NOVI MAGAZIN:Kultura : Intervju : Ivica Buljan, hrvatski reditelj. intervju vodio: Ivan Jovanović\nLJUDSKO TELO JE PROVOKACIJA Ivica Buljan je jedan od najpoznatijih pozorišnih reditelja sa prostora bivše Jugoslavije koji je uspeo u evropskim okvirima. Kako vidi budućnost pozorišta u regionu, koji je recept za uspeh u svetu i kako političke elite vole da ih se kritikuje rekao je u razgovoru sa Ivanom Jovanovićem. U Centru za kulturnu dekontaminaciju je 2. i 3.marta gostovao slovenački Mini teatar sa predstavama “Magbet posle Šekspira” Hajnera Milera i “Ma i Al”, dramskim kolažom tekstova Dž. D. Selindžera i B.M.Koltesea. Obe predstave je režirao hrvatski reditelj Ivica Buljan, jedan od najpoznatijih i najcenjenijih reditelja sa prostora bivše Jugoslavije. U pitoresknom teatarskom kafeu CZKD-a nazvanim “Garaža” Buljan je govorio o predstavama koje su gostovale u Beogradu, kulturnom prostoru regionu, i o svom radu koji diže prašinu u konzervativnim kulturnim krugovima Hrvatske i Srbije. 1. Predstava “Magbet posle Šeksipira” je dobila Borštnikov zlatni prsten i još jedna je od Vaših postavci modernih dramskih pisaca. Koja je rediteljska koncepcija predstave? Veliki deo publike poznaje šekspirovog “Magbeta“, ali oko ovog teksta, pisanog 1971., bilo je dosta dilema. U mnogim antologijama i sabranim delima Hajnera Milera ovaj tekst se nije ni spominjao jer se smatralo da je u pitanju lagana dramaturška adaptacija Šekspira, a ne originalni dramski tekst. Tek su postdramske pozorišne tendencije utvrdile da su i ovakvi tekstovi u opusima velikih autora jednako važni kao njihovi revolucionarni tekstovi, na primer „Hamlet mašina“ kod Milera. Promene u odnosu na original „Magbeta“ su veoma male, ali jako bitne. Za razliku od Šekspirovog srednjovekovnog Magbeta po nijansama u tekstu možemo da zaključimo kako se ovaj Magbet dešava u komunističkoj Evropi sedamdesetih godina prošlog veka. Miler je odbijao tumačenje da se ovim tekstom analizira zloćudni sistem komunističkih diktatura i tvrdio je da isti takav model postoji i u kapitalističkom sistemu. Pre nastanka teksta je izašao film Stenlija Kubrika „Paklena pomorandža“ koji je dijagnostifikovao represivno stanje nastalo nakon oslobađajuće '68. Hajner Miler, iako naizgled analizira političke totalitarističke sisteme, puno više govori o intimnoj strani Magbeta i pita se : „Šta bi se dogodilo svakome od nas kada bismo dobili jedno malo parče moći i vlasti“ pogotovo ako smo to dobili sa imaginarnim, iracionalnim objašnjenjem. Tekst je o tome dok se rediteljski postupak svodi na fizički teatar. Osam glumaca plus Milena Zupančič. Glumci su u vreme nastajanja predstave tek završili akademiju dok je Milena Zupančič simbol slovenskog, ali i jugoslovenskog, teatra tako da je ovo metateatarski dijalog između različitih generacija, različitih estetika mada Milena u ovoj predstavi funkcioniše kao da ima dvadeset godina. 2. Vaše predstave često izazivaju zgražavanje društveno-političke elite i malograđanskog kulturnog establišmenta (ponajviše „Kiklop“ sa LET 3, pa Senekin „Edip“, „Garaža“). Koliko su kulturne elite sa ovih prostora alergične na bilo kakvo kritičko sagledavanja i kolektivnih društvenih odnosa i ličnih koje smo videli u Vašem “Magbetu”? Mislim da su puno alergičniji na pokazivanje intimnog pre nego kolektivnog. Problem demokratije je to što ona isključuje ideologije. Pogledajte šta se događa u ovim našim, pomalo primitivnim, zemljama, ali i u društvima sa snažnijom kulturnom tradicijom. U demokratiji je dozvoljeno kritikovati sve i vlasti to jako dobro koriste jer neka snažana kritika koja može biti snažna, argumentovana, zasnovana na racionalnim, filozofskim čak i ekonomskim načelima biva vrlo brzo poređena sa nekom banalnom kritikom koja se pojavi u žutoj štampi. To služi kao odličan argument : “Mi smo tu, možete da nas napadate, pišite, pravite šta god hoćete, ali to spada u demokratski folklor i vaš rad ništa neće promeniti”. Jedini preostali model snažne provokacije i stida postoji u ljudskom telu što je paradoks s obzirom koliko se društvo oslobađa i koliko god politička korektnost pokušava da drugačije modalitete ponašanja uvrsti u katalog političke prihvatljivosti. Mislim da moje predstave, sem političke kritike, mnogo više provociraju na nivou ljudske telesnosti koja može, itekako, biti politična. U krajnjoj liniji, u marksističkoj interpretaciji proleterijat izaziva svojom fizičkom pojavnošću. Moje predstave puno više govore o pitanju individualnih sloboda u društvu, a to se vrlo često prikazuje kroz hipertrofiranu, prenaglašenu telesnost. Mene realistički teatar ne zanima već teatar po uzoru na moje duhovne učitelje, Antoana Artoa i Bertolta Brehta 3. Dobili ste i Prešernovu nagradu kao prvi ne-Slovenac koji je osvojio. Koliko je teško biti prepoznat u svojoj, kulturno-umetničkoj sredini, a slavljen na nekom drugom mestu? To je jedna zanimljiva stvar koja je dokaz da je mnogo lakše biti prepoznat u drugoj sredini. S druge strane, ne gledam na Sloveniju kao na drugu sredini, radio sam puno predstava tamo. Ali ova nagrada mi je bitna jer je po prvi put izbrisala granice i govori o svesti slovenske kulture, ne zato što je baš meni dala nagradu, nego zato što je donela odluku da neko ko nije slovenske nacionalnosti dobije najprestižniju nacionalnu nagradu. Komisija je u obrazloženju naglasila da je ono što sam poslednjih godina radio u slovenskom teatru značajno u širem kulturološkom i estetskom smislu. U Hrvatskoj je ekvivalent ovoj nagradi Nazorova nagrada koju ni u snu ne mogu da očekujem što je, kada malo bolje pogledam, srećna okolnost. Tamo i dalje imam status alternativnog reditelja što je fantastično : biti alternativac sa 47 godina. S jedne strane biti u “mejnstrimu”, a s druge strane na ivici alternative je krajnje šizofrena situacija, ali za umetnika je jako pozitivna. 4. Jel’ kulture malih zemalja nastalih raspadom mogu da opstanu jedna bez druge što su političke elite, nastale ratnim zbivanjima, pokušale da nametnu poslednjih 15 godina? Ne mogu da opstanu. Ljudi sa ovih prostora koji se stvarno bave umetnošću,i kulturom u širem smislu, mogu da se pitaju kakav bi bio njihov umetnički i kulutrni “bekgraund” da nisu videli filmove Slobodana Šijana, da nisu slušali Ekatarinu veliku, da nisu videli slike Milene Pavlović, da nisu čitali Crnjanskog. Govorim o nekom životnom poimanju kulture, da ja nisam video sve ove stvari sigurno bih bio drugačija osoba. S druge strane, vi uvek možete da prisilite ljude da žive u zatvorenom prostoru i da ništa ne znaju tako. Mislim da je moj zadatak, moja umetnička misija, a to je jedan od razloga ovog gostovanja, da mladi ljudi, kao što su ovi glumci koji igraju kod mene, gostuju u Beogradu i Zagrebu, upoznaju druge kulturne modele, požele da pogledaju neku srpsku predstavu, da upoznaju ljude i požele da rade sa njima. Naravno, ključno je da zainteresujem publiku da vidi srpske predstave i srpske glumce iako sam upadam u klopku da definišem stvari po nacionalnom ključu iako se ne vodim time kada biram glumce za svoje predstave. Ključna stvar je jezik, činjenica da jedna prosečno obrazovana osoba sa ovih prostora može da razume sve slovenske jezike. Ostaje samo da li to želimo ili ne želimo. Moja misija je da probijem nacionalne barijere. 7. Kao osnivač Mini teatra i kao bivši direktor drame splitskog HNK kako vidite budućnost pozorišta na ovim prostorima? Ona i dalje zavise od državnih dotacija\nEtika i estetika Mini teatra bila da radimo ne-repertoarske tekstove i predstave kao što su ovaj Magbet koga je teško zamisliti u bilo kojoj instituciji, pa opus Elfride Jelinek, do performansa po poeziji slovenačkog pesnika Tomaža Šalamuna i adaptacije kratke priče Hermana Melvila “Prepisivač Bartlebi” koju je režirao Miloš Lolić, reditelj iz Beograda. Kada smo razmišljali ko je u Beogradu naš estetski, duhovni i moralni partner to je Centar za Kulturnu Dekontaminaciju. Nismo se ni obraćali institucionalnim pozorištima ni velikim kućama. Ovakva mesta kao CZKD, ne kažem slučajno “mesto” jer ovo nije samo pozorište baš kao što nije ni Mini teatar gde se održavaju čitanja romana, koncerti, razgovori, tribine, su budućnost pozorišta. Potvrda ove tvrdnje je Borštnikova nagrada u Sloveniji : poslednje dve glavne nagrade je osvojio Mini teatar u konkurenciji tri nacionalna teatra uz ostale gradske koji su dotirani. Ja kao šizofreni umetnik koji radi i u institucionalnom i u alternativnom teatru znam da je budžet jedne moje institucionalne predstave veći od godišnjeg budžeta Mini teatra ili, npr, CZKD-a. Mi uspevamo sa daleko manjim sredstvima da napravimo vitalniji, življi, provokativniji repertoar od institucionalnog pozorišta. Ovo naše je zasigurno budućnost i zato što iznad sebe nemamo kontrolu niti cenzuru. Pod cenzurom ne mislim na spoljašnju već na cenzuru unutrašnjeg tipa. Cenzura je, na primer, kada direktori pozorišta stavljaju lektiru na repertoar, to je cenzura uslovljena ekonomskim razlozima tipa : “Ako stavimo gogoljevog “Revizora” , tu predstavu će pod prisilom da gledaju srednjoškolci, biće tolika prodaja, pa ćemo da zaradimo toliko i toliko”. A šta je to nego cenzura i kastriranje onoga što bi publika, pa čak i srednjoškolska, radije gledala u pozorištu? 8. Vaše predstave su imale jako mnogo uspeha na inostranim gostovanjima i scenama, a mi, opet, insistiramo na nacionalnim kulturnim prerogativima. Kako uspeti u inostranstvu sa svojim radom? Postoji puna aspekata s kojih se može posmatrati ovo pitanje. S jedne strane, nakon raspada Jugoslavije, se otvorio prostor za mnoge umetnike na različitim festivalima. Festivali pozivaju po jednog predstavnika iz svake zemlje, a onda oni zovu, na primer, jednog predstavnika iz Nemačke i jednog iz Srbije, Slovenije, Hrvatske, Makedonije i tako dalje. To je prednost jer je jednak fokus i na velikim i na malim zemljama. S druge strane, mi neuporedivo više nosimo beleg nacionalnog od drugih. Taj beleg je nekada smešan jer umetnici iz Velike Britanije, Nemačke, Francuske nose svoje ime, a mi konstantno nosimo svoju naciju. To je apsurdno. Mene često u hrvatskoj štampi nazivaju “hrvatskim rediteljem”. A čiji sam reditelj? Nisam sigurno iz Azerbejdžana, ali neprestana potreba da se čak i u unutrašnjoj komunikaciji dodaje nacionalni epitet postaje zapanjujuća i užasno ograničavajuća. Ja se puno bolje snalazim u međunarodnom kontekstu jer ne moram da branim ničije boje niti da se identifikujem. U Francuskoj dugo godina radim kao pedagog i taj rad je bacio teret nacionalnog i regionalnog sa mojih pleća. U komunikaciji sa studentima od 18 do 25 godina sve stvari su relativne u odnosu na pitanja koja oni postavljaju o umetnosti, svetu, i to me stalno tera da preispitujem svoj rad i drugačije ga kontekstualizujem. Stalno istražujem i to me čini mladim. 9. Da li ćemo i kada videti neku Vašu režiju u srpskom pozorištu? Bilo je puno, na žalost, nespretnih slučajeva i nesrećnih slučajeva. Na primer, dugo sam dogovarao jedan projekat sa Sonjom Savić vezan za dramaturgiju Elfride Jelinek. Na žalost, Sonja je umrla, ostao je na konceptualnom nivou iako se meni često čini da smo ga, na neki način, realizovali. Moje predstave gostuju, ali nikada nisam dobio zvaničan poziv ni od jednog teatra da radim. Ja bih radio, ali mora da postoji zainteresovanost sa obe strane. ANTERFILE\nO PREDSTAVI “MAGBET Rendi Gener, njujorški kritičar, teatrolog i profesor uvrstio je predstavu “Magbet posle Šekspira” među deset najboljih pozorišnih predstava u svetu u 2011. godini i u svojoj kritici je rekao : "Izuzetno fizička, mišićna i glasna Buljanova minimalna produkcija postavlja Makbeta u golu, krvavu i amoralno opustošenu pokrajinu, u kojoj nasilje rađa nasilje bez konca i kraja. Smešteni smo u svet, u kome nasilje vladajuće elite prožima sve do običnog čoveka, u kome se okrutna i surova vojnička klasa predaja orgijama, piću i razuzdanosti, sa ispadima divlje i krvave pohote. Niko nije nedužan, niko netaknut“,\nANTERFILE Ivica Buljan rođen je u Sinju 1965. Za vrieme studija sarađivao je kao novinar u »Poletu«, »Studentskom listu« i „Startu“. Nekoliko godina stalni pozorišni kritičar u »Slobodnoj Dalmaciji«. Član uredništva u uglednoj pozorišnoj reviji »Novi Prolog«. Suosnivač teorijskog kazališnog časopisa „Frakcija“. Saradnik je međunarodnih pozrišnih revija „Primer acto“ (Madrid), „Ubu“ (Pariz, London), Maska (Ljubljana). Kao dramaturg radio je u Hrvatskoj, Francuskoj i Sloveniji i sarađivao na više od dvadeset međunarodnih projekata s rediteljima kao Vito Taufer, Matjaž Pograjc, Christian Colin, Pierre Diependaele, Jean-Michel Bruyere, Krizstof Warlikowski, Eduard Miler, Ivan Popovski, Robert Waltl. Režirao je preko trideset predstava koje su gostovale na međunarodnim festivalima u Portugaliji, Španiji, Italiji, Nemačkoj, Velikoj Britaniji, Turskoj, Austriji, Grčkoj, Belgiji, Francuskoj, Profesor je na Nacionalnoj pozorišnoj akademiji Saint Etienne u Francuskoj. Dobitnik je »Vjesnikove« nagrade »Dubravko Dujišin« za 1996. i »Petar Brečić« za 1999. godinu, nagrade kubanskih kritičara za najbolju predstavu prikazanu na Kubi u 2005. godini, „Art Tempus“ u Slovačkoj 2006, tri Borštnikove nagrade za najbolje predstave u Sloveniji 2004 i 2006, dva „Zlatna lava“ u Umagu za najbolje predstave 2005 i 2006. Bio je direktor Drame Hrvatskog narodnog kazališta u Splitu od 1998. do 2002. godine. Prvi put učlanio je jedno hrvatsko pozorište (HNK Split) u Europsku pozorišnu konvenciju 1999. godine. Suosnivač i umetnički savetnik Mini teatra u Ljubljani.Osnivač Novog kazališta u Zagrebu. Član je međunarodnih udruženja ETC u Bruxellesu, Instituta za Mediteransko kazalište u Madridu, ITI-UNESCO u Parizu.S Dubravkom Vrgoč osnivač i umetnički direktor Festivala svetskog kazališta u Zagrebu od 2003.


IGRAO ZA PARTIZAN I ZVEZDU, ALI GROBARE POSEBNO PAMTI: Tako nešto nikad nisam doživeo! (FOTO) | Košarka\nIGRAO ZA PARTIZAN I ZVEZDU, ALI GROBARE POSEBNO PAMTI: Tako nešto nikad nisam doživeo! (FOTO) | Mondo Portal\nIGRAO ZA PARTIZAN I ZVEZDU, ALI GROBARE POSEBNO PAMTI: Tako nešto nikad nisam doživeo! (FOTO) 13 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.02.2021. / 13:59 14:19\nAutor Milutin Vujičić 09.02.2021. / 13:59 14:19\n"Vraćamo se, niko nije otišao! Pola sata kasnije niko nije otišao, svi su tu i pevaju, aplaudiraju nam kao da smo pobedili", ispričao je Amerikanac.\nAmerički košarkaš Džejms Gist (34) jedan je od malobrojnih koji su nosili dres oba "večita" rivala, a u lepom sećanju ostao je i navijačima crno-belih i crveno-belih.\nGist je u sezoni 2010/11 bio član Partizana i osvojio je tri trofeja sa njim, da bi se u Beograd vratio 2019. kada je potpisao za Zvezdu. Osetio je dobro šta znači "vrelina" najvećeg srpskog derbija, a posebno pamti mečeve pred Grobarima.\n"Igrali smo utakmicu Evrolige, kod kuće, protiv Makabija. Dva sata pre utakmice sam izašao na teren na zagrevanje, a hala - puna!", rekao je Gist za YouTube kanal "The Field of 68'.\n"Svi nose crno-belo, pevaju, ja imam slušalice u ušima, ali ne čujem muziku. Dva sata pre utakmice!", prisetio se Amerikanac atmosfere koja je "gutala" rivale i bila šesti igrač košarkašima Partizana u to vreme.\n/Pogledajte fotografije sa utakmice Partizan - Makabi odigrane 4. novembra 2010/\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 1 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 2 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 3 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 4 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 5 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 6 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 7 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 8 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 9 / 10\nIzvor: MN Press - arhivaBroj slika: 10 10 / 10\n"Skinuo sam slušalice, nastavio da šutiram, a kada je krenulo prozivanje igrača pred meč navijači su postajali sve glasniji i glasniji. Nisi mogao da čuješ spikera! Navijači su razvili crno-bele transperente, papire, ja stojim i gledam i kao to nikada nisam video u životu ranije!", oduševljeno je govorio Džejms Gist koji je crno-bele "dizao" atraktivnim kucanjima.\nPartizan je tu utakmicu izgubio 67:54, trener Vlada Jovanović bio je žestoko ljut na svoje igrače, pa je Gist dobro zapamtio sve detalje posle isteka 40 minuta.\n"Krećemo u svlačionicu, trener vrišti na nas, a navijači još pevaju! I neko je rekao da oni žele da se mi vratimo u salu. Vraćamo se, niko nije otišao!Pola sata kasnije niko nije otišao, svi su tu i pevaju, aplaudiraju nam kao da smo pobedili. Oni nisu ni očekivali da pobedimo Makabi, samo su došli da nam pokažu ljubav. Nisam video ništa slično", ispričao je Gist.\nInače, na toj utakmici za Partizan igrali su još Oliver Lafajet, Dušan Kecman, Vladimir Lučić, Dragan Milosavljević, Raško Katić, Nejt Džavai, Petar Boži, Branislav Đekić...\nDžejms Gist je od decembra košarkaš Bajerna.\nWatch the full episode on The Field of 68's Youtube Channel:https://t.co/TThAfB91Uapic.twitter.com/ZCRvO2zkjU\n— The Field of 68 (@TheFieldOf68)February 8, 2021\ndžejms gist KK Partizan KK Crvena Zvezda grobari navijači navijači partizana pionir\nSrki, czfmp je bruka Srbije\n10.02.2021. / 14:16\nA onda si desetak godina kasnije pljunuo sam sebi u facu i potpisao za taj ogavni klub iz Zeleznika. Igrao si za ruglo Srbije. Tvoja sramota je vecna.\n09.02.2021. / 22:16\nI DRMANJE KOSA. E to je njihova istorija.\nSta reci INSTITUCIJA, na parketu i tribini.


17/11/2017 - podunavlje.info\nDan: 17. novembra 2017.\nSkupština grada Smedereva: Već viđeno\nSMEDEREVO, 17. novembar 2017 – Skupština grada Smedereva na današnjoj sednici imala je na dnevnom redu samo tri tačke, što je bilo dovoljno za raspravu između pozicije i opozicije i uzajamna optuživanja, često van tema dnevnog reda. Pred odbornicima se danas našao set predloga odluka o izradi izmena i dopuna urbanističko planskih akata – Generalni urbanistički plan, Plan generalne regulacije…\nGeneralni urbanistički plan, Plan detaljne regulacije kompleks Stare železare I faza, Plan detaljne regulacije Luka Smederevo, Plan generalne regulacije za gradsko područje, Skupština grada SmederevaLeave a comment\nIzložba Slobodana Trajkovića „Prisutno i odsutno“\nSMEDEREVO, 17. novembar 2017 – U Gradskoj galerija savremene umetnosti Smederevo danas će biti otvorena izložba Slobodana Trajkovića pod nazivom „Prisutno i odsutno“, a pred publikom će biti do 5. decembra. „Prisutno i odsutno“ autora Slobodana Trajkovića predstavlja grupnu instalaciju samostalnih radova koji kao zbir materijala, ideja i fokusa zajedno proizvode jedinstvenu atmosferu radionice čula, misaonih radnji i značenja. Sam…\nGradska galerija savremene umetnosti Smederevo, Izložba "Prisutno i odsutno", Slobodan TrajkovićLeave a comment\n24/05/2022, 3:20 pm


Sluh se gubi iz DVA najčešća razloga, prvi VOSAK, dok je drugi JEZIV\nIstraživanja pokazuju da je učestalost poremećaja čula sluha kod dece do 18 godina svega dva odsto, ali posle 65. godine sa ovim problemom se suočava gotovo svaka treća osoba, a nakon 75. godine gotovo polovina.\nSlabljenje sluha sa starenjem je gotovo neminovno. Kod većine do gubitka sluha dolazi polako, tokom vremena. Međutim, nije retko da dođe i do nagle, iznenadne gluvoće.\nPoremećaj percepcije zvuka može da bude uzrokovan oštećenjem bilo kog dela slušnog aparata. Patološkim procesom može da bude pogođeno spoljašnje, srednje ili unutrašnje uvo, zatim slušni nerv, slušni putevi ili slušni centri. U nekim oboljenjima patološki proces može istovremeno da zahvati i srednje i unutrašnje uvo, kao i susedne organe, poput vestibularnog aparata, centralnog nervnog sistema...\nSluh se gubi sporo\nProces gubitka čula sluha kod većine pacijenta teče sporo, a gluvoća može biti jednostrana ili obostrana. Specijalisti za uho grlo i nos, nagluvost dele na tri tipa - konduktivni, senzoineuralni i mešoviti.\nNagluvost se može razvijati brzo, čak kod nekih oboljenja i u toku nekoliko minuta ili sati. Iznenadna gluvoća uzrokovana je vaskularnim poremećajima u unutrašnjem uvu, odnosno trombozom, embolijom ili spazmom njegovih terminalnih krvnih sudova.\nKod postepenog gubitka sluha krivac je cerumen.\nKod konduktivnog oštećenja sluha postoji problem u spoljašnjem ili srednjem uvu koji ometa uvo da pravilno sprovodi zvuke. Uzroci su najčešće ušna mast (cerumen) u spoljašnjem slušnom hodniku, oštećena bubna opna i oštećenja srednjeg uva kod zapaljenskog procesa, prisustvo tečnosti u srednjem uvu ili fiksacija slušnih koščica kao kod otoskleroze.\nSenzori neuralno oštećenje sluha podrazumeva poremećaj funkcije slušnog živca i slušnih puteva. Uzroci ovog tipa nagluvosti su brojni i mogu da budu nasledni, toksični, autoimuni, kao posledica starosti, buke, povrede, tumora...\nUkoliko postoji i konduktivno i senzorineuralno oštećenje sluha reč je o mešovitom poremećaju.\nvosak u uhu\nzašto gubimo sluh\nsluh posle 65\nnagli gubitak sluha\nspori gubitak sluha\nda li zbog buke gubimo sluh


Othon Anastasakis: Srbija jedna od zemalja gde se odvija ta vrsta takmičenja u geopolitičkim igrama\nAnastasakis govori o aferi nazvanoj "ruski špijun" koja potresa Srbiju već nekoliko dana, nakon što je obelodanjen autentičan snimak ruskog vojnog obaveštajca Georgija Klebana koji daje kesu sa kešom bivšem srpskom oficiru.\nSagovornik RSE osvrće se i na to šta su, zapravo, interesi Rusije u Evropi i na Zapadnom Balkanu, kao i o tome da li je zapadna međunarodna zajednica propustila i propušta da učini više u suprotstavljanju širenju ruskog uticaja na Zapadnom Balkanu.\nIntervju: Othon Anastasakis\nRSE: Neposredno posle afere "ruski špijun", koja je pre nekoliko dana izbila u Srbiji, šef države Aleksandar Vučić izjavio je da je uveren da predsednik Rusije Vladimir Putin nije bio informisan o tome (da je pripadnik ruske vojno-obaveštajne službe Georgi Kleban dao novac bivšem srpskom oficiru, prim. aut). Da li vama zvuči verodostojno da Putin o tome nije imao informaciju?\nAnastasakis: Nije kredibilno da nosilac vrhovne vlasti u zemlji koja je zapravo vrlo autoritarna, u kojoj on, dakle, ima izuzetan stepen kontrole nad svime što se događa, ne zna o operacijama koje njegove tajne službe izvode u drugim državama. U to se definitivno ne može poverovati. Sasvim je druga stvar šta vrh vlasti u Srbiji i u Rusiji u javnosti govore o toj stvari. Koliko razumem, sledi uskoro poseta predsednika Srbije Vučića Moskvi i tada će oni o tome verovatno razgovarati, ali u javnim nastupima predstavnici vlasti i jedne i druge zemlje nastoje da ne dozvole da taj događaj uništi sastanak između dvojice lidera još pre nego što do njega dođe.\nRSE: Kako onda razumete tu Vučićevu izjavu?\nAnastasakis: Meni ona zvuči kao izraz njegovog opreza, u smislu da shvata da Srbija mora vrlo pažljivo da korača u poziciji u kojoj se nalazi – između Rusije i Evropske unije. A taj incident je vrlo indikativan kada je reč o uplitanju Rusije u unutrašnju politiku Srbije. Ja verujem da srpska elita i Predsednik moraju da budu ekstremno oprezni u tome kako tretiraju ovaj konkretan problem, istovremeno imajući da umu sve različite međunarodne aktere sa kojima grade odnose - Evropsku uniju, Rusiju, Kinu. Do koje mere je ovo održiva politika – to je, razume se, sasvim drugo pitanje.\nRSE: Da li imate osećaj ili indicije da obaveštajne službe – istočne i zapadne – Srbiju doživljavaju kao neku regionalnu geostratešku šahovsku tablu na kojoj igraju partiju sledeći sopstvene, uzajamno oprečne, interese?\nAnastasakis: Da, mislim da je Srbija jedna od zemalja gde se odvija ta vrsta takmičenja u geopolitičkim igrama. To, međutim, ima veze i sa činjenicom da je sama zemlja veoma podeljena, što se ispoljava u razvijanju saradnje sa NATO, uz istovremeno negovanje tradicionalno dobrih odnosa sa Rusijom. Dakle, podele unutar zemlje zapravo olakšavaju tu vrstu kompeticije obaveštajnih sektora Istoka i Zapada na tlu Srbije.\nNa video snimku navodni "ruski obaveštajac" (desno) u rukama nosi plastičnu kesu koju kasnije daje "srpskom agentu" (levo)\nRSE: Šta je, po vašem sudu ili pretpostavci, ruski špijun Georgi Kleban želeo da kupi, hteo da dobije, podmićivanjem bivšeg srpskog oficira?\nAnastasakis: Da budem iskren sa vama, na to pitanje ne bih mogao detaljno da odgovorim jer je reč o vrlo delikatnim stvarima obavijenim tajnom. Mogao bih, međutim, da vam dam svoj uvid u širu sliku toga koje su to važnije namere Moskve na Zapadnom Balkanu.\nJa verujem da je Rusija u ovom trenutku najzainteresovanija za prostor Evroazije. Posebno je zainteresovana za Kinu i to što ona radi u centralnoazijskom prostoru, kao i za odnose sa zemljama Evroazijskog saveza. Istovremeno, njeni odnosi sa Evropom nisu dobri i ono što Rusija radi jeste izazivanje unutrašnjih podela u Evropi, odnosno, u državama-kandidatima za članstvo u EU koje su najranjivije, kako bi imala nekog saveznika na evropskom kontinentu. A Srbija je zemlja koja joj je u tom smislu najpogodnija, zato što postoji podrška u srpskom narodu za Rusiju, kao i za Putina lično.\nU Srbiji, dakle, Rusija može da pronađe operativni prostor za sprovođenje te politike podela unutar srpskog društva. Drugim rečima, Rusija traži saveznike unutar Evrope u zemljama koje su u stanju da joj pruže takvu vrstu podrške.\nRSE: Da li su Evropska unija i Zapad uopšte, uključujući i Sjedinjene Države, propustili da učine više u suprotstavljanju onome što sami opisuju kao maligni ruski uticaj u Srbiji i na Zapadnom Balkanu?\nAnastasakis: Međunarodna zajednica prepoznaje činjenicu postojanja ruskog uticaja na Zapadnom Balkanu. Dakle, Evropska unija taj problem prepoznaje, nedavno smo videli i kako je (predsednik Francuske Emanuel) Makron ostao izolovan u evrobloku zato što nije podržao da se Severnoj Makedoniji i Albaniji omogući datum početka pristupnih pregovora sa EU. Dakle, još uvek imate neslaganja unutar same Evropske unije, i obično je Francuska ta koja predvodi blok zemalja koje se protive proširenju Unije na zemlje Zapadnog Balkana. Francuska je vrlo aktivna trenutno u opstrukciji ovog procesa.\nIstovremeno, međutim, imate i problem u okviru trans-atlantskog partnerstva. Ono što vidimo jeste da se Sjedinjene Države distanciraju unutar NATO saveza. Ako sad na to sve gledate iz perspektive država Zapadnog Balkana, vi zapravo vidite Evropsku uniju koja ne može da sredi svoje redove kad je reč o procesu proširenja, dok unutar NATO, najveće vojne mašinerije na svetu, najjača sila, Sjedinjene Države, želi da se distancira i više uključi evropske saveznike u okviru Alijanse. A onda – u taj vakuum u regionu uvlače se druge sile – Kina, Turska, Rusija. U tom smislu, ako me pitate kakav je signal koji zapadna međunarodna zajednica šalje Zapadnom Balkanu, rekao bih da on nije dobar.


Narednik Oliv Kelso King – Australijanka u srpskoj vojsci | Niške Vesti\nPočetak » Prenosimo » Narednik Oliv Kelso King – Australijanka u srpskoj vojsci\nNarednik Oliv Kelso King – Australijanka u srpskoj vojsci\n24. 04. 2017 (15:00) Kategorija: Prenosimo Izvor: Megafon\nU utorak 25. aprila u Oficirskom domu od 13 sati Glenn Morisson, zamenik ambasadora Australije u Srbiji otvoriće izložbu o heroini Prvog svetskog rata – Oliv Kelso King. Izložba sadrži dvadesetak panoa sa mnogobrojnim fotografijama i dokumentima. Predavanje uz vizuelnu prezentaciju o Australiji će održati Mr. Maris Tebecis, drugi sekretar ambasade.\nIzložba je organizovana u saradnji Ambasade Australije u Srbiji i Niškog kulturnog centra, uz pokroviteljstvo grada Niša.\nKO JE BILA OLIV KELSO KING – HRABRI VOZAČ SRPSKIH RANjENIKA\nU Prvom svetskom ratu na desetine hrabrih Australijanki: lekarki, medicinskih sestara i pomoćnog osoblja – pružilo je preko potrebnu humanitarnu pomoć Kraljevini Srbiji. Ove neustrašive žene dobrovoljno su služile na srpskom frontu kako bi obezbedile neophodnu medicinsku pomoć srpskim vojnicima i civilima. Većina žena-dobrovoljaca iz Australije izabrala je da služi sa sanitetskom organizacijom Škotske ženske bolnice (ŠŽB), dok je jedan broj bio sastavni deo Britanskog crvenog krsta i Srpske vojske. Njihovim doprinosom značajno je poboljšan nivo i kvalitet zdravstvenih usluga koje su pružane vojnim i civilnim ranjenicima.\nTako, iako se dogodila pre jednog veka, priča o Oliv King i njenim zadivljujućim podvizima i danas je zanimljiva i inspirativna. Oliv King je rođena 30. juna 1885. godine u sidnejskom predgrađu Krojdon. Kada je imala petnaest godina, majka joj je umrla, pa je nju i njenu stariju sestru odgajao otac, ser Džordž Kelso King, uspešni biznismen i dobrotvor. Duboka ljubav i odanost koju je Oliv negovala prema ocu odredila je njen životni pravac. Srednje obrazovanje stekla je u uglednoj sidnejskoj gimnaziji, a u Drezdenu, u Nemačkoj, završila je fakultet. Avanturističkog duha i jake volje, ona je bila vrstan planinar, svetski putnik sa smislom za strane jezike i veliki poznavalac i ljubitelj automobilizma. U svojim kasnim dvadesetim otišla je kod sestre u Englesku, baš kada je izbio Prvi svetski rat.\nZadatak Oliv King u sastavu ŠŽB na Balkanu 1915. godine bio je da pruži medicinsku pomoć savezničkim snagama, pre svega Srbima, u njihovoj borbi protiv Austrougara, Nemaca i Bugara. Brzo je savladala srpski jezik i pokazala veliku hrabrost u evakuaciji ranjenika iz Đevđelije, novembra 1915, gde je za dlaku izbegla zarobljavanje od bugarske armije. Saveznici su se potom povukli u Solun, gde je ŠŽB uspostavio mrežu poljskih bolnica u gradu i po okolnim mestima, iza linije fronta. Oliv King je u Solunu ostala naredne dve i po godine, čak i pošto je ŠŽB napustio zemlju.\nThe post Narednik Oliv Kelso King – Australijanka u srpskoj vojsci appeared first on Megafon.\nDetaljnije: Narednik Oliv Kelso King – Australijanka u srpskoj vojsci / Megafon\nZelena gradnja kao obaveza?\nZavršeno drugo kolo, vode „Sremac“ i „Tesla“


Sa Vangelisom je osvojio Grčku i Evropu, a kao samostalac ceo svet: Ovo je priča o Demisu Rusosu - Telegraf.rs\n13/06/20 | 13:05 ≫ 13:44\nVažio je za jednog od najomiljenijih svetskih pevača, a njegov glas bio je prepoznatljiv\nDemis Rusos Printskrin: Youtube/Paolo Mattaliano\nRetke su pevačke zvezde koje imaju prepoznatljiv i autentičan glas, za koji biste na "prvu loptu" rekli kada čujete neku pesmu: "Da, to je taj pevač/ta pevačica". Jedan od takvih bio je legendarni Demis Rusos. Svojim vokalnim umećem očarao je planetu i ušao u istoriju svetske muzike.\nDemis Rusos rodio se rodio se 15. juna 1945. godine u gradu Aleksandrija, u Egiptu. Njegovi roditelji bili su grčkog porekla., otac Jorgos bio inženjer i klasični gitarista, a majka Olga učestvovala je u grčkoj pozorišnoj grupi, zajedno sa njegovim tatom.\nDemis se kao mlad zainteresovao za muziku i studirao je. Bio je član vizantijskog grčkog crkvenog hora u Aleksandriji. Na njega su uticali arapska i grčka pravoslavna muzika, kao i džez.\nTokom Suecke krize, njegova porodica je izgubila sve svoje posede, tako da su se preselili u Grčku.\nKada se nastanio u zemlju svog porekla, Demis se takođe aktivno bavio muzikom. Sa 17 godina bio je član grupe "Idols", da bi kasnije upoznao muzičara Evangelosa Odiseasa Papatanasijua, koji je neuporedivo poznatiji pod umetničkim imenom Vangelis, i bubnjara Lukasa Siderasa, s kojim će kasnije sarađivati u bendu "Aphrodite's Child".\nRusos je bio deo grupe "We Five" iz Atine, koja je imala limitiranu popularnost u Grčkoj. Demis je 1967. godine učestvovao na u audiciji za popunu progresivnog rok sastava "Aphrodite's Child". U isti je primljen, zajedno sa Vangelisom i Lukasom Siderasom.\nNa početku angažmana u ovoj grupi, Rusos je bio samo pevač, da bi kasnije svirao i bas gitaru. Za kratko vreme grupa "Aphrodite's Child" postala je popularna, ne samo u Grčkoj, već i u Evropi, posebno u Francuskoj, kao i u zemljama Beneluksa (u Holandiji, Belgiji i Luskemburgu).\nNekih od hitova ovog benda, u kojem je Demis sa uspehom pevao, su "Rain and Tears", "5 O'clock", "Spring, Summer, Winter And Fall" i mnogi drugi.\nNakon raspada grupe "Aphrodite's Child", Rusos je nastavio da sarađuje sa Vangelisom, ali se fokusirao i na solo karijeru koja je bila i te kako uspešna. Njegov prvi veliki hit posle grupe "Aphrodite's Child" bio je "We Shall Dance", koji se našao na top 10 listama u Belgiji i Holandiji. To je bila samo inicijalna kapisla, jer onda počeo da izbacuje pesme kojom je stekao svetsku slavu.\nNekih od najvećih hitova su "Forever and Ever", "My Friend the Wind", "My Reason", "Velvet Mornings", "Goodbye My Love, Goodbye", "Someday Somewhere", "Lovely Lady of Arcadia", "Follow Me" i mnogi drugi. Tokom svoje bogate karijere prodao je više od 60 miliona albuma.\nDemis Rusos - "My Friend the Wind":\nDemis Rusos - "Goodbye My Love, Goodbye":\nDemis Rusos - "Follow Me":\nDemis Rusos - "Lovely Lady of Arcadia":\nOsim na maternjem grčkom i engleskom, Demis je pevao i francuskom, španskom i na portugalskom jeziku. Kao pravoslavni vernik, pevao je po crkvama u Grčkoj i Francuskoj.\nDemis Rusos bio posebna pojava u svetu muzike. Osim po svom baršunastom, lepršavom glasu, bio je prepoznatljiv po tome što je nosio kaftan, vrsta haljine bez postave.\nNjegovi nastupi bili su puni energije, a muzički velikan uvek je sve davao od sebe kako bi publiku razveselio. A u tome je i te kako uspevao.\nUmeo je i da zaigra, nekad i sirtaki:\nDemis Rusos je tokom života mučio sa muku sa prekomernom kilažom. 1980. godine imao je čak 147 kilograma. Podvrgao se dijeti i za 10 meseci se smršao 50 kilograma. 1985. godine, avion koji je leteo iz Atine u Rim, u kojem je bio Rusos, je otet od strane pripadnika Hezbolaha i organizacije Islamski Džihad. Demis je pušten nakon 5 dana, a većina taoca nakon 17 dana.\nPoslednji album pod nazivom "Demis" objavio je 2009. Iste godine, u njegovu čast, jedan asteroid dobio je ime 279226 Demisroussos. Preminuo je 25. januara 2015. u 70. godini života u Atini.\nDemis je ostavio veliki trag u svetskoj muzici. 2016. godine u holandskom gradiću Najkerk otvoren je muzej posvećen legendarnom pevaču.\nHitovi Demisa Rusosa i dan danas se rado slušaju, a njegova muzika ostaće zauvek.\nZa sam kraj, poslušajte veliki hit "Forever And Ever"\nNacionalna heroina: Katarina Ivanović je bila prva akademska slikarka i prva žena akademik u Srbiji\nVelike promene za dodelu Oskara 2022: Ubuduće će biti 10 nominacija za najbolji film\nPobednik Zvezda Granda postao otac! Sin dobio biblijsko ime, prva slika mame i bebe iz porodilišta raznežila\n13. jun 2020 | 21:59\nDivan pevač,odrasla uz njegovu muziku,ostavio je traga i tužna sam što nije više sa nama..\n13. jun 2020 | 17:09\nBravo za tekst I Za podsećanje na legendarnog Demisa!\n13. jun 2020 | 16:55


colonia - Vesti - Svet Plus\ncolonia najnovije vesti\nUdala se Indira Vladić iz grupe Colonia - u 40. godini drugi put obukla ..\nŠta je duhovita Indira poželela za 40. rođendan? (Video)\nPevačica grupe "Colonia" iz Hrvatske Indira komentarisala je odnos sa kolegom iz grupe i njihove nastupe.\nPoslušajte novi hit grupe Colonia: Kap tvoje ljubavi (Video)\nGrupa Colonija u sastavu Indire Vladić, Borisa Đurđevića i Tomislava Jelića premijerno su predstavili fanovima novi singl Kap tvoje ljubavi.\nPogledajte Indiru Vladić bez šminke (Foto)\nPevačica grupe Colonia Indira Vladić je zajedno sa svojim momcima otputovala u Ameriku, gde će održati nekoliko koncerata, a sva dešavanja odlučila je da podeli putem kolumne za hrvatski internet portal Dnevnik.hr.\nPremijera: Indira Vladić u novom spotu ljubi devojku (Video)\nGrupa “Kolonija” predstavila je svoj novi singl “Laž za laž” za koji je snimila možda najneobičniji spot u svojoj dugogodišnjoj karijeri.


"Ulovljeni" u društvene mreže | Radio Televizija BN\n"Ulovljeni" u društvene mreže\nVeoma mali broj korisnika interneta razume rizike vezane za aktivno korišćenje socijalnih mreža. Najviše rizikuju oni koji za pristup društvenim mrežama koriste mobilne uređaje.\nInformacione tehnologije 15.10.2014 | 12:48\nPrema rezultatima istraživanja koje su sprovele kompanije Kaspersky Lab i B2B International, komunikacija putem društvenih mreža jedna od najpopularnijih aktivnosti na internetu. Društvene mreže su treća najpopularnija aktivnost, posle proveravanja pošte i čitanja, a na mobilnim uređajima čak i popularnija, gde zauzimaju drugo mesto.\nI najvažnije – uverite se da je uređaj koji koristite za aktivnosti na društvenim mrežama dobro zaštićen; koristite lozinku za pristup uređaju i pouzdano rešenje za zaštitu.


Evo šta Darko Lazić radi posle skandala i razvoda od Ane Sević!\nPevač Darko Lazić posle afere "beli prah" nije se pojavljivao u javnosti. Darko se konačno "oglasio" i na svom Instagramu objavio fotografiju sa prijateljima. Pevač je srpsku Novu godinu proveo radno, pre čega je boravio kod roditelja u Brestač.\nOčekuju se novi detalji vezani za odnos mladog folk pevača i njegove supruge, sa kojom više nije u ljubavi. Posle video-snimka u kojem se vidi kako šmrče beli prah, pojavila se informacija da se Darko Lazić i Ana Sević razvode.\nPevač Darko Lazić , posle snimka na kojem se vidi kako smrče beli prah, i informacije da se razvodi od supruge Ane Sević, nije se pojavljivao ni oglašavao u javnosti. Pevač je prvo otišao kod roditelja u Brestač, potom je boravio kod druga u Šapcu, a sinoć je Pravoslavnu novu ...\nKONAČNO! Oglasio se DARKO LAZIĆ! Prvi put od početka BRAKORAZVODNE DRAME! (FOTO)\nPevač Darko Lazić, posle se do sada nije pojavljivao niti oglašavao u javnosti, otkako su mediji ponovo počeli da pišu da se razvodi od svoje supruge, pevačice Ane Sević. Pevač je prvo otišao kod roditelja u Brestač, potom je boravio kod druga u Šapcu, a sinoć je Pravoslavnu ...\nPevač Darko Lazić , posle snimka na kojem se vidi kako smrče beli prah, i informacije da se razvodi od supruge Ane Sević , nije se pojavljivao ni oglašavao u javnosti. Pevač je prvo otišao kod roditelja u Brestač, potom je boravio kod druga u Šapcu, a sinoć je Pravoslavnu novu ...\nBLISKA PRIJATELJICA IZNELA PRLJAV VEŠ: Darko je dolazio kod mene da šmrče! Ana bi za pare pristala da ga gleda dok ima ...\nLazić je prema njenim rečima bio konstantno u toaletu kad god bi došao kod nje na druženje Ana Sević i Darko Lazić u vreme dok su imali skladan brak foto: Damir Dervišagić Bura oko razvoda Darka Lazića i Ane Sević se ne stišava, a polako se javljaju i javne ličnosti i iznose ...


Filmski program – 12. Turneja Slobodne Zone - Valjevske Novosti\nFilmski program – 12. Turneja Slobodne Zone\nDate: 05. maja 2018.\nin: Film, Predstojeći događaji, Vesti\nFilmski festival Slobodna Zona ponovo kreće na svoju Turneju po gradovima u Srbiji. Projekcije pet najboljih filmova sa 13. festivalskog programa, biće prikazani valjevskoj publici 07. i 14. maja u Bioskopu 85, koji se nalazi u Centru za kulturu Valjevo.\n07. maja u 17h\n07. maja u 19h\n07.maja u 21h\n14.maja u 19h\n14.maja u 21h\nPrevious : Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova uhapsili\nNext : PRVA NAGRADA – “HAIKU SVETA” – DEJANU BOGOJEVIĆU NA I INTERNACIONALNOM HAIKU FESTIVALU U JAGODINI


Pedijatar: Delta soj napada najmlađe, deca s hroničnim bolestima da se vakcinišu - Glas Zaječara\nHome Društvo Pedijatar: Delta soj napada najmlađe, deca s hroničnim bolestima da se vakcinišu\nPrema nezvaničnim informacijama, broj vakcinisane dece protiv koronavirusa u Srbiji je između tri i četiri hiljade. Pedijatar Jelena Divčić je za N1 izjavila da bi broj vakcinisane dece mogao da raste s obzirom na početak školske godine.\nOna podseća da je Udruženje pedijatara Srbije u junu spustilo starosnu granicu za vakcinaciju – od 13 do 15 godina.\nDivčić kaže i da će verovatno doći do povećanja broja pacijenata.\n„Mi smo prošle nedelje imali dva pacijenta u istom danu, starosne grupe od četiri godine, koji su imali koronavirus. Prošle godine je broj bio veći, ali su uglavnom bili tinejdžeri u pitanju“, objašnjava ona.\n„Imali smo ranije da je to kao najobičniji sezonski grip. Blago curenje nosa, temperatura, suvi kašalj i bili su malaksali, žalili su se na glavobolje, ali dva do tri dana. A sada imamo primer dečaka od 15 godina koji je bio hospitalizovan sa obostranom upalom pluća“, kaže ona.\nDivčić naglašava da deca koja imaju hronične bolesti treba da se vakcinišu.\nPrethodni tekstBegović: Delta soj doveo do toga da jedan čovek sada može da zarazi osam do devet ljudi\nNaredni tekstPrеdstavnici Zajеčara nastupaju 5.sеptеmbra u programu „Srbija u ritmu Evropе“


Besplatno školovanje za stanovnike Gradske opštine Stari grad - Univerzitet Metropolitan\nOsnovne (trogodišnje ili četvorogodišnje) studije >>\nMaster akademske studije >>\nU skladu sa misijom Univerziteta Metropolitan da aktivno podržava obrazovanje i razvoj u svom okruženju, Univerzitet Metropolitan u saradnji sa Gradskom opštinom Stari grad objavljuje konkurs za besplatno studiranje za građane opštine, u školskoj 2020/21. godini.\nUniverzitet Metropolitan dodeljuje za 10 kandidata besplatno školovanje na osnovnim akademskim studijama i master akademskim studijama, stanovnicima koji imaju prebivalište na Gradskoj opštini Stari grad u momentu objavljivanja konkursa.\nKandidati imaju izbor između sledećih programa:\nOsnovne akademske studije, u trajanju od 3 (180 ESPB) ili 4 godine (240 ESPB), za sledeće studijske programe:\nFakultet informacionih tehnologija:\nInformacione tehnologije (3 godine, 180 ESPB)\nInformacioni sistemi i digitalizacija (4 godine, 240 ESPB)\nSoftversko inženjerstvo (4 godine, 240 ESPB)\nRačunarske igre (4 godine, 240 ESPB)\nInženjerski i operacioni menadžment (4 godine, 240 ESPB)\nBiznis i marketing (4 godine, 240 ESPB)\nMaster akademske studije, u trajanju od jedne godine (60 ESPB, uz prethodno ostavrenih 240 ESPB sa osnovnih akademskih studija), za sledeće studijske programe:\nSoftversko inženjerstvo (1 godina, 60 ESPB)\nInformacioni sistemi (1 godina, 60 ESPB)\nBezbednost informacija (1 godina, 60 ESPB)\nMarketing menadžment (1 godina, 60 ESPB)\nStudent može izabrati način studiranja:\nklasično studiranje, koje se obavalja u prostorijama univerziteta\nonlajn studiranje, preko Interneta;\nOsnovni uslov za prijavu je prebivalište na Gradskoj opštini Stari grad u momentu objavljivanja konkursa\nStručna komisija Univerziteta Metropolitan i Gradske opštine Stari grad će sprovesti izbor kandidata na osnovu ocenjivanja sledećih kriterijuma:\nBroj ostvarenih poena na prijemnom ispitu ( kriterijum se primenjuje samo za kandidate za upis Osnovnih akademskih studija )\nUspeh u srednjoj školi ( kriterijum se primenjuje samo za kandidate za upis Osnovnih akademskih studija )\nProsečna ocena na Osnovnim akademskim studijama (kriterijum se primenjuje samo za kandidate za upis Master akademskih studija)\nDetaljnim informacijama o konkursu možete pristupiti OVDE\nNakon popunjene prijave kandidati koji ispune uslove će biti kontaktirani i pozvani na intervju sa članovima komisije Univerziteta Metropolitan i Gradske opštine Stari grad.\nTip studija *\nOsnovne akademske studijeMaster akademske studije\nStudijski program *\n---Informacione tehnologije (4 godine, 240 ESPB)Informacione tehnologije (3 godine, 180 ESPB)Informacioni sistemi i digitalizacija (4 godine, 240 ESPB)Softversko inženjerstvo (4 godine, 240 ESPB)Računarske igre (4 godine, 240 ESPB)Inženjerski i operacioni menadžment (4 godine, 240 ESPB)Biznis i marketing (4 godine, 240 ESPB) ---Softversko inženjerstvo (1 godina, 60 ESPB)Informacioni sistemi (1 godina, 60 ESPB)Bezbednost informacija (1 godina, 60 ESPB)Marketing menadžment (1 godina, 60 ESPB)\nPostavite motivaciono pismo (maksimalna veličina fajla: 10MB, dozvoljeni formati: .docx, .doc, .pdf) *


Varadero 2006.god. - Prodajem - BJBikers Forum\nOd člana SPORTAUTO, Avgust 10, 2018 in Prodajem\nSPORTAUTO 181 Napisano Avgust 10, 2018\nMotor je u odlicnom stanju,2006. godiste, presao 56.000km, nove gume anakee2 lanac i lancanici, alarm, prooiler smart podmazivac lanca, willbers zadnji amortizer, poviseni givi i fabricki vizir 2kom, bocni nosaci i koferi givi sa unutrasnjim torbama, topcase kapa, rolbar givi, nove plocice ap racing, led i obicna svetla 2seta, registrovan do 12.06.2019.\nU mom vlasnistvu od 2009. god, prva boja, nikad farban , nikad padano sa njim.\nSPORTAUTO 181 Napisano Avgust 15, 2018\nBocni koferi prodati i cena ide dole\nmilje80 341 Napisano Avgust 15, 2018\n@Krmco nisi kaparisao nisi rezervisao...pa što čovjeku rušiti oglas?! Niko nikog nije prevario pa da se objavljuje...\n@SPORTAUTO pitanje za Willbers (malo off) jer imam u planu da ih ugradim, kakva je razlika i kako su se pokazali? Ako ne gnjavim....\nNa slici motor lijepo izgleda, srećna prodaja\nWillbers je odlican,malo jeftiniji od WP a 5god garancije\n450e placen preko,bolji nego hondin,to je mana na varaderu,crkava fabricki,hondin oko700e\nSPORTAUTO 181 Napisano Avgust 21, 2018\nSPORTAUTO 181 Napisano April 10, 2019\nNov akumulator yuassa i promenjene kocione gumice(orig.hondine) i plocice. Nova cena 4500e\nSPORTAUTO 181 Napisano Novembar 6, 2019\nNenadbg88 586 Napisano Novembar 12, 2019\nMozes li malo da objasniš kako kočnica blokira?\nBlokira u smislu da ne koći dobro ili blokira sam točak?\nSPORTAUTO 181 Napisano Novembar 13, 2019\nPa mozda je problem sa lezajevima? Ili je tocak kriv?\nshlem 1505 Napisano Novembar 13, 2019\nШта год да је, човек понудио одличну цену, ништа нерешиво.\nzemunac72 679 Napisano Novembar 13, 2019\nPre 3 sati, Mladen990 je napisao:\nPokusavas kolegi da popravis motor ili hoces da ga kupis? Oglasio ga je,cemu konstatacije kvara,ko hoce da ga kupi,resice to za sitan novac.\n@zemunac72 Ne znam zasto si se ti toliko uvredio mojim pitanjem? Siguran sam da moje pitanje interesuje vise ljudi, mozda ce ga neko kupiti ako su samo lezajevi, mozda ce ga neko kupiti ako ima kako da sredi tocak. Nista lose nisam rekao da bih ti toliko povredio osecanja, izvini kolega molim te.\nSPORTAUTO 181 Napisano Novembar 15, 2019


DARA IZ JASENOVCA UZDRMALA MAJU GOJKOVIĆ: Ministarka kulture nije uspela da suzdrži emocije, poslala moćnu poruku | Najnovije vesti - Srbija danas\n25.02.2021. • 21:52 Tanjug\nFoto: Profimedia/ RTS Printscreen Dara iz Jasenovca\nGojković je zahvalila režiseru filma "Dara iz Jasenovca" Predragu Gagi Antonijeviću\nOna je tako odgovorila na pitanje narodne poslanice SNS Nevene Ðurić da li će država nastaviti da podržava filmove u kojima se govori o srpskim žrtvama.\nGojković je zahvalila režiseru filma "Dara iz Jasenovca" Predragu Gagi Antonijeviću što je danas posetio Narodnu skupštinu, ali i ukazala na veliku važnost scenaristkinje Nataše Drakulić za taj film.\nMinistarka je istakla da je ona od juče meta napada i dodala da nije zaslužila da bude napada pitanjima kada je napisala scenario.\n- Oni koji su nju juče napadali pokazali su neznanje, jer su navodili rečenice koje su opšte poznate, a jedna od njih je: ''Samo ti, sinko, radi svoj posao''. To nije napisao Lordan Zafranović, ni Nataša Drakulić, to je nešto što znamo svi - rekla je Gojković.\nDodaje da oni koji napadaju režisera, scenaristu i glumce zapravo napadaju žrtve Jasenovca.\n- Žao mi je kroz šta je prolazila čitava ekipa filma i što su bili žrtve jedne političke kampanje protiv filma koji samo govori o istini i golgoti kroz koju je srpski narod prošao - rekala je Gojković.\nIstakla je da je film "Dara iz Jasenovca" značajan jer govori o onome o čemu su, dodaje, Srbi kao nacija ćutali decenijama i bili prinuđeni da "od sebe skrivaju istinu".\nGojković podseća da se o događajima u Jasenovcu nikada nije učilo u školama i najavila sporazum sa Ministarstvom obrazovanja o pisanju udžbenika u kojima, kako kaže, ništa neće biti skriveno.\n- Narod koji se trudi da zaboravi ono što mu se dešavalo u prošlosti, neće imati budućnost. Zato moramo da učinimo da budemo ponosni kao narod i da slika o nama ne bude lažna koju su pokušavali godinama da poture po svetu, a to je da smo mi narod zločinaca, ne, mi smo narod žrtava - proučila je Gojković.\nMaja Gojković Dara iz Jasenovca Film Ministarstvo kulture


Izvedeni tretmani protiv komaraca u Novom Sadu, Karlovcima i Beočinu | (Vesti - 10.06.2016) Novi Sad\n10.06.2016 u 19:03h\nIzvor: mojnovisad.com / Fotografija: Ciklonizacija\nIzvedeni tretmani protiv komaraca u Novom Sadu, Karlovcima i Beočinu\nU okviru ovogodišnje sistematske akcije zaštite zdravlja građana od komaraca, "Ciklonizacija" je sinoć (četvrtak 9. juni) i preksinoć (sreda 8. juni) izvela seriju kombinovanih tretmana na području Novog Sada i opština Sremski Karlovci i Beočin.\nTretmani su izvedeni sa dva aviona, helikopterom i 20 ULV genaratora.\nU sredu uveče, tretmanima iz vazduha obuhvaćene su zaštitne zone uz Dunav u Petrovaradinu, Sremskim Karlovcima i Subiću, dok su tretmanima sa zemlje obuhvačeni Čenej, Stepanovićevo i Kisač.\nU četvrtak uveče tretmani iz aviona su izvedeni u zaštitnim zonama uz Dunav od keja u Novom Sadu, uzvodno do Begečke jame, kao i zaštitne zone na sremskoj strani - u Sremskoj Kamenici, Ledincima, Rakovcu i uzvodno na prostoru opštine Beočin. Tretmani sa zemlje obuhvaćena su naselja Telep, Adice, Veternik, Futog, Begeč, kao i Sremska Kamenica, Ledinci i naselja u opštini Beočin. Iz helikoptera je izveden tretman zaštitne zone na obodu Koviljskog rita prema naselju, dok je tretman sa zemlje izveden u naselju Kovilj.\nOvogodišnja sistematska akcija zaštite zdravlja građana od komaraca, zbog vremenskih uslova koji pogoduju razvoju komaraca, počela je još u martu, do sada je izvedeno više serija larvicidnih i tretmana protiv odraslih komaraca, a o tome koliko vremenski uslovi pogoduju komarcima, govori i podatak da se „Ciklonizacija“ u ovom momentu sprema za odbranu od četvrte generacije rečnih komaraca, dok u prosečnim godinama tokom cele sezone stasaju dve generacije rečnih komaraca.\n12.07.2016. - Komarci u ofanzivi, ali dobijena bitka ne znači i rat\nPovezane teme Beočin Ciklonizacija komarci novi sad sremski karlovci tretmani protiv komaraca\npre 1348 dana i 1 sat\nNIJE TACNO NEGDE JESU A NEGDE NISU. ZIVIM KOD TELEVIZIJE NA MISELUKU I POSMATRAO SAM ZAPRASIVANJE KOJE JE BILO SAMO UZ OBALU DUNAVA I STO METARA KA TELEVIZIJI A KAKO JE VETAR DUVAO KA DUNAVU POLA JE OTISLO U VODU. NIJE PRVI PUT DA SE I NEPLANSKI POJAVI AVION U VECERNJIM SATIMA I POPRSKA UZ OBALU, POSTO U RIBNJAKU IMA ZASLUZNIH GRADJANA ZA DOPRINOS DRZAVI OSTALO GRADJANSTVO NEZASLUZUJE NISTA OSIM UBODA I BOLESTI A BOGAMI I PRERANE SMRTI.\nTreba prskati komarce, ali ne i omladinu na ribarcu koja je došla da proslavi maturske i apsolventske večeri na RIBARCU. Kolonu automobila od Limana 4, mlade koji su pešačili, jer nisu mogli prići svojim odredištima,sve vreme nadletao i prskao letač !!\nUništavanje dečjeg parkića\nNOVI SAD - trenutno 5 oC (feb. 20, 19:00)


FULALI SU ADRESU: BH novinari traže od Komšića sankcioniranje njegovog savjetnika Hebibovića | Poskok.info\nFULALI SU ADRESU: BH novinari traže od Komšića sankcioniranje njegovog savjetnika Hebibovića\nUpravni odbor Udruženja BH novinari zatražio je od bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Željka Komšića da razmotri i sankcionira online napade na novinare i medije, huškanje, uvrede i govor mržnje njegovog savjetnika Nihada Hebibovića koji, kako su naveli, kontinuirano traju posljednih godinu, najčešće putem društvene mreže Twitter.\nOni pri tome traže da se stvar “razmotri”. Ne pišu stav, kako je u modernim demokracijama, Hebibović, zbog svog šovinizma i mizoginije, odavno trebao ostati bez posla, te da je njegov ostanak na tom poslu, uvreda svima koji su glasujući za Komšića smatrali da podržavaju modernu europsku građansku opciju .Isto tako njihovo adresiranje žalbe u Komšićev ured formalno pravno je ispravan. No ne i praktično. Adresa za slanje slažbe naime nije Željko Komšić nego centrala SDA. Ili njihova podružnica u Mostaru koja je svoje novinare namjestila na hrvatske plaće u otetom uredu koji Komšiću ne pripada. Mislimo na Safeta Oručevića koji je čak dva novinara uposlio kod Komšića. Oni tako imaju honorare iz otetog ured hrvatskog naroda, da bi na vijesti.ba pisali protiv prava istog tog naroda.\nSlatko? O da. Slatki su okusi majorizacije. No Hrvat pamti.\nU pismu, poslanom Komšiću, UO BH novinari zahtijeva poduzimanje zakonskih mjera prema savjetniku Hebiboviću, budući da su se njegovi komentari i postovi na društvenim mrežama pretvorili u “ciljanu, organiziranu i dugotrajnu hajku na pojedine novinare i medije radi njihove profesionalne diskreditacije, rušenja osobnog dostojanstva i ugrožavanja sigurnosti”.\n“Sadržaj najvećeg dijela tih komentara suprotan je pravilima profesionalne, pristojne i kulturne javne komunikacije, koju bi morala poštovati osoba na poziciji savjetnika člana Predsjedništva BiH. I ne samo da koristi nepriličan rječnik, savjetnik Hebibović piše najprizemnije laži i uvrede o novinarima i njihovom radu, koristeći pri tom diskriminacijsku retoriku, verbalno nasilje i govor mržnje”, upozorava UO Udruženja BH novinari.\nIz Udruženja podsjećaju kako su ranije reagirali javnim priopćenjem na slične postupke savjetnika Hebibovića, očekujući da će on sam prestati zlouopotrebljavati javnu poziciju i kršiti medijske slobode i prava novinara ili da će Komšić poduzeti zakonske i druge institucionalne mjere koje mu stoje na raspolaganju kao članu Predsjedništva BiH. Navode također kako online nasilje nad novinarima, koje provodi Komšićev savjetnik, predstavlja ozbiljno krivično djelo, klevetu i uvredu te istovremeno ruši ugled najvišeg državnog organa.\n“Kako nije bilo nikakve rekacije iz Komšićevog kabineta, o čemu svjedoči nesmanjena hajka savjetnika Hebibovića na novinare i medije u BiH, UO Udruženja BH novinari se odlučio zatražiti institucionalnu reakciju i njegovo sankcioniranje”, navodi se u priopćenju.\nBH novinari navode da je njihov zahtjev utemeljen na bh. zakonskom okviru koji štiti profesionalna prava, sigurnost i dostojanstvo novinara te zabranjuje svaku vrstu nasilja pa i onog putem društvenih mreža.\nNaglašavaju kako Hebibović provodi hajku nad novinarima putem Twittera i drugih društvenih mrežama tijekom radnog vremena, što praktično znači da “iz prostorija Predsjedništva BiH prijeti novinarima, kleveće ih i šalje huškačke i uvredljive poruke”.\n“Vaš savjetnik zloupotrebljava javnu poziciju i IT resurse Predsjedništva BiH kako bi provodio online nasilje nad određenim novinarima i medijima”, ističu iz Udruženja BH novinari, podjećajući kako bi “slično, javno djelovanje osoba na funkcijama plaćenim novcem građana bilo nezamislivo u normalnim, demokratskim državama”, a takva osoba odmah razriješena dužnosti.\nUpravni odbor BH novinara očekuje da Komšić najozbiljnije razmotri neprimjereno i nezakonito postupanje vlastitog savjetnika te poduzme mjere propisane bh. zakonima i internim aktima Predsjedništva BiH. /HMS/


Vesti online / Vesti / Svet / "Jevreji napustite Izrael, pre nego što izbije rat zbog Netanijahua"\nLibanški šiitski pokret Hezbolah optužio je vladu izraelskog premijera Benjamina Netanjahua da vodi region ka ratu u Siriji, Libanu i pojasu Gaze i poručio da nigde u Izraelu neće biti bezbedno ukoliko takvi sukobi izbiju.\nOve godine porasle su tenzije između Hezbolaha kojeg podržava Iran i njihovog istorijskog neprijatelja Izraela, koji su se poslednji put borili u velikim sukobima 2006. godine.\nObraćajući se pristalicama, lider Hezbolaha Sajed Hasan Nasralah rekao je da izraelska vlada nema "jasnu procenu gde će ovaj rat voditi ako ga ignoriše" i da ne zna kako bi se završio, prenosi Rojters.\n- Nemaju jasnu sliku o tome šta ih čeka ako nastave u sumanutost ovog rata - rekao je Nasralah.\nZvanični Izrael je saopštio ranije da bi koristio svu svoju snagu od početka bilo kakvog novog rata sa Hezbolahom.\nPočetkom godine, Nasralah je rekao da bi rat u budućnosti protiv Sirije ili Libana mogao da privuče na hiljade boraca iz Irana, Iraka, Avganistana, Jemena i Pakistana, a da bi mogao da se dešava unutar granica Izraela.\nKako se navodi, Izrael je zabrinut zbog uticaja zvaničnog Teherana (Iran) u regionu koji sve više raste za vreme šestogodišnjih sukoba u Siriji, bilo da se ostvaruje kroz snage Revolucionarne Garde ili kroz grupe koje podržava, posebno Hezbolah.\nOn je pozvao Jevreje koji su emigrirali u Izrael da "ga napuste i vrate se u države iz kojih su otišli kako ne bi podsticali bilo kakav rat u koji ih vodi idiotska Netanjahuova vlada".\nSVET Ko udari na Izrael dovodi sebe u smrtnu opasnost


Zlatan Ibrahimović Archives - mojusk.ba\nDerbi meč 5. kola italijanske Serije A večeras se igra na San Siru a snage će odmjeriti Milan i Roma. Bit će ovo prvi međusobni okršaj dva sjajna napadača – Zlatana Ibrahimovića i Edina Džeke. Iako su tokom bogatih karijera igrali za velike klubove, Ibra i Džeko se nikada nisu sreli na terenu. Zbog toga italijanski mediji dosta pažnje pridaju sutrašnjoj utakmici, pitajući se ko će od njih biti čovjek odluke. Corriere della Sera navodi da su kobinovano u karijerama postigli 700 golova i odigrali više od 1.500 utakmica za…


KOPAONIK BIZNIS FORUM OKUPIĆE NAJZVUČNIJA IMENA SVETSKE EKONOMIJE – NovostiDana.rs\nDirektor kancelarije IMF za Evropu i direktor EBRD za centealnu i istočnu Evropu prvi put na „srpskom Davosu“\nJubilarni 25. Kopaonik biznis forum, koji se od 4. do 7. marta održava u hotelu „Grand“ na Kopaoniku, okupiće najznačajnija imena svetske ekonomije među kojima su Linda Van Gelder, direktorka Svetske banke za zapadni Balkan (WB) kao i Piter Sanfi (Peter Sanfey), zamenik direktora za ekonomiju i politiku zemalja pri Evropskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD).\nPrvi put na Kopaonik biznis forumu učestvuju i Pol Tomsen (Poul Mathias Thomsen), direktor Kancelarije IMF-a za Evropu i Šarlot Ruh (Charlote Ruhe), direktor EBRD-a za Centralnu i Istočnu Evropu.\nTema ovogodišnjeg foruma je „Šta posle fiskalne konsolidacije: Kako fiskalnu stabilnost merama ekonomske politike pretvoriti u održiv rast i razvoj?“ a u okviru zvaničnog programa učestvovaće i Tomas Lubek (Thomas Lubeck), regionalni menadžer Međunarodne finansijske korporacije (IFC) za Zapadni Balkan, Dubravka Negre, šef Regionalnog predstavništva Evropske investicione banke za Zapadni Balkan (EIB) i Artur Turemka, generalni direktor Mastercard kompanije za Balkan.\nOve godine Kopaonik biznis forum ima i svoj zvanični veb sajt – www.kopaonikbusinessforum.rs sa svim informacijama o programu i učesnicima.


RTS da odredi visinu takse uzimajući u obzir pomoć države\nBeta\t 14. decembra 2015. 13:05\nMinistar kulture i informisanja Srbije Ivan Tasovac izjavio je danas da upravni odbori Radio-televizije Srbije (RTS) i Radio-televizije Vojvodine (RTV) sada treba da odrede visinu takse, uzimajući u obzir da će država sledeće godine sa četiri milijarde dinara pomoći finansiranje RTS-a i RTV-a.\nOn je podsetio da su u subotu usvojene izmene i dopune Zakona o javnim medijskim servisima, čime su stvoreni uslovi da država ove godine sa četiri milijarde dinara pomogne finansiranje javnih servisa, što će, kako je rekao, predstavljati znatno olakšanje za budžet gradjana.\nNakon otvaranja konferencije “Kultura, koncepti i upravljanje promenama” u Beogradu, Tasovac je novinarima na pitanje da li je utvrdjeno kolika će biti taksa rekao da se mora ići korak po korak i početi poštovanje institucija.\n“Prvi korak je bio da parlament usvoji ove izmene, a sledeći je da bude usvojen budžet koji je najvažniji zakon”, rekao je ministar.\nMade in Balkan: Pijani Srbi, Hrvati i Bosanci potukli se u Beču zbog…\nKako je naveo, Upravni odbor RTS-a “sada” treba da definiše “tačnu” visinu takse imajući u vidu koliku je pomoć država obezbedila iz budžeta Srbije.\n“To je najbolji signal oko toga na koji način se zapravo prepoznaje važnost javnog servisa, a tu pre svega mislim na javni interes koji treba da štiti javni servis i kroz obrazovne programe i kroz kulturne programe”, rekao je Tasovac.\nSkupština Srbije usvojila je 12. decembra 2015. godine izmene Zakona o javnim medijskim servisima kojima je predvidjeno da se Radio-televizija Srbije i Radio-televizija Vojvodine u 2016. godini delimično finansiraju iz budžeta Srbije.\nDrugi deo finaniranja RTS-a i RTV-a biće obezbedjen naplatom takse. Ranije je bilo predvidjeno da se javni servisi od 1. januara 2016. finansiraju isključivo taksom koju će gradjani plaćati.