitati lekciju. Stose tice titule znas kad cete osvojiti kad na vrbi rodi grodzdje to znaci nikad\n(zdravko, 9. februar 2022 11:33)\nMožda, ali ne ove godine.\nBiæe nam dozvoljeno, možda, negde 2050.\n(Roy 74, 9. februar 2022 11:20)\nSamo pazi da se ne sapletete i padnete na nos.\n(Cubaka, 9. februar 2022 11:09)\nNa maraka u se ne dolazi sa ambicijom da se pobedi osim ako nisi neki prejak evropski klub... Govorimo o momentima kada Zvezda nije u down-u.... Sve osim pobede Zvezde je iznenaðenje....\n(jaštaman, 9. februar 2022 10:30)\nDajte bre našu decu da igra fudbal,pa dokle giše Ilijevu,pa dali ste totalno izgubili kompas?\n(Rade 74, 9. februar 2022 10:24)\nSvi koji su tako razmišljali, klimali glavom, busali se, uglavnom su na kraju pognuli glavu..\n(Spale, 9. februar 2022 10:16)\n(Bob, 9. februar 2022 10:04)\nMože. Ali malo morgen.\n(Toma, 9. februar 2022 09:54)\nPuno sreæe !\n(CZ, 9. februar 2022 09:48)\najd pa sa sreæom!\n(iz tvojih usta u božije uši, 9. februar 2022 09:45)


Podrška vrtićima u Preševu, Šidu i Dimitrovgradu | Grupa 484\nPodrška vrtićima u Preševu, Šidu i Dimitrovgradu\nTokom migrantsko-izbegličke krize kroz Srbiju je u toku 2015. i 2016. godine tranzitiralo više od 600,000 izbeglica i migranata iz Sirije, Iraka, Avganistana i drugih ratom zahvaćenih područja. Teška situacija u kojoj su se ovi ljudi našli zahtevala je veliku odgovornost, ali i humanost članova zajednica kroz koje migranti prolaze ili u njima borave. Građani Srbije su pokazali veliku solidarnost i pružili značajnu podršku ljudima koji su se našli u nevolji.\nNajviše izazova i teškoća tokom krize imale su opštine i gradovi u graničnim područjima, a pre svega Preševo, Šid i Dimitrovgrad. To su zajednice koje se i same suočavaju sa siromaštvom i raznim drugim problemima, a pokazale su odvažnost i snalažljivost u kriznoj situaciji.\nFondacija za otvoreno društvo, Srbija i Grupa 484 su stoga odlučile da podrže zajednice u ovim opštinama donacijom za najvažnije članove društva – decu.\nAkcija podrške opštinama Šid, Preševo i Dimitrovgrad sprovedena je u vidu donacije edukativnih materijala, tehničke opreme i igračaka predškolskim ustanovama. Materijali su pažljivo odabrani prema potrebama vrtića. Osim toga, urađene su i manje popravke na igralištima u Preševu i Dimitrovgradu, a u preševskoj područnoj jedinici Miratovac postavljene su i klackalice, ljuljaške, klupe i vrteška u dvorištu vrtića.\nSvečana primopredaja u Šidu održana je 18. maja u ustanovi „Jelica Stanivuković Šilja“, u Preševu 26. maja u ustanovi „8.mart“, a u Dimitrovgradu 27. maja u predškolskoj ustanovi „8. septembar“. Uz veseo program koji su deca priredila, članove lokalnih instucija, medije i prestavnike Fondacije za otvoreno društvo i Grupe 484, donacije su uručene uz lepe želje i u dobrom raspoloženju.\nOvom akcijom Fondacija za otvoreno društvo i Grupa 484 prepoznaju otvorenost, srdačnost i spremnost građana da pomognu ljudima u nevolji, što se pokazalo u najkritičnijem periodu tokom migrantsko-izbegličke krize 2015/2016. godine.\nVerujemo da će pozitivni primer ovih opština biti uzor i drugim lokalnim zajednicama u Srbiji u odnosu prema drugom i drugačijem.\nProjekat: Unapređenje migracionih politika u Srbiji i zemljama Zapadnog Balkana\nCilj: Podrška lokalnim zajednicama\nRealizatori: Grupa 484 (Program direktne podrške)\nPodrška: Fondacija za otvoreno društvo, Srbija


Paketići za decu ratnih veterana – TV Kikinda\nVeć nekoliko godina za redom Srpski ratni veterani Kikinda pred kraj prazničnog perioda organizuje dodelu paketića za decu svojih članova. I ovoga puta svečanost za najmlađe upriličena je u sali Narodnog pozorišta.\n-Sada već tradicionalno, četrvtu godinu za redom, organizujemo dodelu paketića za decu ratnih veterana. Ove godine uspeli smo da obezbedimo 150 paketića. Zahvaljujem se svima koji su nam pomogli u realizaciji ove ideje. Istakao bih Narodno pozorište, kompaniju Swisslion i posebno bih se zahvalio PU „Dragoljub Udicki“, odnosno vaspitačima vrtića „Kolibri“, koji će izvesti predstavu „Pepeljuga“, kaže Vladimir Radojčić ispred Udruženja Srpski ratni veterani Kikinda.\nTradicija da se paketići dodeljuju uoči pravoslavne Nove godine ima i svoje praktične razloge.\n-Sada ima više slobodnog prostora i lakše nam je da okupimo ljude i da ih organizujemo kada nije velika gužva kao što obično bude u periodu Nove godine. Većina institucija tada ne radi, pa je ovo spoj lepog i korisnog. Pre svega, trudimo se da ispoštujemo našu tradiciju, koje se sve manje sećamo. Srpski ratni veterani inače u svom Statutu, osim što se bave pobošljanjem položaja ratnih veterana, neguju i kulturnu tradiciju našeg naroda, dodaje Radojčić.\nPaketići su, kao i uvek, namenjeni deci različitog starosnog doba.\n-Tu spadaju i oni koji su rođeni 2017. godine, a ima ih desetak, sve do dece do 10 godina. Mislim da će, pored paketića, decu ipak najviše obradovati i nasmejati predstava, zaključuje naš sagovornik.\nU želji da im 2018. godina bude ispunjena zdravljem, srećom, ljubavlju i mirom, Srpskim ratnim veteranima pridružile su se i vaspitačice vrtića „Kolibri“ PU „Dragoljub Udicki“, koje su za mališane izvele nešto drugačiju „Pepeljugu“.\n13 januara, 2018 Rubin Rubin\n← Najčešća imena u 2017. godini Mihajlo i Milica Počele kvalifikacione borbe belih gladijatora →


Yaravita Rexolin Zn cink 5/1\nŠifra Artikla: 31657\nTežina proizvoda: 5.13 kg\nCink aktivira enzime koji su odgovori za sintezu određenih proteina. Učestvuje u formiranju hlorofila i nekih ugljenih hidrata, pretvaranju skroba u šećere, a i njegovo prisustvo u biljkama povećava perzistentnost na niske temperature. Cink je esencijalan u formiranju auksina koji imaju ulogu u regulaciji rasta biljke i izdužavanju stabljike. Kao i većina mikroelemenata, cink je nepokretan, što znači da se simptomi njegovog nedostatka prvo pojave na mladim novim listovima. Simptomi mnogo zavise i od vrste gajene kulture. Obično se simptomi izražavaju kao različite varijacije hloroze na novim listovima i kao nekrotične tačke na vrhovima listova. Nedostatak se na mladim listovima uočava i tako što su oni dosta manji i deformisanog oblika. Internodije se skraćuju dajući biljci oblik rozete, a i razvoj pupoljaka je loš što prouzrokuje smanjen obim cvetanja i grananja. Rexolin Zn je u helatnom obliku i kao takav se ne vezuje u zemljišu u nepristupačne oblike jedinjenja, nego je uvek dostupan biljci u hranjivom obliku. Najviše se primenjuje u hidroponskoj proizvodnji i uslovima gajenja biljaka na zemljištu sa visokim pH. Pri visokim pH vrednostima usvajanje hraniva iz grupe mikroelemenata potpuno je onemogućeno, osim ako se ne upotrebljavaju njihovi helatni oblici.\nVoćarstvo, vinogradarstvo, povrtarstvo i cvećarstvo -


Zgrada Gimnazije u Svilajncu biće kompletno rekonstruisana tokom ovog leta\nKompletna rekonstrukcija zgrade Gimnazije u Svilajncu obaviće se ovog leta, tokom trajanja letnjeg raspusta. Predsednik opštine Predrag Milanović kaže da je zgrada u nekoliko navrata popravljana, ali da je ovo prvi put da se radi kompletna rekonstrukcija. - Zgrada Gimnazije u Svilajncu je pod zaštitom države kao spomenik kulture i…\nIzložbe u Prirodnjačkom centru u Svilajncu\nPrirodnjački centar Srbije u Svilajncu biće zvanično otvoren za posetioce iz zemlje i regiona, svečanim programom 29. juna. Prirodnjački centar Svilajnac predstavlja spoj nauke, obrazovanja i turizma na vrlo specifičan način. Takav koncept čini ga jedinstvenim u ovom delu Evrope. Veliki izložbeni prostor u samom objektu sadrži četiri tematske izložbe,…\nSvetski dan muzike, 21. jun, biće obeležen i ove godine u Svilajncu\nSvetski dan muzike, 21. jun, biće obeležen i ove godine u Svilajncu besplatnim koncertima muzike razlicitih žanrova koju ce izvoditi amateri i profesionalci na više bina koje će biti postavljene u gradu. Ova manifestacija se treći put za redom obeležava u ovom gradu. Ove godine će je po prvi put…\nSvilajnac: Aleksa dobio „Energiju znanja”\nAleksa Milosavljević, učenik Srednje škole u Svilajncu, pobednik je treće Srpske hemijske olimpijade održane uz podršku kompanije NIS na beogradskom Hemijskom fakultetu. Njemu je pripala velika zlatna statua „Energija znanja“, velika srebrna statua pripala je Milošu Groboru iz beogradske Matematičke gimnazije iz Beograda, a bronzanu statuu dobio je Stefan Stojanović…


IPC Media – Bookvar\nNova knjiga autora bestselara "Homo Deus"\nTagged IPC Media\nDžoel Harison Noks je mršavi dečkić na početku svog životnog puta. Nakon smrti samohrane majke živeo je sa tetkom Elen i njenom decom okružen, ako i ne baš porodičnom ljubavlju, onda makar prijatnim okruženjem ...\nŽurka s književnim predloškom\nU sredu, 07. avgusta, sa početkom u 21 čas u Zappa Barci biće održana rege/dab žurka s književnim predloškom ili plesni saundtrek za knjigu o uskomešanosti muzike, politike i kriminala u “godinama opasnog življ...\nPrvo srpsko izdanje najznačajnijeg dela Trumana Kapotea, kultnog romana “Hladnokrvno/In Cold Blood”, u prevodu Srbislava Jeličića i Ane Stefanović, pojavilo se nedavno u izdanju “IPC Media”. Reč je o jedinst...\nPredstavljanje knjige “Pustolovine i nedaće Makrola Osmatrača”\nU četvrtak, 7. decembra 2017. u 19 časova u Svečanoj sali Instituta Servantes u Beogradu biće upriličeno predstavljanje lika i dela velikana hispanoameričke književnosti, kolumbijskog autora Alvara Mutisa, kao ...


Gojković o protestima: MASKE SU POTPUNO PALE! | Srbija\nGojković o protestima: MASKE SU POTPUNO PALE! | Mondo Portal\nGojković o protestima: MASKE SU POTPUNO PALE! 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Sandra Krstanović 11.07.2020. / 09:44\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković najoštrije je danas osudila najnovije brutalno nasilje ispred zgrade parlamenta.\n"Slike huligana koji bacaju šok bombe na policiju, razbijaju bezbednosne kamere na Skupštini Srbije, i imovinu koja pripada svim građanima naše zemlje, pa sve do nacističkog pozdrava, pokazuju da su maske potpuno pale i da inspiratori ovih nereda ne prezaju da pribegnu najgnusnijem nasilju kao poslednjem izlazu, jer ih napredak Srbije i rast njenog ugleda i snage boli i pogađa", navela je Gojković u saopštenju.\nZato, istakla je ona, ne iznenađuje upornost sa kojom pokušavaju da podrivaju i napadaju institucije Srbije i njenih građana, ali nikoga ne sme da iznenadi ni odlučnost Srbije da te interese brani i da ne dozvoli da nasilje pobedi.\nRakija za policiju |\n"Zašto napadaju policiju i skrnave spomenik kulture Dom narodne skupštine? Koja je to politička ideja i program koji treba da donese bolji život građana Srbije, želeo bi da zna svaki pristojan građanin Srbije"?, upitala je Gojković.\nGrađani Srbije, kako je naglasila, jako dobro razumeju i raspoznaju prave motive koji se kriju iza lažnog pozivanja na patriotizam i tobožnje brige za naše nacionalne interese, i ukazuje da su to samo prazne fraze iza kojih stoje isključivo interesi onih koji žele da profitiraju na razaranju mira i stabilnosti i snage Srbije.\nOna je istakla da je jasno da sva mržnja koja se izliva protiv predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je i juče snažno branio interese naše zemlje i građana, kao i sve kamenice, šok bombe, suzavci, i neverovatna spremnost da se interes sopstvenog naroda baci pod noge, ne može da sakrije istinu o njima - da su u pitanju samo neuspešni pokušaji uzurpacije narodne volje.\n"Svi oni moraju da znaju da na vlast ne mogu doći ni zauzimanjem autoputeva, ni nasiljem na ulicama i mimo volje građana Srbije, već samo izborima, na kojima su građani 21. juna nedvosmisleno iskazali svoje mišljenje", navela je Goijković.\nPOGLEDAJTE SNIMKE SUKOBA POLICIJE I DEMONSTRANATA:\nKrvava noć |\nProtesti beograd maja gojković\n11.07.2020. / 16:31\nМаске за заштиту од ковида 19 пале? То је она листашица са знојаве журке Листе АВ-ЗНД од 21.06. која није ни имала маску заштите и која се љубакала, грлила и певала уз химну ЈСО. Маске листаша су одавно пале...\n11.07.2020. / 12:56\nOsete se posledice zaraženosti koronom\n11.07.2020. / 11:34\nNajveći preletač u političkoj istoriji Srbije i neko bez trunke morala i srama kaže "maske su pale".... Ovo ni Pajtonovci ne bi mogli da smisle....


Kada bi bebe mogle da pričaju odmah po rođenju nekim roditeljima bi ublažile muke\nBeba komunicira sa roditeljima i okolinom tako što se izražava kroz plač, ali na žalost teško je razumeti šta joj u toj situaciji smeta ili fali akko bi bila mirna.\nS obzirom na to da beba nije u stanju da govori ili jasno da do znanja zašto plače, majke i očevi prepušteni su sami sebi kada je reč o proceni uzroka ovakvog stanja kod beba. Ovo su samo neki od mogućih uzroka.\nOvo je jedan od najverovatnijih razloga zašto dolazi do plakanja, posebno tokom prvih nekoliko meseci. Bebin stomak je mali tako da ne može da primi puno mleka, a to znači da će beba vrlo brzo da bude ponovo gladna. Ponudite joj hranu kad plače i dozvolite joj da se hrani koliko god želi zbog toga što je to jedini način da utoli glad.\nTagovi :beba, beba plače, grčevi, zašto beba plače


Povratak Lufthanse i uvođenje nove rute iz Sarajeva za Frankfurt | BL Portal\n“Letovi će se u maju odvijati četiri puta sedmično i to ponedjeljkom, četvrtkom, petkom i nedjeljom, dok od juna očekujemo svakodnevno odvijanje letova. Ova dugo očekivana i atraktivna aviolinija, posebno će obradovati naše putnike kojima je Frankfurt krajnja destinacija ali i one kojima će ova ruta olakšati konekcije prema svim dijelovima svijeta”, navode iz Međunarodnog aerodroma Sarajevo u saopštenju za javnost.\nTags: aviolinija, letovi, Lufthanse, Sarajevo\nPronađeno beživotno tijelo djevojke


Politika - datum: 2019-08-19 ALEKSANDAR DAMJANOVIĆ NEZADOVOLJAN NACRTOM ZAKONA O IZBORU POSLANIKA I ODBORNIKA I PORUČIO\nDamjanović Poslednji trenutak za ozbiljan dijalog\nNacrtom novog zakona o izboru poslanika i odbornika nijesu dotaknute suštinske stvari koje se tiču izbornog procesa, ocijenio je nezavisni poslanik Aleksandar Damjanović i dodao da je poslednji trenutak za ozbiljan politički dijalog ukoliko se ne želi bojkot izbora. Iz vladajuće koalicije su nedavno saopštili da je radna grupa Odbora za reformu izbornog zakonodavstva pripremila nacrt novog zakona o izboru poslanika i odbornika kojim je, između ostalog, profesionalizovana Državna izborna komisija i omogućeno individualno kandidovanje.\n– Imajući u vidu da je Odbor za gotovo deset mjeseci od osnivanja održao dvije sjednice i da je faktički radio bez predstavnika opozicije, uz nizak nivo transparentnosti, takozvana podgrupa sa upitnim legitimitetom, ponuđena rješenja su najblaže rečeno veoma upitna – kazao je Damjanović agenciji MINA.\nPrema njegovoj ocjeni, izaći u javnost sa tezom da je posao gotov, tvrditi da su prihvaćene sve primjedbe ODIR-a, i da su ponuđena rješenja u skladu sa najvećim evropskim standardima, „uz to što je licemjerno, vrijeđa zdrav razum svakog slobodomislećeg građanina”.\n– Suštinske stvari nisu ni dotaknute, poput registara koji su baza svakog izbornog procesa, prije svega registra državljana, odnosno registra prebivališta, i modela utvrđivanja tog prebivališta, kao uslova za ostvarivanje biračkog prava – kazao je Damjanović.\nOn je naglasio da o stvarima koje se tiču sprječavanja zloupotreba finansija, odnosno državnih resursa u izborne svrhe, nema ni pomena.\n– Stvaranje fer i demokratskih uslova za prve prave slobodne izbore, uz neophodan uslov formiranja prelazne, tehničke vlade koja bi nadgledala primjenu izbornog zakonodavstva, ne može se svesti na kozmetičke promjene namijenjene prije svega lojalnim djelovima briselske administracije, odnosno njihovih predstavnika u Crnoj Gori – rekao je Damjanović.\nOn smatra da je, ukoliko se ne želi dalja politička destabilizacija i bojkot izbora koji bi nanio nesagledive štete političkim procesima u Crnoj Gori, poslednji trenutak za ozbiljan politički dijalog.\n– Koji bi, uz pitanje tehničke vlade, uključio i krupne izmjene cjelokupnog izbornog zakonodavstva, najkasnije do kraja tekuće godine, kako bismo mogli da ga upotpunosti primijenimo, imajući u vidu moguće termine za održavanje redovnih parlamentarnih izbora – zaključio je Damjanović.


Regionalni lider naših jugonostalgičara ispao lider u regionalnom laganju? - Portal Hrvatskoga kulturnog vijeća\nNaslovnica \_ Vijesti \_ Inozemni tisak \_ Regionalni lider naših jugonostalgičara ispao lider u regionalnom laganju?\nMisterij srpskog privrednog rasta\nU posljednjih sedam godina bruto domaći proizvod (BDP) Srbije realno je porastao za preko 40 posto (prosječno, više od pet posto godišnje). Bez obzira na veoma niski temelj, ovakav privredni rast je sasvim solidan za europsku zemlju u tranziciji. Broj zaposlenih, međutim, u istom periodu, opao je za oko 100.000. Ovaj pad će biti još drastičniji kada radnici koji već godinama ne primaju plaće (a vode se kao zaposleni) i službeno ostanu bez posla, i kada preostala javna i druga poduzeća budu privatizirana.\nPrivredni rast i apsolutni pad broja zaposlenih\nVisok privredni rast i apsolutni pad broja zaposlenih po pravilu ne idu zajedno – pogotovo ne u srednjem ili dugom roku. Privredni rast je rezultanta rasta zaposlenosti i produktivnosti. Kako zaposlenost u Srbiji opada, objašnjenje privrednog rasta bi se moralo tražiti u domeni velikog porasta produktivnosti. Neka inozemna iskustva bi mogla ići u prilog ovakvom objašnjenju.\nModerne ekonomije svoj rast zasnivaju na moćnim tehnologijama i velikoj produktivnosti koja iz toga proizlazi. Ova pojava je najizraženija u privredama koje rast temelje na industriji i industrijskim ulaganjima. Dinamične privrede, Kina je ovdje odličan primjer, veoma sporo povećavaju broj zaposlenih usprkos fantastičnom privrednom rastu. Problem je što se rast srpske privrede ne bazira na ekspanziji industrije i što Srbija ima jednu od najnižih stopa investicija u osnovna sredstva u Europi.\nDrugo objašnjenje je bliže srpskoj stvarnosti – socijalistička privreda je zapošljavala veliki broj radnika koji efektivno nisu doprinosili privrednom rastu. Otuda, otpuštanjem viška radnika privredni rast nije ugrožen, a produktivnost je obračunski porasla. Preostali radnici sada više rade, pa to doprinosi stvarnom rastu produktivnosti. Međutim, „veliko spremanje" privrede nije od jučer i započeto je pod pritiskom rata i sankcija još tijekom devedesetih. Ovi procesi ne mogu trajati beskonačno dugo, osim ako Srbija nije otkrila metodu ekonomskog rasta kome su zaposleni smetnja.\nRastom produktivnosti može se objasniti spora apsorpcija radne snage i porast broja nezaposlenih, ali se teško može objasniti apsolutni i višegodišnji pad broja zaposlenih kome kao da nema kraja.\nBDP raste sporije, a inflacija brže\nObjašnjenje srpskog privrednog rasta (uz paradoksalan pad broja zaposlenih) moglo bi biti jednostavnije i neugodnije – BDP raste sporije, a inflacija brže nego što to statistika iskazuje. U „realnom" rastu je tako sadržan i dio inflacije koji statistika nije registrirala i nije „očistila" iz nominalnog BDP-a.\nStatistika ne može pratiti kretanje svih cijena na tržištu, pa to radi preko odabranih uzoraka. Formiranje uzoraka je jednostavnije u ekonomijama koje su dominantno temeljene na poljoprivredi i industriji i čiji proizvodi imaju jedinične cijene čiji se rast može mjeriti. Privredna struktura je danas drugačija i ogroman dio BDP-a se formira na tržištu usluga gdje je praćenje porasta cijena izuzetno komplicirano. Kao i u ostalim svjetskim ekonomijama, i u Srbiji udio usluga u BDP-u stalno raste i približava se vrijednosti od 60 posto, dok se udio industrije i poljoprivrede smanjuje.\nKod ogromnog broja usluga nema jediničnih cijena, pa ih statistika ne može direktno pratiti. Implicitna pretpostavka je da se rast cijena usluga kreće po sličnoj stopi po kojoj rastu cijene roba i „mjerljivih" usluga. Ova logika je na klimavim nogama – za razliku od roba, najveći broj usluga nije izložen inostranoj konkurenciji, pa se cijene formiraju na ograničenom, lokalnom tržištu. Cijene usluga zbog toga rastu brže nego cijene roba, i statistika taj rast vjerojatno podcjenjuje.\nPodcjenjivanje rasta cijena usluga postaje sve veći problem u uvjetima gdje se udjel usluga u BDP-u povećava, i upravo je u tome potencijalni izvor greške kod obračuna inflacije. Ovaj problem nije karakterističan samo za Srbiju.\nProstor za „statističku grešku" znatno širi u Srbiji\nU stručnim krugovima na Zapadu, ove statističke manjkavosti su odavno uočene i o njima se govori, mada ne odviše glasno. Nitko se ne trže kako bi pokazao da je inflacija veća no što statistike pokazuju. Razlog je vjerojatno u bojazni da bi sindikati i zaposleni odmah tražili povećanje plaća koje, u velikom broju zapadnih država, ionako realno opadaju ili stagniraju. Kada su plaće u pitanju, za njihovo povećavanje nikada nije dobar trenutak – bar je tako u posljednjih sto pedeset godina. Situacija u Srbiji nažalost nije identična onoj u Europskoj uniji. U svom obračunu inflacije EU koristi „indeks potrošačkih cijena" kod koga je udio cijena usluga nešto šire zastupljeno. Srbija ovaj indeks koristi tek od ove godine, usporedo sa indeksom cijena na malo. Uz to, i stopa inflacije u Srbiji je višestruko veća od inflacije u EU, pa je i prostor za moguću „statističku grešku" znatno širi, a time i njen učinak na obračun stvarnog BDP-a.\nSve iznijeto je samo hipoteza kojom je moguće objasniti čudan slučaj srpskog privrednog rasta. Ova hipoteza može biti logična, ali ne mora biti točna. Ako je točna, tada su potencijalne implikacije izuzetno teške. Srpski ekonomski brod plovi s lošim kompasom, a srpski „kapetani" ekonomske odluke donose na temelju pogrešnih informacija. To dodatno povećava već i onako previsok rizik potpunog brodoloma.\nČet, 19-05-2022, 13:59:30


TOMOVIĆ PONOVO PROGOVORIO O STANIJI: Ono što je rekao joj se neće dopasti! (VIDEO) | Novosti.RS\n17. 10. 2019. u 21:53\nVladimir Tomović ponovo je potencirao priču o svojoj bivšoj ljubavi Staniji Dobrojević.\nUčesnik treće sezone rijaliti programa "Zadruga", Vladimir Tomović, skrenuo je pažnju na sebe turbulentnim odnosom sa bivšom devojkom iz rijalitija, proslavljenom rijaliti takmičarkom, Stanijom Dobrojević.\nČini se da šarmantni Baranin ne ispušta priliku da spomene bivšu dragu, pa je tako opisao kako bi izgledalo da lepa Stanija ponovo postane stanarka velelepnog imanja.\nNe verujem da će ući, nema šanse. Međutim, i kada bi ušla, nema šanse da pobedi. Ona radi isto što i ja, zavrti sve momke oko sebe, kao što sam ja devojke, samo su momci izdržljiviji - objašnjava Tomović.\nJa mislim da je ona prezgodna. Harizma nula, a telo prezgodna. Ko zna možda ponove uđe - prokomentarisala je Ivana Šopić, dok je Vladimir negirao njen ulazak.\nTomović se posetio trenutka iz prethodnog serijala, kada je pao na čari zanosne starlete.\nDobili smo zadatak da 48 sati provedemo zajedno, ona je znala sve o meni, ja o njoj ništa. Tako je sve počelo... - prisećao se zadrugar.\nPodsetimo, cela nacija svedočila je fizičkom obračunu između bivših ljubavnika, Stanije i Vladimira, nakon kojeg je Tomović diskvalifikovan iz daljeg takmičenja.\nMalo sre pogresili. Vladimir nije imao fizicki obracun sa Stanijom, nego je osamario Aleksandru,koja ga je provocirala !\n@Ana - Dobro si im rekla. Zamalo da zenu stvar, a sada brzo na Zadrugu da se nešto ne propusti.\n@Ana - Mslim, AKO ova vest zavredjuje da puni naslovne strane "Vecernjih novosti ", a vidim da je tako Gagi, onda ne bi trebalo jos da je pogresno prenesena.. Usput, moje misljenje o ovom tipu programa je verovatno slicno tvome, ali kao sto i sam vidis da nas obasipaju sa svih strana ! Ja , kao i svi "ne gledam ", ali sve znam, jer citam dnevnu stampu !


Todorić o finansijskoj reviziji Agrokora: Brojke su namještene\nNakon što je privremena uprava Agrokora objavila "Prezentaciju revidiranih finansijskih izvještaja za 2016. godinu", bivši vlasnik te korporacije Ivica Todorić na svom blogu se oglasio poručivši da je utvrdio nekonzistentnost i parcijalno prikazivanje podataka u javnosti.\nVanredni povjerenik Ante Ramljak govori o tri divizije Agrokora; Prehrambena industrija, Poljoprivreda i Maloprodaja čije izvještaje je predstavio u četvrtak.\n"Za prehrambenu industriju i poljoprivredu kaže kako te divizije 'imaju gubitke ali ti sektori rade vrhunski'.Za diviziju Prehrambene industrije kaže da firme posluju odlično, da se radi o jednokratno otpisanim stavkama unutar kompanija i da kapital nije negativan. Za diviziju Poljoprivreda navodi primjer Belja i ističe dokapitalizaciju od 1,4 milijarde kuna. Za sve poljoprivredne tvrtke govori kako su raščišćavali negativne stavke, ali da firme posluju odlično i da kapital nije negativan", poručuje Todorić.\nŠto se tiče divizije Maloprodaja, Ramljak je kazao da je Konzum u 2016. godini poslovao s operativnom dobiti. No, zbog otpisa ima negativan rezultat. Takođe je naglasio da otpisi nemaju utjecaj na operativno stanje kompanije. Istaknuto je da su najveći otpisi vezani uz procjenu testa vrijednosti imovine.\nKonzumova najznačajnija pojedinačna stavka ispravka vrijednosti je na kompaniji IDEA u Srbiji.\n"Istina je da Konzum nije u potpunosti završio proces spajanja IDEA-e i Mercatora Srbija ali samo spajanje je započeto, radili su ga ponajbolji konsultanti za tu vrstu posla u Evropi. Dokumentacija o tome postoji u Konzumu i IDEA-i. Iz prezentacije je vidljivo da se rezervacije u najvećem dijelu odnose na interne odnose, a prezentirane otpise smatram najvećim dijelom neprihvatljivima, neke i protivzakonitima. Iz prezentacije se kao nepobitna činjenica vidi kako su brojke namještane sa tačno određenim ciljem, što je nedopustivo. Iz toga proizlazi da se u kompanijama radilo po nalogu. Sličan izvještaj privremene uprave sam i očekivao. Međutim, ono što nisu mogli izbjeći je činjenica da su kompanije pokazale svoju snagu i pravac u kojem su se do sada kretale", smatra Todorić.\nNaglašava da prezentovani finansijski izvještaji privremene uprave kompanija u potpunosti potvrđuju poslovnu strategiju koju je Agrokor imao krajem 2016. godine, kao čvrst plan za neprekidan razvoj grupe u narednim godinama.\n"Nakon preuzimanja Mercatora, stekli su se uslovi za operativno i finansijsko restrukturiranje Agrokora, koji su otpočeli početkom 2015. godine. U međuvremenu prehrambena industrija je potpuno pripremljena za IPO, imamo valjanu dokumentaciju za pripremu i početak procesa i trading na londonskoj berzi koji je trebao početi 2017. godine. Nadalje, poljoprivredna divizija je potpuno operativno pripremljena i napravljena je valjana dokumentacija za početak rada na pripremi za IPO-a koji se očekivao 2018 .godine. Istina je da je maloprodaja bila u punom zamahu operativnog restrukturiranja koje bi se završilo do ljeta 2018. godine, nakon čega bi i te kompanije došle u punu kondiciju konkurentnosti", istakao je Todorić.\n"Negativan kapital koji je proizašao iz provedenih uskladbi će se adresirati kroz prijedlog nagodbe na kojem Izvanredna uprava sa svojim timovima intenzivno radi“.


Sarajevska berza lansira novi indeks - SASX-FN - Klix.ba\nBerza Sarajevska berza lansira novi indeks - SASX-FN\n18.8.2017. u 22:10\nSarajevska berza (SASE) 21. augusta 2017. počinje s kalkulacijom i objavom svog novog indeksa SASX-Fundamentals (skraćeno: SASX-FN). Funkcija svakog indeksa vrijednosnih papira je da služi kao zbirni pokazatelj kretanja cijena dionica (ili drugih vrijednosnih papira) određene grupe emitenata.\nKod SASX-FN, posmatrana grupa emitenata je prvih 15 kompanija sa tržišta Sarajevske berze mjereno po ostvarenoj dobiti od poslovnih aktivnosti, shodno posljednjem godišnjem finansijskom izvještaju. Pri tome se izuzimaju dionice investicionih fondova, banaka, osiguravajućih društava, emitenata u stečaju kao i emitenata čije sjedište nije u Federaciji Bosne i Hercegovine.\nSASX-FN je prvi indeks na SASE gdje se utjecaj/težina pojedinog emitenta na ukupno kretanje indeksa (=ponder) ne određuje tržišnom vrijednošću te kompanije (tržišnom kapitalizacijom), nego određenim pokazateljima iz finansijskih izvještaja emitenata (fundamentalnim pokazateljima). Svi dosadašnji indeksi SASE su spadali u red onih ponderisanih tržišnom kapitalizacijom (BIFX, SASX-10 i SASX-BBI) ili jednako-ponderisanim (SASX-30), saopćeno je iz Sarajevske berze.


VIRUS, SRBIJA I KINA: GDE JE SVE KORONA VIRUS ZABELEŽEN U EVROPI / BBC NEWS NA SRPSKOM\nBroj preminulih od korona virusa povećao se na 81, a gotovo 300 ljudi je obolelo. Obolelih ima i u Evropi – potvrđeno je da su virusom zaražene tri osobe u Francuskoj.\n27.01.2020 · VIRUS / KINA / BBC\nSVET / UPOZORENJE IZ KINE: KORONA VIRUS SE ŠIRI I PRIJE POJAVE SIMPTOMA\nNeke osobe mogu biti prenositelji infekcija, odnosno sve vrijeme biti inficinirane, a da same ne razviju simptome infekcijske bolesti, upozoravaju stručnjaci\n26.01.2020 · KINESKI_VIRUS