Teorija i analiza bilansa: Teorija III, IV dio (303 - 482)\nTítulo original: Analiza Teorija III, IV Dio\nEnviado por Slavisa Kazanovic\nsalvarSalvar Analiza Teorija III, IV Dio para ler mais tarde\nStruktura Izdavaca Baze\nAnaliza Bilansa Tekstil d.o.o.\nCiljevi Koriscenja BP\nPitanja Iz Analize\nSQL2 Gordana Pavlovic 2009\nPrvi Cas Uvod BN\nSQL2 Gordana Pavlovic W2003\nSQL ETF VB\nRelaciona Baza Podataka BIBLIOTEKA\nBPCAS6 Web Baza Analiza Podataka\n3 Normalne Forme BP B Lazarevic\nBPCAS5 Web Baza Uvod\nTeorija i analiza bilansa Teorija III, IV dio (303 - 482)\nta je bruto imovina?\nBruto imovina je zbir imovinskih djelova iskazanih na strani aktive. Ona je manja od zbira aktive za iznos pozicija aktive koje predstavljaju korekturu pasive i za iznos pozicija pasive koje predstavljaju korekturu pasive. 2 ta je ista imovina? 306 ista imovina, ili neto imovina (esto se naziva i neto aktiva) jeste razlika izmeu bruto imovine, oiene pomenutim korekturama, i obavezama. 3 ta je bilansna imovina, a ta imovina preduzea? 306 Bilansna imovina je jednaka bruto imovini preduzea, imovina preduzea je jednaka bruto imovini uveanoj za latentne rezerve i umanjenoj za skrivene gubitke. 4 Ukratko objasnite statiku teoriju bilansa? 318 Osnovni cilj bilansiranja je kontrola pokria dugova imovinom. Sainjavanje bilansa raunovodstveno i raunski podrazumjeva izjednaavanje imovine (aktive) i sopstvenog kapitala i dugova (pasive). Svrha finansijske analize po ovoj teoriji usmjerena je na ispitivanje i ocjenu: Mogunost isplate dugova povjeriocima o roku dospjea Visine raspoloivog sopstvenog kapitala kao garantne supstance Finansijskog rezultata 5 Ukratko objasnite dinamiku teoriju bilansa? 319 Po ovoj teoriji primat ima bilans uspjeha (raun gubitka i dobitka). Dinamika teorija bilansa se usredsreuje na utvrivanje finansijskog rezultata u bilansu uspjeha, stavljajui teite na vremenskoj (ili razvojnoj tendenciji) uporeivanja periodinog finansijskog rezultata, kako bi se preduzeu omoguilo da sazna pravac kretanja, te tako da mu slui kao kompas. 6 Dinamika teorija, u cilju objektivnog iskazivanja finansijskog rezultata preferira sljedea pravila procjenjivanja. 320\nTanost razgranienja prihoda i rashoda; to podrazumjeva dodjelu samo onih rashoda i prihoda bilansu uspjeha koji njemu pripadaju u datom periodinom obraunu. Koritenje istih metoda procjenjivanja u obraunavanju finansijskog rezultata, u nizu periodinih iskazivanja bilansa uspjeha. U sluaju pojave vee nesigurnosti mora se izbjei svaka proizvoljnost. Ukratko objasnite organsku teoriju bilansa? 320\nOva teorija za razliku od prethodnih teorija insistira na neodvojivosti bilansa uspjeha i imovinskog bilansa (bilansa stanja). Po ovoj teoriji nema statinosti bilansa stanja, sem momenta kada dati bilans iskazuje stanje imovine, kapitala i obaveza (dugova). Naime, bilans stanja je u svakom trenutku prikaz imovine (sredstava) i izvora finansiranja (kapitala, dugova i obaveza) ili slika beskonanog kretanja sredstava i promjena izvora finansiranja u neprekidnom procesu reprodukcije preduzea. 8 Ukratko objasnite naelo stalnosti? 322 Polazi od trajne poslovne aktivnosti privrednog subjekta. Po ovom naelu se zahtjeva periodinost i privremenost finansiranja. To omoguuje, da se u datim periodima analizira prinosni (profitni) i finansijski poloaj privrednog subjekta. 9 Ukratko objasnite naelo korelacije? 322 Naelo koleracije podrazumjeva bilansiranje prihoda i rashoda u bilansu uspjeha i utvrivanje finansijskog rezultata tako da se svi nastali prihodi i rashodi u datom obraunskom periodu dodijele i iskau u periodinom bilansu uspjeha. 10 Ukratko objasnite naelo opreznosti? 322 Naelo opreznosti odnosi se na odmjeravanje rashoda navie i prihoda nanie u svrhu potcenjivanja finansijskog rezultata, ali bez samovolje u datom postupku obrauna i iskazivanja bilansa uspjeha.\nNaelo opreznosti se ostvaruje preko podnaela: realizacije, impariteta, dnevne vrijednosti, najvie vrijednosti i najnie vrijednosti. Objasnite ga?\nPodnaelo realizacije predpostavlja iskazivanje dobitka u bilansu uspjeha, samo ako je trino verifikovan. To podrazumjeva unoenje u bilansni obraun samo onih prihoda uinaka koji su realizovani na tritu i suprostavljanje njima sadranih rashoda. Podnaelo impariteta zahtjeva iskazivanje gubitka na uincima iako nisu trino verifikovani. Podnaelo dnevne vrednosti podrazumjeva bilansiranje imovine koja se moe unoviti i ija vrijednost odgovara iznosu dnevno iskazane vrijednosti. Podnaelo najvie vrijednosti zahtjeva bilansiranje rashoda navie, a prihoda nanie, s tim da se u procjenjivanju pozicija aktive primjenjuje podnaelo najnie vrijednosti, a da se pasiva vrednuje po najvioj vrijednosti. Podnaelo najnie vrednosti upuuje na procjenjivanju imovinskih delova po nabavnim cenama ili cenama kotanja pod uslovom da te cene nisu vie od vladajuih prodajnih cijena na tritu datih imovinskih elemenata. 12 Objasnite naelo zatite povjerilaca? 323 Naelo zatite poverilaca odnosi se na iskazivanje sopstvenog kapitala, rezervi i nerasporeenog dobitka kaogarante supstance dunika da pokrije dugove prema poveriocima. 13 Objasnite naelo finansijske panje? 323 Naelo finansijske panje temelji se na bilansiranju gde dolazi do stvaranja latentnih rezervi.Re je o stvaranju prikrivenih oblika samofinansiranja. Svrha mu je smanjenje rizika od mogueg budueg gubitka. 14 Objasnite naelo jasnosti? 323 Naelo jasnosti namee zahtev da su tano i razumljivo definisane sve bilansne pozicije. 15 Objasnite naelo povezanosti bilansa?\nNaelo povezanosti bilansa odnosi se na vremensku uporedivost bilansa, ono se ostvaruje preko podnaela identiteta bilansa, kontinuiteta bilansa, podudarnosti bilansa. 16 Naelo povezanosti bilansa se ostvaruje preko podnaela: identiteta bilansa, 323 kontinuiteta bilansa i podudarnosti bilansa. Objasnite ih? Naelo identiteta bilansa podrazumjeva bilansiranje tako da bilans otvaranja tekueg obraunskog perioda bude istovetan zakljunom bilansu predhodnog obraunskog perioda. Naelo podudarnosti odnosi se na podudarnost finansijskog rezltata tako da zbir periodinih finansijskih rezultata bude jednak totalnom finansijskom rezultatu. 17 18 Da bi informacija bila pouzdana, ona mora da se temelji na. 330\nNeutralnosti iskljuivanje bilo kakvog uticaja na korisnika. Supstanci da je raunodstveno predstavljena u skladu sa svojom supstancom i ekonomskom realnou. Potpunosti u okviru materijalnosti i trokova, jer izostavljanje prouzrokuje kreiranje pogrene, nepotpune i nepouzdane informacij. Iskustvu koje predstavlja stepen opreznosti u procjenjivanju koje se zahtjeva u uslovima neizvjesnosti. Objasnite princip primjene nabavne cijene kao osnov procjenjivanja bilansnih 332 pozicija?\nKao osnova procjenjivanja bilansnih pozicija temelji se na konceptu istorijskog troka. Pod nabavnom cijenom se podrazumjeva plaena fakturisana vrednost nabavljenih realnih dobara, kupljenih hartija od vrijednosti ili deviza uveanih za zavisne trokove nabavke. Primjena ovog principa smatra se prihvatljivim jer se procjenjivanje moe kontrolisati. 19 Objasnite princip primjene dnevne cijene kao osnov procjenjivanja bilansnih pozicija? 333\nPrimjenom se dobijaju sadanje-realne a ne istorijske vrjednosti iskazane u bilansu na dan bilansiranja. Dnevna cijena vai na dan bilansiranja u procjenjivanju i bilansnom iskazivanju fiksne imovine, zaliha, hov, potraivanja u domaoj i starnoj valuti.\nObjasnite princip primjene ponovne nabavne cijene kao osnov procjenjivanja bilansnih pozicija?\nPonovna nabavna cijena odgovara organskoj teoriji bilansiranja. Problem njene primjene je u estoj nepoznatosti te cijene na dan bilansiranja. 21 Objasnite princip primjene dnevne cijene na dan prodaje kao osnov procjenjivanja 334 bilansnih pozicija? Dnevna cijena na dan prodaje je usmjerena da se realno vrjednuju rashodi i prihodi na dan bilansiranja. U pitanju je iskazivanje rashoda i prihoda u bilansu uspjeha po vrijednosti na dan bilansiranja novanom jedinicom iste kupovne moi. To je posebno naglaeno u uslovima inflacije. 22 Objasnite princip primjene funkcionalne vrijednosti kao osnov procjenjivanja 335 bilansnih pozicija? Primarno je vezan za utvrivanje cijene kojom se vrjednuju odreena osnovna sredstva (fiksna imovina) u skladu sa funkcijom i zadatkom koje ta sredstva obavljaju. Najee se ovaj princip vrjednovanja koristi pri bilansnom iskazivanju osnovnih sredstava koja su ve knjigovodstveno amortizovana (otpisana), ali su i dalje sposobna za upotrebu. 23 Objasnite princip likvidacione cijene procjenjivanja bilansnih pozicija? 335 Podrazumjeva korienje cena imovinskih dijelova ili itavog preduzea koje se mogu postii na tritu u momentu likvidacije. Likvidaciona cijena je predviena cena koja se utvruje u poetku likvidacije za svako materijalno dobro i preduzee u likvidaciji, na osnovu kojih se sainjava likvidacioni bilans i procjenjuje mogunost izmirivanja obaveza iz likvidacione mase. 24 Ukratko objasnite fer vrijednost kao normativnu osnovu u procjenjivanju bilansnih 337 pozicija? Koncept vrjednovanja primjenom fer vrjednosti u raunovodstvu je novijeg datuma i vezuje se za kraj 90-tih godina 20. vjeka, kada je usled krize kreditno-tednih institucija u SAD-u, uoeno da istorijski troak, odnosno nabavna vrednost, u uslovima poveanja rizika finansiranja, predstavlja deformisanu sliku vrjednosti finansijske aktive sa kojom su raspolagale ove institucije, navodei investitore da neadekvatno procjenjuju njihovu fundamentalnu vrjednost i da neadekvatno odmjere rizik likvidnosti.Precenjivanje vrjednosti aktive bilo je ozbiljan problem za veinu investitora tog vremena. 25 ta su to skriveni gubici? 339 Skriveni gubici se ne vide u bilansu uspjeha, niti se mogu uoiti u raunovodstvenoj evidenciji, ali se mogu utvrditi analizom gubitaka. Skriveni gubici nastaju viim vrjednovanjem u procesu procjenjivanja sastavnih elemenata aktive bilansa stanja, u odnosu na stvarnu njihovu vrijednost. 26 Ukratko objasnite podruja politike bilansa?? 341 Odnose se na svrhu bilansa za interno i eksterno informisanje. Interni bilans treba svojim sadrajem i realnou da omogui maksimalnu informisanost o promjenama ostvarenog rezultata profitabilnosti i finansijskog poloaja preduzea. Eksterni bilans zahtjeva da svojim sadrajem prui potrebne informacije spoljnim korisnici mashodno njihovim zahtjevima i potrebama. 27 Ukratko objasnite predmet politike bilansa? 342 Predmet politike bilansa je godinji zakljuni bilans jer njim uprava preduzea polae raun o uspjenosti/neuspjenosti i promjenama u finansijskom poloaju preduzea, odnosno, ostvarenju poslovno politikih ciljeva, kako u cjelini tako i po funkcionalnim podrujima. Predmet politike bilansa su takoe izvjetaji o poslovanju uz zakljuni bilans i specijalni bilans. 28 Ukratko objasnite ciljeve politike bilansa? 342\nCiljevi politike bilansa se ispoljavaju kao finansijsko-politiki ciljevi i ciljevi publiciteta. Finansijsko-politiki ciljevi se odnose na iskorienje mogunosti, koje pruaju zakonska i raunovodstvena regulativa., u oblikovanju rezultata (odnosno finansijskog rezultata). Naspram toga ciljevi publiciteta su usmjereni na pripremanje godinjeg zakljunog bilansa koji e uticati na javnost.\nIma za cilj stvaranje povoljnog utiska o finansijskom i profitnom poloaju preduzea u javnosti. Ona moe biti: a)otvorena (iskrena) b) diskreciona (sklona preutkivanju). 30 Analiza finansijskih odnosa na relaciji: poslovni zadatak sredstva (poslovna 350 imovina) je vieslojna i obuhvata. 31 32 Analiza finansijskih odnosa poslovni zadatak poslovna imovina, pri emu je teite na analizi obrtne imovine. Analizu promjena u strukturi poslovne imovine (fiksne i cirkuliue). Analizu strukture izvora finansiranja u smislu ispitivanja i ocjene finansijske zaduenosti, odnosno finansijske samostalnosti. Analizu reprodukcione sposobnosti. Analizu dugorone finansijske ravnotee na relaciji odnosa poslovna imovina izvori finansiranja, radi sagledavanja finansijske stabilnosti. ta sainjava likvidnu imovinu? 354 Gotovina u blagajni i na depozitnim raunima po vienju i oroenim depozitima do godinu dana, u domicilnoj novanoj jedinici. Valute inostrana novana sredstva. Hartije od vrijednosti unovive do godinu dana. Kratkorona (promptna) potraivanja sa rokom naplate do godinu dana. Zalihe. Aktivna vremenska razgranienja i povraaj poreza na dodatnu vrjednost. Kratkoroni izvori finansiranja, ili bolje reeno, kratkorone obaveze koje dospjevaju 354 za naplatu do godinu dana su. Obaveze prema dobavljaima. Obaveze prema dravi porezi i dr. Obaveze prema radnicima plate zarade. Obaveze po dospjelim otplatama kratkoronih dugova kredita. Pasivna vremenska razgranienja i plaanje poreza na dodatnu vrjednost. ta ini prvi, drugi i trei stepen likvidne imovine?\nPrvi stepen likvidne imovine ine: novana sredstva (gotovina plus valute), i hartije od vrijednosti odmah unovive. Drugi stepen likvidne imovine kumulativno izraen ine: novana sredstva, hartije od vrijednosti, plus kratkorona potraivanja (bez sumnjivih i spornih). Trei stepen likvidne imovine ine kumulativno sva obrtna sredstva plus hartije od vrijedno sti plus kratkorona potraivanja plus zalihe plus aktivna vremenska razgranienja. 34 ta je slobodan neto gotovinski tok? 366 Slobodan neto gotovinski tok je neto gotovinski tok iz redovnog poslovanja umanjen za dividende i iznose za kupovinu nefinansijske imovine, a uvean za prodaju nefinansijske imovine. 35 ta je novani tok? 366 Novani tok (cash flow) je neto vrijednost iz poslovanja, odnosno, dobitak posle oporezivanja, uvean za amortizaciju, korigovan za promjenu dugoronih rezervisanja i drugih nenovanih obraunskih elemenata, te umanjen za neto nova investiciona ulaganja i umanjen za dispozicije kapitala. 36 ta je to mara pokria? 376 Je razlika izmeu poslovnih prihoda uveanih za finansijske prihode i umanjen za varijabilne rashode. 37 ta je poslovni dobitak, bruto i neto dobit? 376 Poslovni finansijski rezultat (poslovni dobitak) je razlika izmeu mare pokria i fiksnih rashoda uveanih za preteno fiksne rashode. Bruto dobit je razlika izmeu redovnih prihoda i redovnih rashoda. Neto dobit je bruto dobit umanjena za poreze na bruto dobit.\nKako se dobija faktor ukupnog rizika i ta on pokazuje?\nRavan je umnoku faktora poslovnog rizika, odnosno (3,6 x 1,5=5,4), a u osnovi pokazuje koliko se bre mijenja bruto finansijski rezultat pri svakoj promjeni mare pokria. 39 ta je to marginalni dobitak ili mara pokria ili kontribuciona dobit? 403 Je dobit koja se dobija kao razlika izmeu izmeu najee redovnih prihoda i varijabilnih rashoda. 40 ta je to poslovni dobitak ili poslovni finansijski rezultat?\nJe rezultat koji se dobija kao razlika marginalnog dobitka (mare pokria) i fiksnih rashoda. Poslovni dobitak se jo uveava za neto rashode finansiranja, ako se pri obraunu iskljuuje prihod po osnovu finansiranja. 41 ta je to bruto dobit ili bruto finansijski rezultat? 403 Je razlika izmeu redovnih prihoda i redovnih rashoda. 42 ta je to neto dobit ili neto finansijski rezultat ? Je bruto dobit umanjena za poreze na bruto dobit. 43 ta je neto novani tok? Neto novani tok je neto dobitak uvean za amortizaciju. 43 ta je to samofinansiranje?\nSamofinansiranje ili interno finansiranje predstavlja priliv finansijskih sredstava iz redovnog poslovanja u vidu akumulacije i amortizacije. 44 ta je akumulacija a ta amortizacija? 433 Akumulacija je deo tekueg neto dobitka zadranog u poslu i ona oznaava poveanje sopstvenih izvora poslovnih sredstava koje se bilansira kao samostalna pozicija u bilansu stanja. Amortizacija ne predstavlja izvor finansiranja u bilansnom smislu s obzirom da ne ozna ava poveanje sopstvenih izvora u pasivi, oznaava samo transformaciju osnovnih sredstava iz fizikog u finansijski oblik u toku redovnog poslovanja. 45 ta je to finansijska konstitucija? 437 Finansijska konstitucija jeste vrijednost i struktura sredstava i izvora finansiranja iz koje se utvruju relacije sredstava po roku vezanosti i izvora po roku raspoloivosti. 46 Navedite eksterne faktore koji utiu na finansijsku ravnoteu ? 438 U ove faktore spadaju: Monetarni sistem i politika Bankarsko kreditni sistem i politika. Spoljnotrgovinski sistem, devizni reim i politika. Sistem i politika platnog prometa. Sistem i politika primarne i sekundarne raspodjele i poreski sistem i politika. Inflacija i deflacija. 47 Navedite interne faktore koji utiu na finansijsku ravnoteu ? U ove faktore spadaju: Povezanost i uslovljenost elementima sistema. Adekvatnost programa u okviru djelatnosti i poslovanja. Isplativost investiranja. Upravljanje zalihama. Naplata potraivanja. Politika raspodjele dobitka ili korienja suficita. Iskorienost resursa. 48 Odravanje finansijske ravnotee podrazumjeva usmjeravanje aktivnosti na dva podruja?\nPrvo podruje je struktura imovine i izvora, odnosno aktivnosti se odnose na praenje pribavljanja i ulaganja dugorono vezanog (sopstvenog i tueg) kapitala. Drugo podruje obuhvata dinamino praenje finansijskih dispozicija u dinamikom poslovnom procesu.\nPravilo finansiranja 1:1?\nPravilo koje postavlja zahtjev za postizanjem jednakosti izmeu likvidne imovine prvog stepena ( gotovina, hartije od vrijednosti i kratkorona potraivanja) i obaveze prvog stepena (kratkorone obaveze). 50 Koeficijent finansijske stabilnosti? 441 Je odnos dugorono vezane imovine i kapitala, dugoronih dugova i dugoronih rezervisanja. Ks<1; Obezbjeena sigurnost. Ks=1; Ravnotea postoji a sigurnost je na granici. Ks>1; Nema platene sposobnosti, sigurnost ne postoji i predstoji insolventnost. 51 Neto obrtna sredstva?\nNeto obrtna sredstva su razlika izmeu ukupnih obrtnih sredstava i kratkoronih obaveza. Veliina neto obrtnih sredstava proistie iz razliitih kombinacija iz kratkoronih i dugoronih izvora finansiranja u finansijskoj strukturi preduzea. 52 Neto obrtni fond? 446 Se koristi kao kriterijum za utvrivanje i ocjenu finansijske ravnotee, kao pretpostavka odravanja likvidnosti. 53 Trajna obrtna sredstva? 447 Trajna obrtna sredstva su dio dugorono vezane imovine angaovane u zalihama sirovina i materijala, sitnog inventara i ambalae, nedovrene proizvodnje, poluproizvoda, gotovih proizvoda i robe, koja su determinisana njihovim prosjenim stanjima u proteklih dvanaest mjeseci. 54 Po emu je specifino operativno poslovanje? 451 Specifino je po tome to je usmjereno na podrku i poveanje planirane efikasnostikao naina poveavanja uspjenosti i zatite vrijednosti, odnosno usmjereno je na kontrolu i odvijanja procesa i ocjenjuje se kao stanje stabilnosti ili reda i kao stanje nestabilnosti i krize. 55 Po emu je specifino poslovanje na dui rok? Specifino je po tome to tei i u cjelini se odvija kao proces koji je usmjeren na promjenu efikasnosti kao naina poveanja uspjenosti i zatite vrijednosti, odnosno usmjereno je na promjene svojstva potencijala i stalno odravanje sposobnosti za dugotrajan opstanak. 56 Sa kojih pozicija moemo pristupiti ispitivanju i ocjeni uticaja istraivanja i razvoja efikasnost i efektivnost poslovanja? 454\nMoemo pristupiti sa sljedeih pozicija: - Analiza razvoja tehnikih inovacija u preduzeu - Analiza rizika od odgovornosti primjenjenih tehnikih inovacija u preduzeu. 57 Navedite zahtjeve drutveno-ekonomskog okruenja relevantne za definisanje pravca rasta i razvoja preduzea? Ovi zahtjevi su: Ekoloki Humanitarni Politiki 58 Navedite zahtjeve ekonomskog okruenja relevantne za definisanje pravca rasta i razvoja preduzea? Ovi zahtjevi su: Likvidnost Proizvodnost (rada i kapitala) Profit se shvata kao troak budunosti.\nNavedite etiri prioritetne veliine koje respektivno determiniu upravljake aktivnosti preduzeem u njihovom hijerarijskom sljedu?\nSupstanca preduzea Dobitak (profit) Potencijal Snaga menadmenta Upravljake ciljne veliine, utemeljene na potencijalima, mogu se izraziti relacijam. Navedite kojim relacijama? Potencijal uspjeh Uspjeh likvidnost Potencijal rast Potencijal - razvoj Ukratko objasnite bilans novanih tokova i izvjetaj revizora?\nBilans novanih tokova svrha mu je prikaz toka gotovine, odnosno priliva i odliva novanih sredstava likvidnost, odnosno, bilans tokova kapitala i imovine. Izvjetaj revizora prua potvrdu (ili osporava) da dati bilansi prikazuju pravo stanje. 62 Definiite operativne i periodine poslovne izvjetaje? 475 Operativni (dnevni, nedeljni, desetodnevni, ili dekadni i mjeseni) poslovni izvjetaji namjenjeni su informacionim potrebma i potrebama odluivanja operativnog menadmenta. Periodini su oni poslovni izvjetaji koji se ponavljaju iz perioda u period poslovne godin e: kvartalni, polugodinji. 63 Objasnite godinji i posebni poslovni izvjetaj? 475 Godinji izvjetaji sadre najsloeniju problematiku, koja se odnosi na plan i ostvarenje plana u tekuoj godini. Posebni izvjetaji se pripremaju i dostavljaju korisnicima u posebnim situacijama, od sluaja do sluaja, prema potrebi. 64 Godinji izvjetaj o poslovanju prema IV direktivi sadri? 476 65 Prikaz i ocjene finansijskog poloaja pravnog lica. Prikaz i ocjenu ostvarenog rentabiliteta. Prikaz i ocjenu ostvarenosti novanih tokova. Informacije o vanim dogaajima koji su se desili od isteka poslovne godine za koju se izvjetaj podnosi. Informacije o istraivako razvojnim aktivnostima i perspektivi razvoja. Informacije o otkupu sopstvenih akcija. Godinji izvjetaj koji objavljuju neke javne korporacije, ine obavezno sljedei 477 najvaniji djelovi. Analiza poslovanja tokom protekle godine koju daje rukovodstvo. Finansijski izvjetaji (bilansi). Napomene uz finansijske izvjetaje ukljuujui glavne raunovodstvene metode koje je koristila data kompanija. Revizorski izvjetaj. Rezime poslovanja tokom petogodinjeg ili desetogodinjeg perioda.\nMais de Slavisa Kazanovic\n6 SQL Etf Knjiga\nBPCAS4 1 Vrste BP Relacioni\n2 Struktura Relac Modela B Lazarevic\nBPCAS4 Vrste BP Mrezni\nBaza Pisac Knjiga Izdavac\nBPCAS2 Organizacija Fiz i Log


25.08.2021 &nbspKategorije: Tehnološki noviteti Trendovi\n• Ericsson i MIT surađivat će na dva velika istraživačka projekta koja se bave dizajnom najnovijeg hardvera koji bi mogao pokretati sljedeću generaciju 5G i 6G mreža • Istraživanje litijskih uređaja omogućit će neuromorfnu obradu podataka koja obećava eksponencijalno energetski-učinkovitije algoritme od onih koji su danas dostupni • Napredak u hardveru bi mogao dovesti do uređaja „nulte energije“ koji mogu koristiti energiju direktno iz primljenog radijskog signala te je koristiti za povezivanje s mobilnom mrežom\n12.08.2021 &nbspKategorije: Portfelj Tehnološki noviteti Trendovi\nEricsson je objavio značajan višegodišnji ugovor s Verizonom o pružanju svojih vodećih 5G rješenja za ubrzavanje postavljanja Verizonove 5G mreže svjetske klase sljedeće generacije u SAD-u.\n10.08.2021 &nbspKategorije: Portfelj Tehnološki noviteti Trendovi\nEricsson (NASDAQ: ERIC) Brazil i John Deere sklopili su partnerski sporazum za istraživanje i razvoj tehnoloških inovacija korištenjem 5G tehnologije kao poticaj novim prihodima u agrobiznisu. Ovaj sporazum kompanijama omogućava zajednički rad na razvoju rješenja fokusiranih na 5G i IoT za identifikaciju i rješavanje izazova u ovom sektoru pomoću povezanosti. Razvojno-istraživački i inovacijski centri Ericssona i John Deerea primijenit će tehnologije IoT mobilnog ekosustava poput uskopojasnog IoT (NB-loT) i Cat-M1 kao pokretače rješenja za agrobiznis utemeljenih na 3GPP standardima.\nPrikazano 1 - 10 od 83 rezultata.


Od maja niže osnovice za uplatu doprinosa za penziju - Edukaplus\nOd maja niže osnovice za uplatu doprinosa za penziju\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje saopštio je danas da građanima koji sami plaćaju doprinos za penzije od uplate za maj ove godine važe nove osnovice osiguranja, koje su u odnosu na prethodni period niže za 6,4%, zbog usklađivanja sa kretanjem zarada u prethodnom kvartalu.\nPo Zakonu o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, najniža osnovica iznosi 35% prosečne republičke zarade iz prethodnog tromesečja, što je 21.012 dinara, a najviša pet prosečnih plata, odnosno 300.170 dinara.\nDoprinos za penzijsko i invalidsko osiguranje je 26%, što znači da će se mesečni izdatak kretati u rasponu od 5.463,12 do 78.044,20 dinara. Ovi iznosi primenjivaće se za uplate doprinosa za maj, jun i jul ove godine.


VIG i Erste produžavaju ugovor o saradnji kreirajući dugoročno partnerstvo\n18-May-2018 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Wiener Stadtische Osiguranje / Wiener / VIG / VIG Grupa / Vienna Insurance Group / Erste / Erste Banka / Erste Group /\nVienna Insurance Group (VIG) i Erste Group produžiće sporazum o distribuciji sklopljen 2008. godine do kraja 2033. godine. Time će klijenti obe strane imati bolji pristup proizvodima iz sfere osiguranja i bankarstva, dok se u okviru digitalne ofenzive klijentima posebno želi olakšati brže sklapanje osiguranja po njihovoj meri. ...\nWiener Stadtische osiguranje u borbi protiv protiv dijabetesa\n23-Apr-2018 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Wiener Stadtische Osiguranje / Wiener / VIG / VIG Grupa / Vienna Insurance Group / Dijabetis / Borbap rotiv dijabetisa /\nSa ciljem da omogući deci koja boluju od dijabetesa besplatne sportske treninge, a nastavnicima u osnovnim školama i roditeljima korisne edukativne savete o dijabetesu, u Beogradu je svečano otvorena nova sezona projekta Sportom protiv dijabetesa. ...\nVIG ostvario rast bruto dobiti za gotovo 9 odsto u prošloj godini\n23-Mar-2018 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Wiener Stadtische Osiguranje / Wiener / VIG / VIG Grupa / Vienna Insurance Group /\nVienna Insurance Group (VIG) je u prošloj godini ostvarila obračunatu bruto premiju od 9,3 milijardi evra, što predstavlja značajan rast u iznosu od 3,7% u odnosu na godinu dana ranije. ...\nVIG spaja svoje kompanije na Baltiku\n12-Jan-2018 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Wiener Stadtische Osiguranje / Wiener / VIG / VIG Grupa / Vienna Insurance Group /\nLetonski regulator osiguranja odobrio je spajanje dve područnice Vienna Insurance Group-a (VIG): InterRisk Vienna Insurance Group i BTA Baltic Insurance Company, što će dodatno unaprediti VIG-ovo poslovanje u pribaltičkim zemljama. ...\nVIG nastavlja sa akvizicijama na Baltiku\n18-Dec-2017 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Wiener Stadtische Osiguranje / Wiener / VIG / VIG Grupa / Vienna Insurance Group /\nVienna Insurance Group (VIG) je dogovorila akviziciju Seesam Insurance AS, osiguravajuće kuće koja je deo Finnish OP Finance grupe. Dogovor je zaključen danas, 18. decembra, sa tim da se još sačeka odobrenje lokalnog regulatora. ...\nWiener osiguranje pripaja Erste osiguranje u Hrvatskoj\n11-Dec-2017 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Wiener Stadtische Osiguranje / Wiener / VIG / VIG Grupa / Vienna Insurance Group /\nVienna Insurance Group (VIG) odlučila je da krajem aprila 2018. godine Wiener osiguranju u Hrvatskoj pripoji društvo Erste osiguranje, nakon dobijanja odobrenja Hrvatske agencije za nadzor finansijskih usluga. ...\nVIG nastavlja pozitivan trend i u trećem tromesečju ove godine\n02-Dec-2017 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Wiener Stadtische Osiguranje / Wiener / VIG / VIG Grupa / Vienna Insurance Group /\nPozitivan trend Vienna Insurance Group-e (VIG) započet prošle godine nastavlja se i u rezultatima za prva 3 tromesečja 2017. godine. ...\nSpajanje VIG društava u Slovačkoj\n25-Oct-2017 Komentara: (0) Novosti / Novosti iz osiguranja / Wiener Stadtische Osiguranje / Wiener / VIG / VIG Grupa / Vienna Insurance Group /\nSlovački bankoosiguravač Poisťovňa Slovenska sporiteľňa(PSLSP) će biti pripojen društvu Kooperativa poisťovň počev od 1. aprila 2018. godine. Širenje posla bankoosiguranja jedan je od strateških ciljeva VIG grupe pod programom upravljanja Agenda 2020, koju grupa sprovodi. ...


Glavni meni Na AKCIJI Nazad\nPrikaži Na AKCIJI\nSvakog dana vam donosimo nove akcije i ponude. Veliki izbor proizvoda na akciji !\nVeličine po mesecima\nSandale sa masnom/plave\nVeličina obuće: 35\nSandale Cunda Krem\nVeličina obuće: 36\nVisina štikle: 6 cm. Standardan kalup. Naziv proizvoda: Ženska sandala. Sirovinski sastav: Lice – Eko koža. Đon: PVC. Postava: Eko koža. Način izrade: Lepljena obuća.\nSet sa tregerima Blue\nVeličine po godinama: 4\nSavršen set za dečake za uzrast od 2 do 5 godina. Set se sastoji od sledećih artikala: -Pantalone -Prsluk -Košulja -Tregeri -Mašnica -Kaiš\nVisina štikle: 10 cm. Standardan kalup. Naziv proizvoda: Ženska cipela. Sirovinski sastav: Lice – Eko koža. Đon: PVC. Postava: Eko koža. Način izrade: Lepljena obuća. Materijal: Eko koža Boja: Bordo Visina pete: 10 cm\nHaljina Bubamara Girl\nVeličine po mesecima: 3 meseca\nHaljina za devojcice u uzrastu od 3 do 12 meseci . U kompletu sa haljinicom ide i traka za kosu.\nPello Shoes Open Toe Heels Silver (377)\nVisina štikle: 10 cm. Standardan kalup. Naziv proizvoda: Ženska cipela. Sirovinski sastav: Lice – Eko koža. Đon: PVC. Postava: Eko koža. Način izrade: Lepljena obuća.\nCipele Brown Print\nVeličina obuće: 37\nSet za dečake Plavi\nVeličine po mesecima: 6 meseca\nSavršen set za dečake. Set se sastoji od sledećih artikala: -Pantalone -Džemper -Bluza -Kaiš\nTrenerka sa prslukom\nTrenerke sa prslukom u sivoj boji -Prsluk -Donji deo -Bluzica\nHaljina perfect kids\nVeličine po godinama: 2\nHaljina za devojcice u uzrastu od 1 do 4 godine. U kompletu sa haljinicom ide i jaknica.\nSandale crne SW10026\nHaljina sa kaisem Lady\nVeličine po godinama: 1\nHaljina za devojcice u uzrastu od 1 do 4 godine.U kompletu sa haljinicom ide kais i blejzer.\nCipele crne velur\nVisina štikle: 10 cm. Standardan kalup. Naziv proizvoda: Ženska cipela. Sirovinski sastav: Lice – Eko koža. Đon: PVC. Postava: Eko koža. Način izrade: Lepljena obuća. Materijal: Eko koža Boja: Crna Visina pete: 10 cm\nOdelo Bordo Boy\nVeličine po godinama: 5\nSavršen set za dečake za uzrast od 2 do 5 godina. Set se sastoji od sledećih artikala: -Pantalone -Sako -Košulja -Kravata -Kaiš\nSet sa torbicom Krem\nSavršen set za dečake za uzrast od 2 do 5 godina. Set se sastoji od sledećih artikala: -Pantalone -Sako -Košulja -Torbica -Kaiš\nTrenerka sa prslukom Girly\nTrenerke sa prslukom u prelepa kajsija boji -Prsluk -Donji deo -Prsluk Celokupna nasa ponude je iz Turske\nSandale Crno Zlatne\nMaterijal: Eko koža Boja: Crna Visina pete: 10 cm\nTrenerka sa roze prslukom\nTrenerke sa prslukom u roze boji -Prsluk -Donji deo -Prsluk\nHaljina za devojčice Bela\nHaljina za devojcice u uzrastu od 3 do 9 meseci. U kompletu sa haljinicom ide i traka za kosu.\nSniženo sa Din 900.00*\nVeličina obuće: 40\nSet za dečake BLUE\nVeličine po mesecima: 9 meseca\nSavrsen set za decake dostupan za uzrast od 2 do 5 godine.Set se sastoji iz sledecih artikala: -Pantalone -Prsluk -Kosulja -Nehodajuce cipele\nRoze trenerka Baby\nPrelepe trenerke,u kompletu sa bluzom. -Gornji deo trenerke -Donji deo trenerke -Bluza\nHaljina roze sa blejzerom\nHaljina za devojčice u uzrastu od 1do 3 godina. U kompletu sa haljinicom ide blejzer.\nSet za dečake Sivi\nSavršen set za dečake za uzrast od 2 do 5 godina. Set se sastoji od sledećih artikala: -Pantalone -Prsluk -Košulja -Mašnica -Kaiš


Serijal: SRPSKA PRAVDA\nSud pred sudom javnosti\nPrvi potez nove Vlade Srbije u januaru 2001. bio je da vrati sudije koje je Milošević razrešio zbog neposlušnosti. Drugi potez, da iz pravosuđa odu Miloševićevi poslušnici, nije uspeo. Takva inicijativa Đinđićeve вlade naišla je na osudu Demokratske stranke Srbije, ali i nove sudske vlasti. Do prvog sukoba izvršne i sudske vlasti došlo je još tada, 2001, zaoštren je 2002, a kulminirao je odlukom suda da pusti Dejana Milenkovića Bagzija posle prvog pokušaja ubistva premijera Srbije. Takvi sukobi doveli su, između ostalog, i do toga da i danas, pet godina kasnije, u Srbiji presude u ime naroda donose sudije koje su u vreme Miloševića postavljene iz lojalnosti.\nLjubodrag Pljakić je do 2000. bio sudija Vrhovnog suda. U to vreme bio je, između ostalog, član izbornog veća Balše Govedarice, koje je učestvovalo u izbornoj krađi '96. Danas je i dalje sudija Vrhovnog suda.\nSteva Čukić do 2000. je bio sudija Okružnog suda u Beogradu, učestvovao u izbornoj krađi '96. i vodio istragu o slučaju Vlade Nikolića, bivšeg radnika Državne bezbednsoti, koji je osuđen na zatvorsku kaznu iz političkih razloga, odnosno zato što je označen kao čovek Srpskog pokreta obnove. Čukić je i danas sudija Okružnog suda.\nDragan Marjanović, sudija Opštinskog suda u Sokobanji, osudio novinara Nebojšu Ristića na godinu dana zatvora za vreme rata zbog širenja lažnih vesti i propagiranja otpora na televiziji Soko. I dalje je sudija Opštinskog suda u Sokobanji.\nMitar Đenešić, sudija Okružnog suda u Valjevu, osudio Bogoljuba Arsenijevića Makija na tri godine zatvora. I danas je sudija Okružnog suda u Valjevu.\nKrsto Bobot, sudija I Opštinskog suda u Beogradu, osudio Slavka Ćuruviju na pet meseci zatvora zbog pisanja Dnevnog telegrafa. Vršio uviđaj ubistva na Ibarskoj magistrali. Danas je advokat i zastupa Sašu Pejakovića i Željka Tojagu, koji su na optužnici za ubistvo premijera Srbije.\nB92: Ni pet godina posle demokratskih promena pravosuđe nije očišćeno od onih koji su važili za partijske sudije i donosili iste takve presude. To se nije dogodilo delom i zbog toga što je 2001. inicijativa za razrešenje takvih sudija dovela do sukoba vlade Zorana Đinđića i sudske vlasti. Tadašnji ministar pravde je u novembru 2001. Vrhovnom sudu uputio predlog i dostavio spisak sudija koje treba razrešiti u roku od 60 dana. Takav potez novih vlasti ocenjen je kao pritisak na nezavisno pravosuđe.\nVladan Batić: Ja predlažem razrešwenje 220 sudija, a kao da sam predložio razrešenje patrijarha Pavle, to je i kuso i repato ustalo da me kritikuje, pljuje, grdi.\nB92: Vrhovni sud Srbije, na čijem je čelu tada bila Leposava Karamarković, odbio je da razreši sudije sa Batićevog spiska jer, kako je objašnjeno, nije postojalo dovoljno jasno obrazloženje zašto treba razrešiti te sudije.\nZoran Ivošević, bivši sudija Vrhovnog suda: Rekli smo - gospodo, to ne može bez obrazloženja...\nB92: Evo, možete da pogledate ovo? Da li su ovo obrazloženja, sve vreme pričate da ne postoje obrazloženja, evo, postoje, to je spisak sudija koje treba...\nZoran Ivošević: A šta vam je to što ste mi sad dali?\nB92: Inicijativa ministra Vladana Batića.\nZoran Ivošević: Da, sad se sećam... šta je to... Kad smo mi ovo dobili, to su sad... to je priča o sudijama, onda smo rekli ovako - za neke od njih smo i mi sami znali, a ovo su sve iz cele Srbije, za neke od njih smo i mi sami znali da su pod znakom pitanja, zbog toga što su učestvovali u onim većima koja su učestvovala u onim izbornim krađama. Ovo su bile sudije i iz unutrašnjosti, mi nikad za njih nismo čuli. Ja sam rekao - gospodine Batiću, ja sam mu odgovorio, gospođa Karamarković je potpisala, ja sam mu odgovorio, zamolio ga da nam u što kraćem roku dostavi dokaze o tome da je to o čemu on ovde kaže u nekoliko redova za svakog od tih sudija tačno, da bismo onda pokrenuli postupak protiv njega.\nB92: Da li je postojala volja u vrhu sudske vlasti da se raščisti sa...\nZoran Ivošević: Kako da ne, kako da ne.\nB92: A šta vam je argument?\nZoran Ivošević: Mi smo zbog toga bili i u velikoj nevolji jer, znate, vi ste s tim ljudima svakog dana, to su vaše kolege, i sad vi insistirate na lustraciji, takozvanoj, nema lustracije bez zakona, tada nismo imali zakon o lustraciji.\n92: Veliko personalno veće Vrhovnog suda je od 5. oktobra 2000. do marta 2003. razrešilo samo trojicu sudija. Karakterističan primer odluka sudija u ovoj zemlji je primer sudije Opštinskog suda u Ubu Tomislava Milinkovića. On je, naime, kao vlasnik poslovno-stambenog objekta u Ubu isti izdavao izvesnom Sretenu Jovanoviću, koji je tokom 2001. u tom objektu držao javnu kuću. Sudija Tomislav Milinković je bio predsednik Opštinskog suda u Ubu od 1992. do 2001. Posle toga je postavljen za sudiju u parničnim postupcima, a razrešen je dužnosti tek 2002.\nZoran Đinđić: Da biste jednog sudiju promenili treba vam predsednik suda, da biste predsednika suda promenili, treba vam nešto, da biste to nešto imali treba vam opet nešto drugo i tako 500 puta. Problem je sistem, njegov komplikovan način promene, pri čemu sam ja poznat po tome da bih birao preče puteve kad bih ja samo odlučivao. Ja bih rekao - u redu, važnija nam je valjda pravda i cilj da se uspostavi jedno razumno društvo, nego pravo koje je proizvod jednog nerazumnog društva.\nB92: Posle demokratskih promena predstavnici nove Vlade Srbije i sudske vlasti sastavljaju zakon koji je na neki način trebalo da predstavlja vid lustracije i preseka s prethodnim sistemom. Takav zakon, međutim, nije usvojen zbog, kako se ispostavilo tek danas, političkog dila s Demokratskom strankom Srbije. Usvojen je zakon koji je predložila Demokratska stranka Srbije, da bi, zauzvrat, poslanici te stranke glasali za zakon o radu.\nSonja Brkić, sudija Vrhovnog suda i predsednik tog suda od 2003 do 2004: To je bio zakon diskontinuiteta, preseka od ranijeg pravnog sistema, i podrazumevao je, preskočila bih detalje, jednu vrstu lustracije u sudstvu. Zakon koji je prošao u Skupštini ije imao takve odredbe.\nB92: Vladan Batić je tada tvrdio da nema nikakve fame i da je zakon koji je predložio DSS dobar jer sadrži samo neznatne razlike u odnosu na Vladin predlog zakona.\nBatić: Taj paket pravosudnih zakona bio je rezultat nagodbe, nakaradno napravljene, oko zakona o radu, da bi DSS kao glasao za zakon o radu moraju da se prihvate sve one njihove varijante oko paketa pravosudnih zakona. I čim nešto počne s trulim kompromisom...\nB92: Pa, čekajte, ali onda ste vi učestvovali u tom kompromisu.\nBatić: Ja sam bio jedna karika u lancu, jeste, i nije samo... pričamo o pravosuđu, pa govorim zbog toga. Stalno su postrojali pokušaji da ta idila o DOS-u ne bude urušena, nego kao da ostanemo i dalje zajedno, dok, naravno, sve na kraju nije puklo kao što sam ja i predviđao. Šta sam ja učinio po tadašnjem zakonu o sudovima...\nB92: Šta je bilo toliko štetno za taj paket pravosudnih zakona, pošto je, kako tvrdite, napravljen kompromis?\nBatić: Jednostavno nije bilo... bile su predviđene mnogo efikasnije mogućnosti razrešenja, mnogo rigoroznije regulisanje statusa sudija. Ovako, vi izaberete sudiju i onda možete da onako.... ne smete da ga pitate bilo šta, on je zaštićen, on je kao sveta krava, ne možete mu ništa.\nB92: Dobro, zar to nije normalno?\nBatić: Pa, jeste normalno u normalnom demokratskom svetu, to je problem.\nB92: Nezadovoljna usvojenim paketom pravosudnih zakona koje je predložila Demokratska stranka Srbije, Vlada u maju 2002. predlaže izmene i dopune pet zakona iz oblasti pravosuđa. Na taj način trebalo je uvesti lustraciju za sve koji su nesavesno ili protivzakonito obavljali sudijsku funkciju. U dopisu Ministarstva pravde upućenom sudijama zahteva se razrešenje 50 do 100 sudija, po inicijativi ministra pravde iz oktobra 2001, u roku od 15 dana, okončanje postupka protiv 50 do 100 čelnika bivšeg režima i lokalnih moćnika u roku od tri meseca.\nZoran Ivošević: To je bilo proleće 2002, tako nekako. Nekoliko dana pre toga me je pozvao Đinđić zato što predsednica suda nije bila u Beogradu, ja sam otišao i on je meni predložio da zakaže sastanak s predsednicima svih sudova, okružnih sudova u zemlji. Ja sam rekao - gospodine Đinđiću, vi možete da zakažete i da pozovete članove Vlade, vi ste predsednik Vlade, ali vi niste predsednik suda Vrhovnog, a sudska vlast je odvojena i nezavisna od izvršne vlasti, to može da uradi predsednik Vrhovnog suda, ali ja bih vam preporučio da uradite vi zajedno to, vi i gospođa Karamarković, i još neko iz policije ili iz izvršne vlasti, pa da se lepo dogovorimo o reformi. Tada je pokazao jedan spisak zadataka koje je Batić pripremio, tadašnji ministar pravde, u kom su oročili neke obavez. Ja sam rekao - znate, ja bih voleo da ta sednica utvrdi sve zaključke, pa će onda to biti zaključci, ali Batić ne može da daje naloge u kojim će rokovima šta biti gotovo u sudu. I na tom skupu je govorio i Đinđić, onda mu je gospođa Karamarković energično uzvratila jer je on ponovo počeo da čita to što je trebalo da bude reforma sudstva, po nalogu tadašnjeg ministra. Govorio je posle toga Batić, a ja sam uzvratio. To novinari nisu pratili jer ih nije bilo, a na pauzi su onda davali neke izjave koje nisu verno prenosile ono što se tamo zbilo.\nSonja Brkić: I desila se neverovatna stvar, a to je da su se tamo predstavnici iz pravosuđa, ne mogu da kažem ime jer ne znam tačno ko, i ministar posvađali. Mislim da se neko od njih uvredio, čini mi se da je ministar čak napustio sastanak. Sad zamislite kako izgleda, a tako je i funkcionisala saradnja u kojoj iznosimo zajednički projekat, a neko od nas je do te mere iziritiran da mora da napusti. Da su tamo ministra napali predstavnici sudske vlasti i kolege-sudije koje su mi to prenosile, ja nisam bila prisutna, kažu da nešto besprizornije nisu videli.\nB92: Tadašnji predsednik Okružnog suda Vida Petrović Škero izjavila je da je na tom sastanku sa sudijama Đinđić pokušao da izvrši direktan pritisak na pravosuđe, iako koncept nezavisnog sudstva podrazumeva da izvršna vlast ne može biti iznad sudske. “Dok sam na ovom mestu, sud će suditi po zakonu i utvrđivati istinu na osnovu dokaza i činjenica. Samo zakon može da kaže koji je predmet prioritet, sudovi mogu raditi samo po slovu zakona, a ne po preporukama i naredbama Ministarstva”, poručila je Vida Petrović Škero.\nBatić: Pošto su to sudovi države Srbije koji sude u ime naroda, ja sam samo hteo da pokažem - ljudi, hajde, vreme prolazi, ništa se ne događa, radite nešto. Međutim, vi ste nailazili na zid svuda, to je bila jedna sugestija, ne protiv čelnika... nije to bilo ni tako stilizovano, nego protiv ljudi gde ste već imali pokrenute postupke, ali ništa, stvari stoje u mestu i ništa se ne događa, a čitava javnost Vladi, DOS-u, Ministarstvu pravde, novoj vlasti to stavlja na dušu. Nije bilo dobre volje i naravno da sam ja bio dugo u klinču, ali vezanih ruku. Ja se borim s njima, ali jedino što mogu da se borim je da pričam, ne mogu ništa da preduzmem.\nB92: Dobro, u čemu je onda razlika između vas i sadašnjeg ministra pravde Stojkovića, kog vi optužujete da pokreće postupke i najavljuje protiv bivšeg režima, odnosno vaše vlade?\nBatić: Ne, ja nikada nisam u novinama rekao protiv Janka Jankovića...\nB92: Kako niste, jeste.\nBatić: Nikad, protiv Janka Jankovića zbog toga i toga. Čovek je opisao delo, nisam ja nikad...\nB92: Dobro, opisao je delo, vi ste rekli - čelnici bivšeg režima, postoji vaš citat.\nBatić: Da, ali ste imali postupke koji su pokrenuti i koji nesporno stoje u mestu. Bilo je naše pravo nadzora da intervenišemo u pogledu rokova, vremena, tokova, praćenja predmeta i tako dalje, ali je svuda bio zid. Ne, ja nikad nisam rekao - taj i taj je učinio to i to, ja ću da ga prijavim, a tužilaštvo će to da uradi, to je uradio Stojković. Ja sam govorio an ženeral, ja sam govorio samo načelno.\nB92: Sudije Okružnog suda, na čijem je čelu bila sadašnja predsednica Vrhovnog suda Vida Petrović Škero, zahtevale su od Batića i Đinđića izvinjenje za javne uvrede i prestanak pritisaka na sudsku vlast. U međuvremenu, pred tim istim sudom 30. septembra 2003. doneta je prva presuda za Ibarsku magistralu, koja je bila povod za još jedan sukob sudske i izvršne vlasti. Tom presudom Radomir Marković, bivši šef DB-a, osuđen je na sedam godina zatvora, a Milan Radonjić, šef Beogradskog centra DB-a, oslobođen krivice.\nVuk Drašković, septembar 2003: Sudsko veće sudije Miroslava Cvetkovića danas je ovakvom kriminalnom presudom ponovo ubilo ubijene na Ibarskoj magistrali, zakon, sve dokaze. Ja sam danas verovao da ulazim u neki sud, izašao sam iz odeljenja DB-a. Sudija Cvetković se predstavio kao čovek koji pripada mašineriji državnog terorizma iz vremena Miloševića, koja i danas vlada.\nB92: Predsednik Sudskog veća Okružnog suda koje je donelo presudu za Ibarsku magistralu bio je Miroslav Cvetković. On je danas sudija Vrhovnog suda.\nAdvokat porodice poginulih i Srpskog pokreta obnove Dragoljub Todorović podneo je krivičnu prijavu za ubistvo protiv Milorada Ulemeka Legije. Ta prijava odbačena je u avgustu 2001. Legija se našao na optužnici za Ibarsku magistralu tek u akciji 'Sablja'.\nBatić: Ja sam platio najveću cenu zbog takvog pravosuđa. Kad kažete pravosuđe, kriv je ministar pravde za sve, a verujte, ja ne da nisam mogao da utičem, nego nisam mogao ni da razgovaram kako treba i ja sam na to sve ukazivao i rekao - ljudi, pre 30 godina, '70-ih, bila je oštrija kaznena politika nego u Srbiji danas, kad je bilo 300 puta manje kriminala. Ne, ljudi su bili nedodirljivi, maltene ministar treba da im zakaže sastanak da može da razgovara s njima za 15 dana, kao polarni medvedi. To je neverovatna situacija bila. Đinđić je idealizovao sliku nezavisnog pravosuđa, oni se osetili da mogu da budu nezavisni od svega, od Zemljine teže. Sve presude su u ime naroda, to su sudovi države Srbije, ali imali smo jednu potpunu atmosferu distance od sedam svetlosnih godina.\nDa budem potpuno iskren, evo, reći ću nešto što dosad nikad nisam rekao. Kad smo se dogovarali oko toga ko će šta da radi u Vladi, ja sam rekao - ja ću da budem ministar pravde. Zoran mi kaže - ej, pa svi će ovi čelnici stranaka da budu potpredsednici, bolje budi i ti potpredsednik. Ja kažem - ne, to mi kao ikebana, ovo je neki konkretan posao, ja sam jedini od ljudi iz DOS-a koji je bio u pravosuđu, radio 17 godina kao advokat, najpoštenije je da ja to radim. I ja sam zaista verovao da je Srbiji potrebna pravda, da su ljudi željni pravde, i bili su i zato je DOS i pao. Ljudi su bili spremni još da trpe, ali da vide te bitange u zatvoru, one koji su stvarno opljačkali Srbiju.\nSonja Brkić: Bilo je prostora da se sudstvo samo očisti, ali bilo je i mnogo kočnica i zakonskih i kočnica je bio i Ustav, ali je bilo kočnica i subjektivne prirode, a to je ono što se često govori, to je da postoji neka možda lažna solidarnost, neodlučnost sudstva i nepostojanje odgovora na pitanje ko to u sudstvu treba da uradi. Da li to treba da uradi neko telo, da li to treba da urade predsednici sudova, da li kolege između sebe, da li u opštinskim sudovima počne ide se više ili obrnuto ili to treba da uradi, na primer, Vrhovni sud, pa da pomogne nižim sudovima da se očiste i oko toga se trošilo mnogo vremena.\nB92: Kada se, na primer, ministar pravde i premijer, bave kadrovskim pitanjima u vezi s predsednicima sudova, da li je to mešanje u nezavisnost sudstva?\nVladan Batić: Nisu se uopšte bavili minsitar pravde i premijer, ja nikad sa Živkovićem nisam reč progovorio...\nB92: Ne, pitam vas za vreme Đinđića.\nVladan Batić: Pa, s Đinđićem još manje, pa Đinđić se plašio predsednice Vrhovnog suda kao da smo u SAD.\nB92: To vas pitam zato što smo došli do nečega što se zovu teze za razgovor s Leposavom Karamarković. To su Đinđićeve teze za sastanak s Leposavom Karamarković, na kom ste bili vi. Tu se navodi, sad ja ne znam koliko je ovo autentično, ali vi ćete nam potvrditi - da je neophodno da Vida Škero odmah ode sa mesta predsednika Okružnog suda u Beogradu, na primer. Pa se onda kaže, evo sad citiram - imamo odličnu alternativu, sudija Baćević, predsednik V Opštinskog suda, krivičar, mlad, potpuno na našoj strani, nedavno je izabran za predsednika RIK-a i odradio je problem oko mandata DSS-a.\nBatić: I čiji je to kao papir?\nB92: To su teze za razgovor s Leposavom Karamarković koje je pravio Đinđić uz vašu pomoć.\nBatić: Pa, jel' ima tu potpis, pečat, bio šta?\nB92: Pa, pitam vas da li se sećate...\nBatić: To nema veze, mada je to sve tačno u smislu da su ti ljudi sposobni da rade taj posao i da su okolnosti bile takve da je to potpuno normalno.\nB92: Dobro, da li ste razgovaralo, zanima me...\nBatić: Na takav način ne.\nB92: I pored negiranja Batića, ekipa Insajdera dobila je još jednu potvrdu da je reč o autentičnom spisku koji je Đinđić napravio za razgovor s predsednicom Vrhovnog suda Leposavom Karamarković, nezadovoljan radom pravosuđa. U tim tezama se, između ostalog, navodi da Vida Petrović Škero treba odmah da ode sa mesta predsednika Okružnog suda jer su iz pritvora pušteni najteži kriminalci i zato što nije predložila nijedno razrešenje.\nJedan od većih sukoba Vlade i sudske vlasti bila je odluka Sudskog veća Okružnog suda da osam ubica, po izmenama zakona o krivičnom postupku, pusti na slobodu. Tadašnji vrh Vlade danima je ponavljao da je to nedopustivo i da je jedino to sudsko veće u celoj Srbiji tako tumačilo zakon.\nZoran Đinđić 2003: A da biste vi dokaz doneli na sud, gde sudija taj isti, koji je u vezi sa onim kog treba da osudi, vi treba da budete veliki majstor i treba ceo život da potrošite da skupljate dokaze da biste jednog malog kriminalca poslali u zatvor jer ništa teže nije nego na našem sudu doneti dokaze da je neko kriminalac. Vas da treba da sude, za 15 minuta bi vas osudili jer bi bilo dovoljno. Kriminalca kad dovedete, 5 kilograma heroina kad mu nađete, oslobode ga zbog nedostatka dokaza jer vi treba da dokažete da je on imao nameru da proda taj heroin. On samo kaže - ja sam imao nameru da ga sam koristim, sudija kaže - pa, jeste, nije dobro što si narkoman, sine, ali dobro, evo uslovna kazna. To je situacija trenutno u Srbiji.\nZoran Ivošević: Ja sam kritikovao njegove izjave vrlo otvoreno i odmah sutradan. Evo, sad ću vas podsetiti na jedan detalj. Đinđić je jednom rekao, posle nekog suđenja Astra banci, da tu u Beogradu ili u zemlji, da postoji neki klan koji se bavi kupovinom sudskih presuda, a to je rekao sutradan pošto je ta odluka objavljena u upravnom veću. Ja sam ovako reagovao - ako bi to bilo tačno, to bi bila velika bruka za sud, ali ako to ne bi bilo tačno ili ako vi nemate dokaze da je to tačno, onda je to velika bruka za vas.\nB92: I dok traje sukob Vlade Srbije i sudske vlasti, na visokim sudijskim funkcijama ostaju Miloševićevi kadrovi. Takav primer je sudija Vrhovnog suda Ljubomir Vučković, koji je danas u zatvoru zbog sumnje da je primio mito za oslobađanje Jotkine grupe. Vučković je karijeru počeo u policiji na Kosovu, zatim radio u opštinskom, pa i pokrajinskom tužilaštvu, odakle je u vreme vlasti Slobodana Miloševića imenovan za sudiju Vrhovnog suda iako prethodno nikada nije radio kao sudija. Vučković je, kako smo objavili u prethodnoj emisiji, potpisao odluku kojom Dragoljub Milanović, optužen za pogibiju 16 radnika RTS-a, biva pušten iz zatvora baš na dan kada je bombardovana zgrada državne televizije. Puštanje Milanovića dovelo je do zaoštravanja sukoba na relaciji Vlade Srbije-sudska vlast.\nDo kulminacije sukoba dolazi posle odluke IV Opštinskog suda da Dejana Milenkovića Bagzija u februaru 2003, posle incidenta koji je izazvao kod Beogradske arene, pusti na slobodu.\nBatić: Tada su svi jednoglasno, čitava Vlada, glasali za jedan takav zaključak da mora da se krene u razrešavanje stanja u pravosuđu. Naravno, bilo je kasno, jer je posle nekoliko dana Đinđić ubijen.\nB92: Ekipa Insajdera došla je do kompletne dokumentacije od trenutka privođenja do puštanja Dejana Milenkovića Bagzija. Posle međusobnih optužbi između tadašnje vlade i predstavnika pravosuđa, da li je sudska odluka bila ispravna ili ne, ceo predmet će predstavljanjem u ovoj emisiji konačno biti i pred sudom javnosti.\nIskaz Dejana Milenkovića Bagzija dat policiji 21. februara 2003: Krenuo sam autoputem u pravcu Surčina, gde stanujem. Na putu do Surčina, na autoputu, negde u visini Genexa, dok sam se kretao krajnjom levom trakom, na retrovizoru sam primetio jedan tamni automobil kako se približava velikom brzinom i kako mi ablenduje svetlima da se sklonim desno. Potom sam preduzeo radnju prestrojavanja u srednju traku, kada sam primetio da mi drugi tamni automobil takođe ablenduje. Kako nisam bio u mogućnosti da skrenem u desnu traku, pokušao sam da se vratim u levu, ali prvi automobil koji mi je ablendovao već je bio u levoj traci i velikom brzinom mi se približavao. Odmah potom, negde posle pedesetak metara, ispred mene se isprečio jedan zatamnjeni automobil “audi”. Iz pomenutog vozila izlaze dvojica naoružanih civila, u tom trenutku i ja sam izašao iz kamiona, a jedan od njih mi je rekao - jesi li ti lud, hoćeš da ubiješ premijera i da ideš 100 godina na robiju. Tada sam ja odgovorio - izvinite, nisam hteo, potom su me pretresli i zatražili dokumenta. Pozvali su patrolu saobraćajne policije, koja je ubrzo stigla i preuzela i sprovela do policijske stanice na autoputu u pravcu Niša, kod Laste.\nB92: Saobraćajna policija dolazi na lice mesta. Pripadnici obezbeđenja Zorana Đinđića daju izjavu koja ulazi u zapisnik, a u kojoj se navodi: "Kada je kolona premijera prolazila pored teretnog vozila, to isto vozilo je naglo prešlo u levu traku i tako ugrozilo vozilo iz pratnje premijera Srbije." Saobraćajna policija na licu mesta proverom utvrđuje da je Dejan Milenković Bagzi više puta privođen i da prolazi kroz krivičnu evidenciju. I pored svega, Bagzija na kraju preuzima i u stanicu privodi saobraćajna policija.\nIskaz Dejana Milenkovića Bagzija dat policiji 21. februara 2003: Uolicijskoj stanici su mi saopštili da sam počinio carinski prekršaj. Sačinili su zapisnik i meni vratili dokumenta, oduzeli mi kamion uz potvrdu i pustili me. Pošto su me pustili, ja sam krenuo iz stanice i posle 100 metara iza mene je izašao jedan policajac u uniformi, potrčao je prema meni i rekao mi - izvini, molim te, moraš da se vratiš ponovo, veliki je problem, potom sam se vratio u stanicu.\nB92: Prema našim saznanjima, policajac je pozvao Milenkovića da se vrati jer je usledio telefonski poziv iz Bezbednosno informativne agencije i Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala, s pitanjem - pa, jel' vi znate koga ste uhvatili i pustili, vraćajte ga. Tako Milenković završava u SUP-u u Ulici 29. novembar. Ipak, 22. februara policija podnosi krivičnu prijavu samo za oduzimanje vozila, čak ni za falsifikovanje isprave. Istog dana javni tužilac predlaže istražnom sudiji da prema Dejanu Milenkoviću Bagziju preduzme istražne radnje.\nIskaz Dejana Milenkovića Bagzija istraznom sudiji II Opštinskog suda 22. februara: Na pitanje sudije da li se protiv njega vodi postupak za neko drugo krivično delo, Milenković odgovara - ne, i misli da je postupak koji se vodio pred IV Opštinskim sudom obustavljen. Ispitivanje kod istražnog sudije završeno je u 5.20 23. februara. Sat kasnije, u 6.30 istražni sudija donosi rešenje kojim se Dejanu Milenkoviću određuje pritvor, koji po tom rešenju može trajati najduže osam dana, počev od 21.02, kada je lišen slobode. Na to rešenje u roku od 24 sata Milenković može da uloži žalbu vanraspravnom veću IV Opštinskog suda. U obrazloženju rešenja o pritvoru istražni sudija navodi da okolnosti ukazuju na opasnost od bekstva, te da mu je zbog toga u cilju nesmetanog vođenja krivičnog postupka određen pritvor. Dejanu Milenkoviću je rešenje o pritvoru uručeno 23. februara u 6.40, pet minuta kasnije njegov branilac piše žalbu na rešenje vanraspravnom IV Opštinskom sudu u Beogradu. U obrazloženju žalbe advokat Milorad Gligorijević navodi da je Milenkoviću pritvor određen zbog činjenice da okrivljeni često putuje u Prokuplje radi obavljanja poslova.\nObrazlozenje žalbe advokata Gligorijevića: U svojstvu branioca ističem da bi u tom slučaju praktično svakom građaninu bila onemogućena sloboda kretanja i izbora zanimanja jer zanimanje trgovačkog putnika bi bilo razlog za određivanje pritvora. Okrivljeni živi na poznatoj adresi i porodičan je čovek i ne stoji nijedan zakonski razlog za određivanje pritvora.\nB92: Tokom ta tri dana, koliko je Dejan Milenković proveo u pritvoru, najbolje se videlo koliko je jaka medijska logistika Zemunaca i Legije. Šema je ista kao u prethodnim slučajevima koji su obrađeni u Insajderu, na primer Jotkine i Makine grupe. Advokat Dejana Milenkovića saziva konferenciju za novinare na kojoj saopštava da je njegov klijent trgovački putnik i da je nevin u zatvoru.\nAdvokat Gligorijević, 23 februar 2003: Ja sam u poverljivom razgovoru s Milenkovićem u Gradskom SUP-u saznao da, čim izađe na slobodu, da će tražiti prijem kod predsednika Vlade kako bi mu objasnio svoje ponašanje u saobraćaju i ukazao na nebezbednu vožnju i nepropisnu vožnju vozila iz njegove pratnje.\nB92: Predstavnici sudske vlasti tvrdili su da je vanraspravno veće IV Opštinskog suda moralo da pusti Bagzija zato što na osnovu krivične prijave koju je podnela policija nije bilo osnova za zadržavanje.\nTadašnji predsednik Vrhovnog suda Leposava Karamarković (izvod iz intervjua TV Studio B):Mi u sudu koji radimo, mi znamo da se sudi na osnovu činjenica i dokaza i stanja u spisima, a ne na osnovu glasa koji se čuje. Pa, zašto bi sada Bagzi bio interesantan, on jeste interesantan, ali možda zbog greške policije koja nije bila dovoljno oprezna, koja je možda imala neku indiciju da on jeste učesnik i uradio atentat ili član neke grupe ili ne znam šta. E, to je ono što mi pokušavamo da ne damo, zato oni nas okrivljuju da se mi branimo i da mi štitimo nezavisnost i samostalnost i štitimo je. Štitimo je od neistine, između ostalog.\nB92: Međutim, u svim tim navodima slučajno ili namerno preskočena je činjenica da je vanraspravno veće s krivičnom prijavom dobilo i rešenje istražnog sudije kojim je Bagziju već određen pritvor od osam dana, a to znači do 28. februara. Istom tom veću dostavljen je i izveštaj iz krivične evidencije kroz koju Dejan Milenković Bagzi prolazi prethodnih godina, tako da je potpuno neargumentovano objašnjenje da sud nije znao o kome se radi i da su članovi sudskog veća mislili da je reč o trgovačkom putniku. I pored svega toga, IV Opštinski sud donosi odluku da preinači rešenje istražnog sudije i da pritvor Bagziju ukine odmah, a to znači da je Dejan Milenković pušten iz zatvora četiri dana ranije. Tih nekoliko dana trebalo je da posluži policiji da prikupi dokaze da je u pitanju bio pokušaj ubistva premijera Srbije.\nPosle puštanja Dejana Milenkovića Bagzija iz pritvora održana je sednica Vlade i ministar pravde dobio je odrešene ruke da sredi stvari u pravosuđu. Neposredno pre ubistva premijer Srbije odlučuje da sazove sastanak s predstavnicima pravosuđa.\nSonja Brkić: Kad je prepoznato da je sudstvo, ružno je reći, ali da je nesposobno da to uradi samo, mi smo imali jedan sastanak, to je bilo 7. marta, kada je Đinđić pozvao oko 30, ne mogu da tvrdim tačno koliko, predsednika sudova na sastanak. I na tom sastanku je Đinđić jasno rekao da je stanje u pravosuđu loše i izneo je argumente po tačkama kratko, u smislu - dešava se to, nije se desilo to, očigledno postoje problemi, šta su problemi, to vi znate, ako imate rešenje, vi mi recite. To je bio jedan od najsadržajnijih sastanaka kome sam ikad prisustvovala, a da je u vezi sa sudstvom. I kad smo taj sastanak završili, mi smo se nekako po grupama razišli, dogovarali se šta mi u sudstvu dalje treba da uradimo da između sebe popravimo odnose koji nisu funkcionisali, da probamo da se konsolidujemo, da probamo da uzmemo stvar u svoje ruke i rešavamo sami probleme koje u pravosuđu moramo rešiti. To je bilo 7. marta.\nB92: A zašto nije bila predsednica Vrhovnog suda Leposava Karamarković? Nije pozvana ili se nije odazvala?\nSonja Brkić: Pretpostavljam da nije bila pozvana, ja to pretpostavljam, nikad nisam saznala zašto nije bila, ali iz sastanka na kom sam kasnije takođe prisustvovala se videlo da je ona za taj sastanak znala, ne da je pozvana, nego da je znala, i to je bio jedan neprijatan sastanak...\nB92: Govorite o sastanku koji se, prema našim informacijama, dogodio 10. ili 11. marta, neposredno pre ubistva?\nSonja Brkić: Dobro ste informisani, jeste...\nB92: To je bio sastanak s Leposavom Karamarković i Vidom Petrović Škero?\nSonja Brkić: Da, to je sastanak, samo predsednici sudova s predsednikom Vrhovnog suda. Na tom sastanku je trebalo pokušati preneti šta smo razgovarali s premijerom i da probamo da se dogovorimo o tome šta mi iz sudstva možemo da učinimo. I taj sastanak je bio katastrofalan.\nB92: U kom smislu katastrofalan?\nSonja Brkić: Govorim o svom doživljaju. Tamo je učesnike sastanka kod Đinđića napala predsednica Vrhovnog suda, tadašnja, da smo izdajnici, da smo išli kod premijera da nešto cinkarimo i takve optužbe. Sastanak na kom niko ništa nije uspeo da kaže, sećam se da je predsednica suda u Nišu pokušala da govori i da je prekinuta i da se naljutila, mislim da je još neko pokušao, ali niko ništa u stvari nije uspeo da prenese, a ja nisam ni pokušala da kažem, jer su u startu optuženi predsednici sudova što su se odazvali na poziv premijera. Ja stvarno takav stav nisam mogla da razumem i uopšte nisam mogla da razumem da li je normalno ne odazvati se. Pa koji normalan čovek bi mogao da kaže da se normalno ponašao, zove ga premijer, kaže - vi ste vršioci sudske vlasti i ja vas pozivam da razgovaramo o tome i da sarađujemo, a ti kažeš - pa, eto, pošto je to Đinđić, a ja eto baš neću s njim ili mi se ne sviđa što je on danas premijer... Ja to ne mogu da razumem i mi smo se divno spremili da 10. ili 11. kod predsednice Vrhovnog suda iznesemo ideje i utisak sa sastanka s premijerom. To se, nažalost, nije dogodilo jer je 12. premijer ubijen.\nB92: Posle ubistva premijera Srbije tadašnji predsednik IV Opštinskog suda Đorđe Mirković uputio je pismo ministru Vladanu Batiću u kom navodi: "Povodom nemilih događaja i ubistva premijera Srbije obaveštavam vas da je IV Opštinski sud u Beogradu postupajući protiv okrivljenog Dejana Milenkovića Bagzija u svemu postupio u smislu važećih propisa. Kako je osumnjičeni Dejan Milenković dao iskaz istražnom sudiji u pogledu krivičnog dela falsifikata, koje mu je zahtevom državnog tužioca stavljeno na teret, kako ima uredno prijavljeno prebivalište, adresu zaposlenja, te do sada nije bio osuđivan za izvršenje bilo kog krivičnog dela, vanraspravno veće je zaključilo da nema mesta daljem zadržavanju u pritvoru osumnjičenog jer je saslušan i po oceni suda nisu postojale mogućnosti bekstva i uticaja na svedoke."\nBatić: Ono što je mene frapiralo to je da posle ubistva Đinđića gospođa Lepa Karamarković, žena koja je verovatno bila dobar sudija-parničar, ali koja se nikad krivicom nije bavila, dolazi u Vladu, gde smo svi mi u agoniji, s “predmetom Bagzi” i dalje objašnjavajući da je tu sud uradio sve kako je trebao da uradi. Zamislite, jednog mirnog Jožefa Kasu je do te mere je iznervirala da... svašta je rekao, Dragan Milovanović, svi redom, ljudi su bili potpuno konsternirani pokušajem da se opravda nešto što se završilo pogibijom Zorana Đinđića.\nB92: Da li je bila pogrešna procena tog sudskog veća da ranije pusti iz pritvora Bagzija, makar ne znali da je...\nZoran Ivošević: Znate šta, ja ne bih sudio tom sudskom veću, nemam ni pravo, a s druge, nemam ni znanja dovoljno, ali to sudsko veće je znalo svoj posao.\nB92: Čekajte, kako sad nemate znanja, a sve vreme tvrdite da je to bila sačekuša za pravosuđe...\nZoran Ivošević: Znam da čitam, znate, a znam da je bila sačekuša za pravosuđe zbog toga što je zapravo trebalo da mi budemo krivi, u vrhu pravosuđa, i to je bio dobar razlog da nas u akciji 'Sablja' razreše i oni su nas razrešili.\nSonja Brkić: I tada i danas mislim isto, a to je da se na slučaju Bagzi nije moglo braniti nezavisno pravosuđe i da su to, po mom mišljenju, bili izuzetno loši i potezi koji su učinili dosta štete sudstvu. Mislim da se govori o nezavisnom pravosuđu na način na koji se govorilo kad je bilo potpuno jasno da je bio reč o atentatu.\nB92: Tokom akcije 'Sablja' smenjen je predsednik IV Opštinskog suda i postavljen Ante Bošković. On danas otkriva da je policija privela trojicu sudija koji su odlučili da puste Bagzija jer je postojala sumnja da je on pušten za 20.000 evra.\nBošković: Pošto sam tražio predmet dobio sam obaveštenje da je u policiji, s nadležnima iz policije sam razgovarao o tome i oni su izrazili neko zadovoljstvo, da ja dođem kod njih, da preuzmem taj predmet kao predsednik Suda jer je bio kod njih, i onda smo popričali. Naravno, želeo sam da znam šta se desilo jer to su ipak te sudije koji će da rade i dalje s nama i tako. Saznao sam da su oni privedeni, da su držani u policijskom roku u kom je moglo da se drži tada, da su bili pritvoreni, i da se pominjala neka cifra od nekih 20.000 evra i da je neko nekome obećao. Oni su ih ispitivali, saslušavali svo troje iz tog veća, međutim nisu mogli da nađu nikakav dokaz.\nB92: Te sudije tog sudskog veća i dalje rade u tom sudu?\nBošković: Naravno, sudije i dalje rade jer nije bilo nikakvih dokaza da su uzeli novac, a sad vi prosudite sami šta se tu desilo.\nB92: 25. marta 2003. policija je podnela krivičnu prijavu protiv bivšeg predsednika IV Opštinskog suda Đorđa Mirkovića zbog zloupotrebe službenog položaja. Postupak je vođen pred I Opštinskim sudom, ali je ubrzo doneta odluka da se obustavi. Đorđe Mirković je i danas sudija u istom sudu u parničnom odeljenju. Članovi Đinđićeve vlade tvrdili su da je on bio kadar DSS-a i da je zbog toga postavljen na mesto predsednika suda. Đorđe Mamula iz DSS-a za Insajder tvrdi da to nije tačno. “Jeste predložen na našu inicijativu, ali se s tim predlogom složio ceo tadašnji DOS”, kaže Đorđe Mamula.\nTokom akcije 'Sablja' Skupština Srbije razrešila je dužnosti 35 sudija koji su, kako je objašnjeno, stekli uslove za penziju. Među njima je bio i sudija Zoran Ivošević. Tadašnja predsednica Vrhovnog suda Leposava Karamarković zbog javnih kritika predstavnika tadašnje Vlade Srbije bila je prinuđena da podnese ostavku.\nJe li to bila neka vrsta obračuna s tim ljudima koji su tada radili, ili je reč o tome što ste dobili odrešene ruke?\nBatić: Nisam ja dobio odrešene ruke, vanredno stanje, vanredne okolnosti, ubijen premijer. Kao poslednja kap u čaši...\nB92: Dobro, ali je ipak dosta sudija razrešeno.\nBatić: Pa, to nije ništa strašno, kamo sreće da je razrešeno 2001. kad sam predložio 220, 650 da sam se ja pitao bilo bi razrešeno, svi bi bili razrešeni, pa bismo onda imali zdravu zemlju za temelj. Kakve to veze ima? Pa, znate li koliko je krivičnih prijava podneto protiv ljudi iz Zemunskog klana? Znate li koliko je postupaka vođeno? Preko 300 krivičnih prijava je podneto, preko 100 postupaka je vođeno, tri osuđujuće presude su donete i onda vidimo kakav je epilog. I onda treba mi da kažemo - super, nema veze, to je nezavisno pravosuđe, samo tako dalje.\nB92: Zakon o lustraciji donet je posle ubistva premijera Srbije i pred kraj Vlade Zorana Živkovića. DSS još tada je saopštila da je za tu stranku zakon o lustraciji neprihvatljiv jer je to gola politička osveta.\nZoran Ivošević: I gle čuda, zakon je donet, ali se ne primenjuje i kad su gospodina Koštunicu, koji je najodgovorniji za izvršavanje zakona u ovoj zemlji, pitali šta je s tim zakonom, odgovorio je lako i veselo - zakon postoji, ali on se ne primenjuje. A što se ne primenjuje, trebalo je da ga pitaju, nisu ga pitali, ja bih ga pitao, evo sada ga pitam. On je najodgovorniji za to što se taj zakon ne primenjuje kad je on živ, što ga ne stavljaju van snage? Zakon postoji, ali se ne primenjuje. Pa, oni smatraju da lustracija ne bi trebalo da bude primenjena u ovom društvu jer brkaju lustraciju s čistkom i revanšizmom, a to blage veze nema. Lustracija vam je odgovornost za kršenje ljudskih prava, a revanšizam je nešto sasvim deseto.\nB92: Zakon o lustraciji se ne primenjuje, ali su zato dolaskom nove vlasti zakonom smenjeni predsednici sudova koji su izabrani tokom akcije 'Sablja'. Predstavnici nove Vlade tvrdili su da su oni tokom akcije 'Sablja' postavljeni protivzakonito. To je bio razlog da neki od tih sudija novom ministru sami ponude ostavku.\nonja Brkić je u vreme vanrednog stanja postavljena za predsednika Vrhovnog suda.\nSonja Brkić: Prvi moj kontakt s ministrom pravde jeste da ću se povući sa te funkcije i da ne želim nikakvog traga da ostavim u tom smislu da sam birana ovako i onako i da se pravosuđe doživljava, bilo šta, zbog toga što se eto desilo ovo što se desilo. Tada sam dobijala uveravanja da se čudi da takvu stvar želim da uradim, dakle, negirao je, paralelno sam informisana o donošenju zakona o raznim aktivnostima, praćena i špijunirana. Mene je sramota o tome da pričam jer mislim da neki misle da smo paranoični, a to je potpuno živa istina da su nas pratili.\nB92: Ko vas je pratio?\nSonja Brkić: Ja se pitam isto.\nB92: Sad, za vreme ove vlade?\nSonja Brkić: Da, kada već više nisam čak ni bila predsednik... traži se materijal da se još dalje blatim, a ja sam želela da odem sa te funkcije, da se pravosuđe dalje ne dira, ali cilj očigledno nije bilo to, nego da se pokaže da su valjda ti neki predsednici koje nazivaju žuti predsednici, da su oni bili valjda deo neke... ja ne znam... organizacije kriminalne ili ne znam čega.\nB92: Žuti predsednici znači predsednici Demokratske stranke?\nSonja Brkić: Pa, tako pretpostavljam i zbog toga je bio važan taj momenat koji se dogodio, a to je da se traži način da se predsednici koji su izabrani, odnosno predloženi od tog tela, da se tih predsednika reše i to je urađeno tako što je donet zakon u kom predsednicima prestaju te funkcije. I to je nešto što je najblaže rečeno neverovatno, čudo neviđeno do sad.\nB92: Izbor Zorana Stojkovića za ministra pravde bio je jedan od najkritikovanijih kadrovskih rešenja Vojislava Koštunice. Zoran Stojković pravničku karijeru počeo je kao sudija III Opštinskog suda u Beogradu, da bi 1980. postao sudija Okružnog suda. Ubrzo je u beogradskim intelektualnim krugovima dobio nadimak 'sudija za vešanje', pošto je predsedavao većem koje je osudilo na spaljivanje knjigu Nebojše Popova, da bi se tako preporučio za sudiju u procesu “beogradskoj šestorici”, intelektualcima optuženim za verbalni delikt sredinom '80-ih. Trojicu od šestorice tadašnjih disidenata osudio je na dvogodišnju robiju. Zoran Stojković je ministarsku karijeru praktično otvorio izjavom da specijalni sud treba ukinuti. Na kritike pripadnika bivše vlasti Stojković je odgovarao da ga se nekadašnji funkcioneri Vlade Srbije plaše pošto znaju da su fioke pune krivičnih prijava protiv njih. Vladan Batić je nedavno proveo dva dana u pritvoru pošto je ministar prethodno u novinama najavio da će biti preispitano ko je pustio Malog Bidžu iz zatvora. Osporavana su i Stojkovićeva kadrovska rešenja, a posebno izbor Milovana Božovića za okružnog tužioca u Beogradu, koji je kadar SPS-a i koji je bio suspendovan zbog nesavesnog rada. Na listi tužilaca našlo se i ime Ratka Zečevića, poznatog po tome što je sa terase pucao dok je trajao miting DOS-a 1999.\n2005. ukinuta je poternica za Mirom Marković i optužnica protiv Marka Miloševića.\nMinistar pravde Zoran Stojković odbio je razgovor za Insajder\n17. oktobar 2005\n24. oktobar 2005


U parlament stigao "leks specijalis" za Beograd na vodi\nU srpsku Skupštinu je po hitnom postupku upućen predlog zakona o postupcima eksproprijacije i izdavanje građevinske dozvole radi realizacije izgradnje projekta „Beograd na vodi”\nU Skupštinu Srbije stigao je Predlog zakona - leks specijalis, na usvajanje po hitnom postupku, o postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije izgradnje projekta "Beograd na vodi".\nOvim zakonom uređuje se utvrđivanje javnog interesa za eksproprijaciju nepokretnosti radi realizacije projekta izgradnje- "Beograd na vodi", kao projekta od posebnog značaja za Republiku Srbiju i Grad Beograd, rečeno je u Predlogu zakona.\nTakođe, utvrđuje se javni interes za eksproprijaciju nepokretnosti u cilju privođenja zemljišta nameni radi izgradnje poslovno-stambenog kompleksa "Beograd na vodi"- sa pratećom infrastrukturom, a u skladu sa Prostornim planom područja posebne namene uređenja dela priobalja grada Beograda-. Po tom zakonskom predlogu Republika Srbija i Grad Beograd imaju sva prava, obaveze i odgovornosti korisnika eksproprijacije predviđene zakonom kojim se uređuje eksproprijacija kao i ovim zakonom.\nZa eksproprisanu nepokretnost vlasnik ima pravo na naknadu koja ne može biti niža od tržišne vrednosti nepokretnosti, navodi se i dodaje da je vlasnik nepokretnosti dužan da se izjasni u roku od osam dana od dana dobijanja predloga za eksproprijaciju. Po okončanju postupka eksproprijacije i upisu prava svojine na nepokretnostima, Republika Srbija, neizgrađeno građevinsko zemljište može dati u dugoročni zakup, u cilju privođenja zemljišta urbanističkoj nameni, kaže se u Predlogu zakona.\nTroškovi Grada Beograda na uređivanju građevinskog zemljišta na lokaciji biće regulisani posebnim ugovorom između Grada Beograda i Republike Srbije. U obrazloženju se kaže da je Ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan u odredbi kojom je predviđeno da pravo svojine može biti oduzeto ili ograničeno samo u javnom interesu utvrđenom na osnovu zakona, uz naknadu koja ne može biti niža od tržišne kao i da Republika Srbija uređuje i obezbeđuje svojinske i obligacione odnose i zaštitu svih oblika svojine. Kako se navodi, Beograd ima oko 200 kilometara obale, koja je u najvećem delu zapuštena i neuređena.\nDeo obale, Savsko priobalje po svojoj lokaciji spada u najatraktivnije delove Beograda, a analizom postojećeg stanja utvrđeno je da bi aktiviranjem i uređenjem lokacije, grad i Republika značajno unapredili i podigli svoje turističke potencijale, sa jedne strane, dok bi sa druge taj deo grada bio komunalno i saobraćajno uređen. Iz svih navedenih razloga, Projekat "Beograd na vodi" je Odlukom Vlade utvrđen kao projekat od značaja za Republiku Srbiju i grad Beograd, rečeno je u obrazloženju. Sa aspekta ustavnosti, donošenje tog zakona, koji je po svojoj pravnoj prirodi lex specialis u odnosu na opšti zakon je moguće, s obzirom da je Vlada Republike Srbije taj projekat ocenila kao projekat od posebnog značaja za Republiku Srbiju.\nAnalizom vlasničkih odnosa na građevinskom zemljištu, utvrđeno je da je Republika Srbija upisana kao vlasnik na najvećem broju katastarskih parcela, na manjem broju katastarskih parcela upisan je grad Beograd, a najmanji broj katastarskih parcela evidentiran je kao privatno vlasništvo pravnih i fizičkih lica. Analiza i utvrđivanje prava svojine na objektima je sprovedena, navodi se i dodaje da je ta analiza pokazala da u obuhvatu planskog dokumenta za ovo područje postoji određeni broj bespravno sagrađenih objekata, koji nisu evidentirani u javnoj knjizi o evidenciji nepokretnosti i pravima na njima, kao i da postoje zahtevi ranijih vlasnika za vraćanje imovine, podneti u skladu sa zakonom kojim se uređuje restitucija. Navedene analize korišćene su prilikom rada na izradi nacrta ovog zakona, formulisanjem odredbi koje će uvažiti sve pravne situacije koje mogu nastati prilikom razvlašćivanja, poštujući pritom opšte načelo da se za eksproprisane nepokretnosti mora isplatiti tržišna vrednost nepokretnosti ili u svojinu dati druga, adekvatna nepokretnost. Za sprovođenje zakona potrebna su dodatna finansijska sredstva iz budžeta.\nNavodi se i da je u toku 2014. godine usvojen planski dokument, započete aktivnosti na raščišćavanju terena i obezbeđen je investitor radova, što su preduslovi da se, imajući u vidu odredbe ovog zakona, započne i sa izgradnjom. Jedan od strateških prioriteta u realizaciji plana razvoja Beograda i Republike Srbije je Beogradski čvor, završetak putničkog sistema i oslobađanje Savskog amfiteatra planiranom izgradnjom stanice Beograd Centar, postrojenja TPS, RTC u Makišu i drugog koloseka od Pančevačkog mosta do Pančeva. Rešenja predložena ovim zakonom rešiće pitanje izmeštanja beogradskog železničkog čvora iz savskog amfiteatra, raseljavanje stanovnika koji decenijama stanuju u starim, trošnim i neuslovnim objektima bez osnovne saobraćajne i komunalne infrastrukture. Prema podacima iz Prostornog plana na površini plana od oko 177 hektara predviđeno je da se ostvari nešto više od 1.000.000 kvadratnih metara stambenog prostora, oko 750.000 kvadratnih metara poslovnog i komercijalnog prostora, više od 62.000 kvadrata javnih sadržaja kao što su vrtići, škole, ustanove kulture, socijalne i zdravstvene zaštite i oko 242.000 kvadrata novih zelenih površina. Ovi kapaciteti, navodi se u obrazloženju Predloga zakona, omogućavaju da na ovom prostoru bude više od 13.000 zaposlenih i više od 17.000 stanovnika.\nPodaci ukazuju, dodaje se, da projekat "Beograd na vodi" predstavlja jedan od najznačajnijih investicionih poduhvata u Republici Srbiji, a izgradnja ovih sadržaja znatno će doprineti podizanju vrednosti okruženja i Beograda kao celine. Pored izgradnje ova lokacija bi bila i od velike važnosti za promociju turizma, sama za sebe i kao integralni deo ponude Beograda i Srbije. Ukupni orijentacioni troškovi realizacije javnih površina i objekata i raseljavanja iznose oko 33 milijardi dinara, a prihodi od poreza su 37,3 milijardi dinara, dok će se pozitivni efekti ove investicije pokazati i u narednom periodu kroz prihode koji će se ostvarivati u toku eksploatacije, kroz razne vidove poraza i prihoda. Ekonomska analiza pokazala je da je predloženi projekat sprovodiv i sa aspekta države i lokalne samouprave i sa aspekta investitora, a direktni efekti vezani su za investiciona ulaganja koja angažuju celokupnu građevinsku industriju i povezane delatnosti, kao i za pokretanje ukupnih privrednih aktivnosti. Koristi su mnogostruke, od poreza na promet nekretnina, taksi i doprinosa, preko dohodaka pravnih i fizičkih lica, do naknada za korišćenje javnih dobara i drugih prihoda. Indirektni efekti su povećanje kvaliteta životne i radne sredine, ekonomski i društveno održivi i isplativi.\nDatum: 10.03.2015 Izvor: Večernje Novosti


Lagana formulacija sa agensima za aktivaciju ćelija, hijaluronskom kiselinom i sastojkom koji pospešuje proizvodnju kolagena popunjava bore i čini kožu primetno čvršćom i glatkom. *Dokazano in vitro testovima.\nBroj artikla: 89209 (892090910007)\nJedinstvene NIVEA HYALURON CELLULAR FILLER PERLE za dnevnu i noćnu negu sadrže sastojak koji pospešuje prirodnu proizvodnju kolagena*, kreatin i najveću koncentraciju hijaluronske kiseline** koja aktivira ćelije iznutra***. Kada ih nanesete na kožu, perle se rastvaraju u serum koji podstiče obnavljanje ćelija. Rezultat: bore su popunjene, a koža mekša i zategnutija.\n**u NIVEA HYALURON Cellular FILLER liniji\n***testirano na ćelijama kože\nPoboljšavaju izgled kontura kože\nPružaju osećaj zategnute kože\nPrimetno smanjuju bore i tanke linije\nKoža ih brzo upija i nema masnih tragova\nŠta drugi potrošači kažu o proizvodu Hyaluron Cellular Filler Perle.


D. P. , J. K.\nHelena Topalović mnogo pažnje je privlačila kako zbog svog atraktivnog izgleda, tako i zbog veza sa poznatim pevačima. Imala je burne ljubavne romanse sa Jocom Stefanovićem i Slobom Vasićem, a nakon toga mediji su brujali i o njenoj kratkoj vezi sa voditeljem Vladimirom Stanojevićem.\nNakon što se povukla iz javnosti Helena je upisala fakultet, studije za poslovni i industrijski menadžment, a potom počela da radi kao menadžer u jednom noćnom klubu, čime se i dalje bavi.\nŽivi u Rakovici sa roditeljima, a na društvenim mrežama se može videti da često putuje.\nSkratila je kosu, a i dalje je prate komentari da je preterala sa estetskim korekcijama. Kako je Helena izgledala pre korekcija pogledajte OVDE. Još Heleninih novijih fotografija pogledajte u galeriji.


Transparetnost Srbija - predlog Zakona o sprečavanju korupcije\nPREDLOG ZAKONA O SPREČAVANJU KORUPCIJE: Transparentnost Srbija uputila predloge za poboljšanje Predloga zakona\nTransparentnost Srbija (deo Transparency International) uputila je svim poslaničkim grupama u Narodnoj skupštini Republike Srbije predloge za poboljšanje u čak 65 od ukupno 114 članova Predloga zakona o sprečavanju korupcije.\nTransparentnost smatra da, između ostalog, rešenja nisu zadovoljavajuća u pogledu sprečavanja zloupotrebe javnih funkcionera za političku promociju ("funkcionerska kampanja"), uslova za izbor direktora i načina izbora članova Odbora/Veća Agencije, kumulacije funkcija, rešavanja sukoba interesa, prijavljivanja imovine i kažnjavanja davanja lažnih podataka o imovini i prihodima javnog funkcionera.\nPosebno skreću pažnju na to da je predlog pogoršan u odnosu na prethodne nacrte tako što su, bez obrazloženja, iz kruga javnih funkcionera isključeni oni koji svoje funkcije vrše u privrednim društvima koje osnivaju javna preduzeća i u neprivatizovanim privrednim subjektima.\nZakon o Agenciji za borbu protiv korupcije ("Sl. glasnik RS", br. 97/2008, 53/2010, 66/2011 - odluka US, 67/2013 - odluka US, 112/2013 - autentično tumačenje i 8/2015 - odluka US), prema planovima iz antikorupcijske strategije, trebalo je bitno unaprediti još 2014. godine, a prema obavezama iz pregovaračkog Poglavlja 23, u 2016. godini. Međutim, ni Predlog zakona koji je upućen u skupštinsku proceduru, nakon tri ranije objavljena nacrta, ne rešava sve probleme koji su uočeni u praksi.\nIako je o nacrtu ovog zakona organizovana javna rasprava 2016, 2018 i 2019. godine, Ministarstvo pravde, suprotno obavezi iz člana 41. Poslovnika Vlade ("Sl. glasnik RS", br. 61/2006 - prečišćen tekst, 69/2008, 88/2009, 33/2010, 69/2010, 20/2011, 37/2011, 30/2013, 76/2014 i 8/2019 - dr. uredba), nije objavilo izveštaj sa javne rasprave u kojem bi ukazalo zbog čega smatra da su dobijeni predlozi neprihvatljivi, odnosno da su rešenja koja predlaže bolja od onih koja su sugerisali učesnici javne rasprave.\nTransparentnost takođe ukazuje da ne stoji ni obrazloženje zbog kojeg je navodno neophodno o ovom aktu raspravljati u hitnoj proceduri (ispunjavanje preporuka GREKO). Naime, reč je o obavezama za koje je prvi rok istekao 31.12.2016. godine, a novi dodatni rok je 31.12.2019. godine, dok je početak pune primene zakona predviđen za septembar 2020. godine. Zbog toga, Transparentnost - Srbija predlaže da Narodna skupština o ovom predlogu raspravlja u redovnoj proceduri, što bi omogućilo temeljno razmatranje svih spornih pitanja.\nIzvor: Vebsajt Transparentnost Srbija, 13.05.2019.


Firma ruskog milijardera dobila koncesiju u Republici Srpskoj | Blicnews.ba\nBiznis Privreda Jun 27 / 0 Komentari\nFirma ruskog milijardera dobila koncesiju u Republici Srpskoj\nBoravak člana Predsjedništva BiH i lidera SNSD-a Milorada Dodika u Rusiji, izgleda, bio je plodonosan za kompaniju "Comsar“ ruskog milijardera Rašida Serdarova koja posluje na području RS-a.\nKako piše Capital.ba, samo dan nakon sastanka Dodika sa Duškom Perovićem, koji je predstavnik firme "Comsar Energy Hidro“, u Službenom glasniku RS-a osvanulo je produženje koncesije toj firmi za hidroelektranu (HE) "Mrsovo“ na rijeci Lim.\nIako je, kako se novodi, Vlada RS na sjednici 11. juna ove godine odlučila da produži koncesiju za HE Mrsovo, Rješenje o tome nije objavljeno do 25. juna.\nPrethodno je u Moskvi 23. i 24. juna boravio Dodik koji se tom prilikom sastao i sa Perovićem koji je, pored toga što je predstavnik Republike Srpske u Rusiji, istovremeno i zastupnik firme "Comsar Energy Hidro“.\nKompanija "Comsar Hydro Holding Ltd“ dobila je 2012. godine koncesiju za izgradnju i korištenje HE "Mrsovo“ na rijeci Lim na period od 30 godina, te osnovala u RS kćerku firmu "Comsar Energy Hidro“ koja je zatražila produženje koncesije.\nI pored toga, vlasti RS-a izašle su im u susret i Vlada je donijela rješenje kojim je koncesija za HE "Mrsovo“ produžena za 20 godina nakon isteka prvobitnog koncesionog roka od 30 godina.


Obrazovni sistem spreman za dalju digitalizaciju - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nObrazovni sistem je, u vrijeme pandemije koronavirusa, kroz fleksibilnost i projekat UčiDoma potvrdio spremnost za dalju digitalizaciju, ocijenili su ministar prosvjete Damir Šehović i šef kancelarije UNICEF-a u Crnoj Gori Huan Santander.\nIz Ministarstva su naveli da će dalja digitalizacija obrazovanja biti u fokusu saradnje tog Vladinog resora i UNICEF-a.\nŠehović i Santander su ocijenili da je epidemija koronavirusa postavila ozbiljan izazov pred sisteme obrazovanja širom svijeta, kao i da je obrazovni sistem Crne Gore u rekordnom roku pružio učenicima kvalitetan onlajn sadržaj.\nOni su poručili da je ova situacija pokazala da je digitalizacija u obrazovanju neophodna i direktno povezana sa razvojem ekonomije 21. vijeka.\nŠehović je rekao da je projekat "UčiDoma" sačuvao djeci zdravlje i omogućio kontinuitet obrazovnog procesa i pokazao prilagodljivost obrazovnog sistema.\n"Uspješna realizacija nastave na daljinu, ohrabrila nas je da u kratkom roku uđemo i u projekat elektronskog upisa za sve nivoe obrazovanja, u čemu nam je UNICEF bio značajan partner", poručio je Šehović.\nOn je naglasio da je digitalzacija jedan od narednih većih projekata Ministarstva prosvjete.\n"Riječ je o projektu “Digitalna učionica” koji smo planirali da, kao pilot projekat, započnemo ove jeseni u prvim razredima osnovne škole. Predviđena je izrada digitalnih udžbenika za ovaj razred iz gotovo svih predmeta, kao dopuna udžbenicima", objasnio je Šehović.\nSantader je rekao da polje digitalizacije otvara veliki prostor za saradnju.\n"Kancelarija UNICEF-a spremna je da bude podrška obrazovnom sistemu, u oblasti digitalizacije inkluzivnog i predškolskog obrazovanja, borbe protiv vršnjačkog nasilja, pružanju podrške djeci RE populacije i jačanju kapaciteta nastavnika", kazao je on.\nSantader je rekao da će obrazovanje ostati prioritet kancelariji UNICEF-a i u narednom periodu.\nŠehović i Santander su rekli da su uvjereni da će školska godina početi reguralno, da je povratak u nezamjenjive školske klupe zajednički cilj Ministarstva i UNICEF-a.


Љубљана, учесници протеста против ковида ласером повредили око пилоту хеликоптера\nHomeRegionLjubljana, učesnici protesta protiv kovida laserom povredili oko pilotu helikoptera\nLjubljana, učesnici protesta protiv kovida laserom povredili oko pilotu helikoptera\n14/10/2021Redakcija BALKAN TVRegion, Vesti0\nSlovenačka policija saopštila je da je tokom protesta protiv kovid mera u Ljubljani nepromišljenom upotrebom lasera povređeno oko pilotu helikoptera koji je nadgledao okupljene na Trgu Republike u tom gradu.\nAleksandra Golec, predstavnica ljubljanske policije, istakla je da je osvetljavanje aviona i helikoptera dugogodišnji problem, prenosi Delo.\n„Oni koji bacaju lasere često su maloletnici kojima su roditelji kupili laser kao igračku, a odrasli korisnici verovatno nisu svesni da laser usmeren na avion može izazvati zaslepljivanje cele posade odbijanjem zraka u kabini. U ekstremnim slučajevima, to može dovesti do nekontrolisanih operacija helikoptera ili aviona, uključujući nesreće“, kaže Golecova.\nU policiji sumnjaju da se radilo o namernom činu, a ne o slučajnoj upotrebi lasera.\nPilot je upućen na specijalistički pregled vida. U slučaju oštećenja vida, može uslediti gubitak lekarskog uverenja neophodnog da bi leteo. Policijska uprava Ljubljana ističe da njihovi piloti koriste helikoptere ne samo za obavljanje policijskih zadataka, već i za spasavanje ljudi u planinama, na putevima i za prevoz povređenih do bolnica.\nZato, napominju, da je važno imati što je moguće više pilota operativnih, jer to može spasiti nečiji život.\nNekoliko hiljada demonstranata okupilo se u sredu u centru Ljubljane u nastavku antivladinih protesta podstaknutih nezadovoljstvom zbog mera protiv korona. Tenzije ne popuštaju, zbog čega je policija upotrebila suzavac.\nPetković pozvao raseljena lica da glasaju za Srpsku listu na lokalnim izborima na Kosovu\nVučić: Vrednosti između Srbije i SAD nas čvrsto vezuju


Remizirala je Crvena zvezda protiv Hofenhajma u Beogradu rezultatom 0:0, a Milan Borjan, kao najbolji pojedinac ovog meča dobio je još jedno priznanje. Naš čuvar mreže istakao se brojnim intervenicjama i izabran je u tim 5. kola Lige Evrope, što znači da je bio i najbolji golman protekle runde u drugom po redu najboljem klupskom takmičenju starog kontinenta.\nAko je neko postao sinonim za Crvenu zvezdu u prethodnih nekoliko godina, to je svakako sadašnji kapiten našeg kluba Milan Borjan. Predvodnik crveno-belih na terenu već četiri godine pomera granice i pretvara svoj gol u veliki, neprobojni zid. Iz utakmice u utakmicu potvrđuje zašto je leta 2017. godine došao u Crvenu zvezdu, i od tada svojim paradama, golmanskim bravurama, takozvanim „borjanizmima“ prosipa magiju ispred svog gola, koja će biti zaštitni znak najmlađe generacije navijača Crvene zvezde.\nU sinoćnom meču ponovo je nereševa enigma za protivničke napadače bio naš Borjan. Probali su sa distance, sa linije šesnaesterca, pa i iz kaznenog prostora, ali sve je „skidao“ Milan Borjan. Zvezdina hobotnica imala je odgovor na svaki udarac fudbalera Hofenhajma, pa je čak i trener Hofenhajama morao da uvede svog najboljeg strelca sa klupe, međutim ni to nije pošlo za rukom.\nNaravno da sjajna partija Milana Borjana nije prošla nezapaženo, pa se golman crveno-belih našao u idealnom timu Lige Evrope za peto kolo. Osim njega, tu su još: Risa (Molde), Pablo Mari (Arsenal), Kačarba (Slovan), Monreal ( Real Sosijedad), Pici (Benfika), Pepe (Arsenal), Volf Ejkrem (Molde), Hodž (Milan), Galeno (Braga) i Sima (Slavija Prag).


Danas u Bratuncu sećanje na blizu 3.000 stradalih Srba - Infobrif\nDanas u Bratuncu sećanje na blizu 3.000 stradalih Srba\nPo evidenciji Centra za istraživanje ratnih zločina, na užem području je ubijeno 2.482 srpskih civila"\nObjavljeno 7.07.2018. u 08:41 poslednja izmena 7.07.2018. u 10:04\nBANJALUKA – U Bratuncu će danas biti održana komemoracija u znak sećanja na strade Srba sa tog područja, Srebrnice i okoline, kojoj će prisustvovati i predsednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović.\nPomen stradalim Srbima i ove godine održava se sa istom porukom: „Da se ne zaboravi“.\nNa Petrovdan 1992. godine na području Vlasenice, Osmaka, Zvornika, Bratunca i Srebrenice, muslimanske snage predvođene Naserom Orićem činile su neviđena zla ubijajući srpsko stanovništvo.\nTeška saobraćajna nesreća kod Leskovca, dve osobe izgubile…\nU Organizaciji porodica poginulih kažu da je godinama građen mit o Srebrenici u kojoj postoje samo žrtve na jednoj strani, a zločinci na drugoj, konstatauje RTRS.\n„Imamo crno-belu sliku gde su Bošnjaci prikazani kao žrtve, a Srbi kao zločinci, ali grobovi govore da ta slika nije crno-bela“, rekla je za ovaj medij Radojka Filipović iz ove organizacije.\nZbog toga je sutrašnja komemoracija poruka da Srbi nikada neće zaboraviti svoje stradale.\n„Samo na području Srebrenice napadnuto je 21 srpsko selo u kojem je ubijeno više od 400 Srba, a u napadu na 22 srpska sela opštine Bratunac ubijeno je najmanje 460 Srba. Kada se ta cifra zbroji, u tom divljanju muslimanskih hordi, u Podrinju je stradalo oko 3.500 Srba, a po evidenciji Centra za istraživanje ratnih zločina, na užem području je ubijeno 2.482 srpskih civila“, rekao je ministar rada i boračko-invalidske zaštite Srpske Milenko Savanović.\nParastos za sve stradale Srbe u Srednjem Podrinju biće služen sutra u 11.00 časova. Nakon toga biće prikazan dokumentarni film „Suza anđela“, rađenog u produkciji Radio-televizije Republike Srpske i Centra za istraživanje ratnih zločina.\nOtac nastradalog mladića: Moj David je maltretiran i ubijen\nVisoki zvaničnik Stejt departmenta u poseti Balkanu, dolazi i u Srbiju\nTeška saobraćajna nesreća kod Leskovca, dve osobe izgubile život\nSzS na pomenu Ivanoviću, najavili komemorativnu “šetnju za Olivera”


08 September 2021 na Vesti\nČesto nemaju sindikat, pojedinačno nemaju novca za advokate i sudske troškove, a ako štrajkuju - rizikuju da dobiju otkaz.\nJedna od njih je Danica Tapavica koja za BBC kaže da su prethodne plate dobijali iscepkano - u ratama „od po tri, pet, osam hiljada dinara".\n„Žalosno je. Valjda i mi treba da jedemo i platimo račune, a to su naše zarađene plate", kaže Tapavica koja u toj firmi radi već 26 godina.\n„Zna da bude, već godinama, kriza u martu ili aprilu, ali ovo je sad prevazišlo svaku meru", kaže ona.\nIz firme „Haus majstor higijena i profesionalni upravnik" navode da je isplata jedne zarade bila sporna, ali da očekuju brzo rešenje.\nIz Ministarstva za rad za BBC su odgovorili da se tokom 2021. godine zaposleni kod poslodavca „Haus majstor higijena" nisu obraćali inspekciji rada povodom neisplaćenih zarada, niti drugim povodom.\n„Shodno navedenom, inspekcija rada nije vršila inspekcijski nadzor kod ovog poslodavca", dodaju u odgovoru.\nUkoliko ste po ugovoru o radu zaposleni u privatnoj firmi, a ne dobijete platu na vreme, prvo što vam treba jeste obračun zarade - onaj platni listić na koji ljudi često ne obraćaju pažnju.\nSa tim dokumentom može se obratiti nadležnima - Inspekciji rada Ministarstva za rad.\nObračunski listići mogu se dostaviti na bilo koji način - lično, poštom ili mejlom.\n„Po Zakonu o radu, poslodavac je u obavezi da svakog meseca zaposlenima izdaje platni listić", kaže profesor Bojan Urdarević sa Pravnog fakulteta Univerziteta u Kragujevcu.\nDrugim rečima, zaposleni bi sa tim i još jednim dokumentom - predlogom za izvršenje mogli da odu u nadležni sud i tako se naplate.\n„Ako nema para na računu, oni nemaju odakle da ih skine, zakon poznaje i mogućnost prodaje pokretnosti koje su u vlasništvu firme", ističe profesor za radno i socijalno pravo.\nI tada je za žalbe radnika adresa - Inspekcija rada.\n„Ako ne isplati zaradu, to je novčana kazna od 800.000 do dva miliona dinara, a ako ne dostavi obračun zarade ista je kazna od 800.000 do 2.000.000 dinara", navodi Urdarević Zakon o radu.\n„To lice nije zaposleno u smislu Zakona u radu, nego je radno angažovano i u tom slučaju obračunski listić se njima i ne izdaje", kaže Urdarević.\nPrivremeni i povremeni poslovi su po prirodi kratkotrajni - po pravilu do 120 dana najduže u kalendarskoj godini.\nOni koji rade po ugovoru o PP poslovima, a ne dobiju naknadu - imaju mogućnost da tuže poslodavca i ponovo, da se obrate Inspekciji.\n„Nekad se desi da izađu na teren, a nekad i ne izađu, zato je osnov rada jako važan", kaže Urdarević.\n„Inspekcija rada može da primora poslodavca da prijavi radnika koji radi na crno, ali inspektori ne mogu da ga primoraju da, na primer, nadoknadi štetu ili isplati zaostale zarade radniku, već može samo da podnese prekršajnu prijavu protiv poslodavca", navodi se u tekstu portala o kršenju prava radnika i radnica.\n„Vi imate dokaz da listić nije vama dat i imate pravo da se žalite", ističe Urdarević.\nIsto važi i ako je dobio platni listić, a misli da mu je zarada neosnovano umanjena - zaposleni može da pokrene sudski spor.\n„Nije loša ideja, ali svaka normativna ideja može u životnom obliku da se pretvori u suprotnost", navodi Urdarević.\n„U našoj državi teško, moram tako da kažem, to su sporovi koji traju dugo i zaposleni svoja prava ostvaruju teško", ocenjuje Dragica Mišljenović, viša savetnica za pravna pitanja Ujedinjenog granskog sindikata Nezavisnost.\n„Ukoliko poslodavac otpočetka krši prava, prava se ne mogu ostvarivati drugačije nego pred sudom", dodaje.\n„Pošto u privatnom sektoru dobar deo sindikata su bliski sa poslodavačkim strukturama teško je očekivati da će oni mnogo da se angažuju", ističe profesor.\nSindikat može posebno da pomogne u narednoj instanci - pružanju pravne pomoći, uverena je Dragica Mišljenović.\n„Mnogo je teže da pojedinac to sam završi", uverena je Mišljenović.\n„Ako se solidarnost podigne na neki nivo, mislim da će svima nama biti mnogo bolje", zaključuje Mišljenović.\nBlago odstupanje u dinamici isplate\nU saopštenju firme potvrdili su da se suočavaju sa problemima, ali da očekuju njihovo prevazilaženje „bez većih poteškoća".\n„Privredna kriza povezana sa pandemijom virusa kovid-19 dovela je u velikom broju preduzeća, što je slučaj i u našoj firmi, do izvesnih problema u poslovanju", navodi se u saopštenju firme koja pruža usluge čišćenja.\nDanica Tapavica podseća da su upravo tokom pandemije korona virusa čistačice bile prve na udaru i da je „žalosno" što su kroz protest morale da traže prava.\nPreuzeto sa BBC na srpskom\nVučić: Sa dve prosečne plate može da se živi pristojno, mladi da se skoncentrišu na ostanak u Srbiji\nProsečna plata u Srbiji je 60.300 dinara, a predsednik Srbije Aleksandar Vučić smatra da sa dve takve plate… Dalje...


Karantin i više posla na internetu\nKako je epidemija korona virusa (COVID-19) ograničila mogućnost kretanja i korišćenja klasičnih prodavnica na koje smo navikli, sve veći broj preduzeća u Srbiji primorano je da zatvori svoje prodavnice i preseli se na Internet kao alternativu. Kako bi ste umanjili svoje gubitke kompanija Selltico je našla rešenje za preduzeća koja žele da koriste prednosti internet prodaje potpuno besplatno.\nMnogi privrednici su u novo nastalim okolnostima počeli da prilagodjavaju svoju prodaju putem Interneta. Kao primer dobre prakse u internet trgovini možemo navesti poljoprivredno gazdinstvo iz Trstenika koje je u prvom satu rada ePijace prodalo tonu sargarepe. Prvi put susrećući se sa tim iako je to izgledalo kao nezamislivo.\nZbog uticaja na svakodnevne navike, ograničenog kretanja i rada od kuće sve veći broj kupaca se okreće online kupovini.\nSvakodnevne namirnice, hrana i sredstva za ličnu higijenu su samo neke od stvari koje se najviše kupuju ali kako vreme odmiče kupci počinju da pazare i druge proizvode online shvatajući ozbiljnost vanrednog stanja u kome se nalazimo.\nTo trgovine treba još više ohrabriti da budu spremne na promene.\nKako bi smo podstakli razvoj privrede naše zemlje i ohrabrili ih da nastave sa svojim aktivnostima odlučili smo da svim zainteresovanim privrednicima ponudimo Selltico pakete potpuno besplatno u periodu od 60 dana za vreme trajanja vanrednog stanja.\nSve zainteresovane klijente ohrabrujemo da za samo par sekundi otvorite svoju Internet prodavnicu klikom na link i time ostvare još veću povezanost sa svojim kupcima.\nZato budite odgovorni i ako poznajete nekog ko se bavi trgovinom, a kome bi informacije bile od značaja, podelite ovaj članak sa njim.