Specijal: Vlada Divljan\nVlada Divljan – Večiti dečak i rokenrol za decu\nKao klinac koji je tek ulazio u rok muziku često sam se sa ortacima prepirao koji su muzičari najznačajniji kod nas i imali smo sveto trojstvo – Štulić, Rundek i Milan Mladenović. Danas na sve to gledam mnogo drugačije i dok su pomenuta trojica potpuno pali u zaborav, kako sam odrastao, počelo je da se izdvaja samo jedno ime. Vlada Divljan.\nVlada Divljan i Ljetno Kino na Exitu 2013. godine, photo Marko Ristić\nTaj čovek je zapravo obeležio moje detinjstvo, a da toga nisam ni bio svestan, ali o tome malo kasnije. Vladina muzička karijera je započela u srednjoj školi, kada je sa dvojicom drugova Zdenkom Kolarom (bas) i Božom Jovanovićem, koji je svirao improvizovane bubnjeve, koje je napravio Vladin otac, osnovao svoj prvi bend –FARAONI. Ipak, prvi ozbiljniji bend nastao je po završetku škole. Tako je 1976. godine nastao bend MERLIN, koji je ubrzo promenio ime u ZVUK ULICE. Bend su činili Vlada Divljan na gitari, Zdenko Kolar – bas, Dragan Mitrić – klavijature, Kokan Popović – bubnjevi i Bora Atić – saksofon. Bend je, između ostalog, nastupio i na Zaječarskoj gitarijadi, ali nakon što je bubnjar otišao u vojsku, bend se ugasio.\nMožda i najvažnija godina za Vladu je bila 1979. jer tada sa Srđanom Šaperom i Nebojšom Krstićem (svi na žalost znate čime se Krle danas bavi) osniva bend DEČACI. Pošto je bend sporo napredovao, Vlada je ponovo u bend pozvao Kolara i Jovanovića koji im se pridružuju na basu i bubnjevima. 1. marta 1980. godine bend menja ime u čuveno IDOLI i uskoro nastaju prve pesme „Retko te viđam sa devojkama“ i „Pomoć, pomoć“. Usledilo je gostovanje na kompilaciji „Paket aranžman“ i EP „VIS Idoli“ koji je prodat u 200 hiljada primeraka. Prvi album „Odbrana i poslednji dani“ je stigao 1982. godine, a sledeće godine i album „Čokolada“. Nakon nastupa u Ljubljani 1984. godine i svađe u bendu i od marta te godine Idoli prestaju sa radom. 1985. godine izdat je album „Šest dana juna“, snimljen za istoimeni film, iako bend više nije postojao.\nA sad, šta sam mislio pod tim da je obeležio moje detinjstvo, a da toga verovatno i nisam bio svestan. Tačnije, sigurno nisam, jer tada nisam mogao da znam ko su Vlada i Gile. Tada je za mene to samo bilo ime kasete, nisam imao pojma ko su zapravo Vladimir Vlada Divljan i Srđan Gojković Gile. Moji roditelji su očigledno odlučili da me na vreme zaraze dobrom muzikom, pa su kupili kasetu „Rokenrol za decu“. Vlada, Gile, Švaba i Pik su se okupili i 1989. godine snimili album sa rok obradama poznatih dečijih pesmica. Pa daj, čoveče. Danas slušam ovaj album i (umirući od nostalgije) smejem se sam sebi koliko nisam imao pojma. Tekst uspavanke „Jednog zelenog dana“ mislim da nikad neću zaboraviti i smatram je jednom od najboljih pesama koju je Vlada ikad izbacio, Naredne godine izdat je i „Rokenrol bukvar“, ali u mom životu nije imao značaj kao „Rokenrol za decu“. U nastavku pogledajte koje su se sve pesme našle na tom albumu i ako vas tresne talas nostalgije, možete ga i preslušajti u nastavku.\n01. Rokenrol za decu\n02. Ivin voz\n03. Cica iz Grivca\n04. Baba Roga\n05. Miš je dobio grip\n06. Išli smo u Afriku\n07. Vuče, vuče bubo lenja\n08. Juca i kuca\n09. Vuk i ovca\n11. Jednog zelenog dana\nVlada Divljan je od 1985. do 1991. godine radio na mnogim projektima i na filmskoj muzici, kada se seli u Australiju sa svojom prvom ženom Ruth. U Melburnu je sarađivao sa mnogim muzičarima, a takođe radio i kao voditelj na radiju i televiziji. Krajem devedesetih na kratko je ponovo živeo na ovim prostorima, da bi zbog se zbog bobmardovanja preselio u Beč. Najznačajnije izdanje njegove solo karijere od tad je verovatno EP „Četiri godišnja doba“ izdat 2012. godine, koji je snimio sa LJETNO KINO BIG BAND-om. Vladimir Vlada Divljan preminuo je u Beču početkom marta 2015. godine. O njemu je snimljen film „Nebeska tema“, koji bi ove godine konačno trebalo da dočeka svoju premijeru.\n„Neko je nekom rekao\nnajlepši san sam stekao\nsad pola sna je tvoje…“\nIdoli Nebeska Tema Vlada Divljan\nNikola Vranjković u Novom Sadu – Muzika koja je otopila Fabriku


Pyeongchang: U Olimpijskom selu podignuta zastava BiH (VIDEO)\nU Olimpijskom selu u Pyeongchangu jutros je uz melodiju himne na jarbol podignuta zastava Bosne i Hercegovine. Svečanosti su prisustvovali članovi bh. sportske delegacije, kojih u Južnoj Koraji trenutno devet, kao i gradonačelnik Pyoengchanga Ryu Seung Minu koji je našim olimpijcima poželio dobrodošlicu i razmijenio poklone sa šefom misije Olimpijskog komiteta BiH Saidom Fazlagićem. Nakon privikavanja na korejsku […]\nNa današnji dan prije 34 godine otvorene su ZOI u Sarajevu\nNa današnji dan prije 34 godine – 8. februara 1984. – otvorene su Zimske olimpijske igre u Sarajevu. Spekakularna ceremonija otvaranja na stadionu Koševubila je kruna šestogodišnjeg puta koji je počeo 18. maja 1978. u Atini. Tada je na sjedinici Olimpijskog komiteta obavljeno glasanje o domaćinu 14. ZOI, a pored Sarajeva u igri su bili japanski Sapporo i švedski Göteborg. U prvom krugu glasanja […]\nBosanskohercegovački sportisti drugi dan borave u Olimpijskom selu u Pyeongchangu, u kojem će do se 9. do 25. februara održati 23. zimske olimpijske igre. Po riječima generalnog sekretara Olimpijskog komiteta Bosne i Hercegovine Saida Fazlagića, organizatori su se potrudili da naprave što bolje igre, ali da odlične utiske “donekle kvare oštre i surove vremenske i […]\nSuper Bowl: Philadelphia Eaglesi pobjednici prvi put u historiji\nKlub Philadelphia Eagles uspio je u onom čemu se malo ko nadao, pobijedio je i nadigrao favorizirani tim New England Patriotsa i uzeo trofej koji su igrači i navijači čekali tolike godine. Na kraju je rezultat bio 41:33 i Lombardijev trofej putuje u Grad bratske ljubavi. Veliki New England Patriotsi ostali su kratki za svoj […]\nRukometna reprezentacija Španije novi je evropski prvak u rukometu, nakon što je u finalnoj utakmici u zagrebačkoj Areni savladala ekipu Švedske, javlja Anadolu Agency (AA). Večerašnjim finalnim susretom završeno je 13. Evropsko prvenstvo u rukometu, a prvo evropsko zlato u historiji Španci su slavili rezultatom 29:23. Nakon izjednačenog početka utakmice, Šveđani su se u jednom […]\nEvropsko prvenstvo u rukometu: Danas polufinalni susreti\nU zagrebačkoj Areni danas će se igrati polufinalni susreti 13. evropskog rukometnog prvenstva. U prvom susretu od 18 sati će igrati reprezentacije Francuske i Španije, a zatim selekcije Danske i Švedske. Prije polufinalnih utakmica za peto mjesto od 15.30 sati će igrati domaća selekcija Hrvatske i Češka. Ovaj susret neće imati takmičarski naboj jer je […]\nEHF prihvatio žalbu Švicaraca\nRukometne reprezentacije BiH i Švicarske naći će svoje mjesto u baražu za SP 2019. godine, tačnije na listiću će pisati BiH/Švicarska. Ovo je odluka EHF-a, jer je “slučaj Nuić” prolongiran do februara i još je neizvjesno da li će Zmajevi igrati baraž. Žrijeb za baraž je ovaj vikend u Zagrebu. Sud EHF-a je prihvatio žalbu […]\nRukometaši Hrvatske nadigrali Norvežane\nRukometaši Hrvatske savladali su Norvešku s 32:28 (17:15), u drugom meču juče odigranom u okviru grupe I Evropskog prvenstva u Hrvatskoj. Do nove pobjede u drugoj rundi EP-a Hrvate je predvodio Manuel Štrlek sa šest golova, dok je u timu Norveške s osam golova najefikansiji bio Sander Sagosen. Domaćin Evropskog prvenstva ovom pobjedom zadržao je […]\nU prvom susretu grupe II drugog kruga na Evropskom prvenstvu za rukometaše koje se održava u Hrvatskoj, branilac naslova Njemačka je u petak navečer u Varaždinu savladala Češku sa 22:19. Njemačka je ovom pobjedom izbila na vrh grupe II sa četiri boda, jednim više od drugoplasirane Makedonije, koja ima utakmicu manje. Češka je ostala na dva boda, koliko […]\nStrana 38 od 50« Prva«...102030...3637383940...50...»Zadnja »


Kraninženjering d.o.o Knjaževac\nDobrodošli u KRAN-INŽENJERING!\nBanner Slider by WOWSlider.com v4.6\novo je naša zvanična stranica na kojoj ćete naći, pre svega tehničkih, a zatim i većinu potrebnih podataka o nama, čime se bavimo, šta proizvodimo, šta smo uradili, šta trenutno radimo, i još mnogo drugih informacija. Ukoliko ipak imate dodatna pitanja, ovde ćete naći potrebne kontakt podatke. Na rapolaganju smo vam uvek, i biće nam drago da vam izađemo u susret!\nKraninženjering d.o.o. bavi se proizvodnjom termotehničke, hidromašinske i procesne opreme, kao i izradom dizalica, kranova i čeličnih konstrukcija, a u okviru ovog programa pružamo i usluge vezane za ugradnju, remont i održavane postojećih kranova, dizalica i čeličnih konstrukcija.\nPostojimo i bavimo se ovim poslom uspešno već 20 godina.\nImali smo zadovoljstvo da sarađujemo sa mnogim privrednim subjektima na Balkanu, a i šire, o čemu se detaljnije možete obavestiti pregledom naše referenc liste.\nOno čemu neprekidno težimo i konstantno radimo jeste usvajanje i implementacija jednog modernog sistema poslovanja i proizvodnje po zadnjim evropskim i svetskim merilima. U tom smislu reči neprekidno usvajamo najstrože sisteme kontrole kvaliteta i standarda u oblasti poslovanja i proizvodnje, ulažemo u visokokvalifiikovane kadrove i njihovu dalju nadgradnju, pratimo i uvodimo najsavremenije informatičke sisteme i dr.\nO ovome možete se informisati u sekciji o postojećim sertifikatima i standardima koje posedujemo.\nNAPOMENA: Internet prezentacija ažurirana 18.10.2021.\nCopyright 3kom, 2013.


Povlačenje RS iz državnih institucija ne bi funkcionisalo | Kosova.info\nDom|Najnovije|Povlačenje RS iz državnih institucija ne bi funkcionisalo\n„To je udaljavanje od slova Dejtona i problematično sa stanovišta ljudi koji se smatraju delom zemlje koja se zove BiH i veoma je problematično kada je u pitanju održivost Republike Srpske kao takve. Politika i ekonomija idu zajedno ruku pod ruku i trebate služiti svojim gradjanima i biračima“, kazala je on novinarima u Sarajevu.\n“Dobila sam kratak sažetak te konferencije i izjava koje je dao u određenoj meri odstupaju od stvarnog razgovora koji smo vodili”, kazala je Pauer.\nPrema njenim rečima, Dodik je na sastanku u Predsedništvu rekao “poprilično mnogo stvari u vezi sa važnosti privrednog razvoja u Republici Srpskoj, kao i o tragediji masovnog odliva stanovništva iz ove zemlje”.\n“To je najgori simptom lošeg rada i neuspeha političkih lidera”, kazala je šefica USAID-a.\nPut koji ide ka tome, da se vraćaju ovlaštenja koja pripadaju državnim institucijama, ocenila je, samo će još više podrivati već postojeću ranjivost u ekonomskoj sferi RS, u čije ime Dodik kaže da nastupa.


Misteriozni sindrom "kosi" zvaniènike po Beloj kuæi? - B92\nVašington -- Bela kuæa još istražuje sluèajeve misteriozne bolesti pošto su krajem 2020. dva državnika u Vašingtonu doživela iznenadne simptome sliène Havanskom sindromu.\nIzvor: index.hr utorak, 18.05.2021. | 09:28\nMisterija "Havanski sindrom" se nastavlja: Tajni rat protiv CIA i amerièkih diplomata?\n"Sindrom Havana": Kuba usmerenim radio frekvecijama izaziva misteriozne simptome kod amerièkih diplomata\n"Ovo je gore od haosa"\nJedan sluèaj dogodio se blizu velikog travnjaka na južnoj strani Bele kuæe kada je jednom èelniku iznenada pozlilo. Imao je glavobolju i nesanicu, što spada u samo blage simptome, te ih je izgubio posle nedelju dana.\nDrugi funkcioner takoðe je imao napad u blizini ulaza u Belu kuæu, potvrðeno je za CNN od strane dva izvora. Meðutim, ovaj državnik imao je ozbiljnije simptome, pa mu je bila potrebna lekarska pomoæ\nObaveštajni krugovi još uvek nisu sigurni šta uzrokuje ove simptome. CNN je dobio potvrdu iz više izvora da je "bolest" dijagnostifikovana kod dvojice èlanova Veæa za nacionalnu sigurnost u novembru 2020. godine, jedan dan posle predsednièkih izbora, odnosno drugi sluèaj nekoliko nedelja kasnije.\nInaèe, Havana sindrom nije nepoznanica u amerièkim obaveštajnim i diplomatskim krugovima. Od njega je oboljelo više od 100 diplomata, špijuna i vojnika širom sveta.\nPrema navodima svetskih medija sluèajevi izazivaju veliku zabrinutost. Istražitelji pokušavaju pet godina da objasne neobièna iskustva o kojima su izveštavali amerièke diplomate i drugi zaposleni amerièke vlade na Kubi, u Rusiji, Kini i dr.\nŽrtve Havanskog sindroma opisuju iznenadnu vrtoglavicu, glavobolju i pritisak u glavi ponekad praæen izrazitim šumom u ušima. Neki kažu da su im simptomi nestajali tako što bi prešli u drugu prostoriju, pa bi se tek onda vratili.\nSvetski mediji istièu da broj sluèajeva raste na svetskom nivou, a "Njujork tajms" tvrdi da je u poslednjih pet godina registrovano više od 130 sluèajeva širom planete.\nCNN piše da detektovanih sluèajeva ima i u Evropi.\nSAD su u decembru 2020. godine prvi put je ponudio objašnjenje misterioznih simptoma koje su imale amerièke diplomate u ambasadi u Havani, po èemu je sindrom i dobio ime.\nSimptomi odgovaraju "uticajima energije usmerene pulsirajuæe radio frekvencije", objavljeno je tada u izveštaju Nacionalne akademije za nauku i inženjerstvo.\nHavanski sindrom bio je predmet intenzivnih spekulacija zbog prirode simptoma i lokacija predstavništva poput Kube, Kine, ali i æutanja amerièke vlade o ovoj pojavi. Meðutim, izveštaj od prošle godine predstavlja prvo zvanièno objašnjenje Vašingtona o misterioznoj bolesti, iako ono nije definitivno prema navodima svetskih medija.\nPored frekvencije, u izveštaju se navodi i "moguænost više povezanih faktora, meðu kojima su psihološki i socijalni faktori".\nRusija podsetila: Ne bi vas bilo da nije bilo nas\n"Ovo je najgore nasilje u poslednje dve decenije"\n"Rusija zabrinuta za tu zemlju"\nZemljotres jaèine 5,7 stepeni Rihtera kod obale Perua\n"Nismo to od njih oèekivali. To je akt nacizma"\nKongo: Zaplenjen 31 kilogram zlata vredan 1,9 miliona dolara\nU zasedi u Burkini Faso ubijeno 11 policajaca\n"Talibani zauzeli 50 od 370 okruga u Avganistanu"


Kašnjenje „Turskog toka“ nema političku konotaciju - 20.10.2015, Sputnik Srbija\nKašnjenje početka izgradnje gasovoda „Turski tok“ nema nikakve veze sa sa političkom situacijom, osim što Turska sada nema stalnu vladu, izjavio je ambasador... 20.10.2015, Sputnik Srbija\n10:50 20.10.2015 (Osveženo: 11:23 20.10.2015)\nKašnjenje početka izgradnje gasovoda „Turski tok“ nema nikakve veze sa sa političkom situacijom, osim što Turska sada nema stalnu vladu, izjavio je ambasador Rusije u Turskoj Andrej Karlov.\n„Turski tok“: Geopolitika za Moskvu, ekonomija za Ankaru\n23 Septembar 2015, 08:42\n„Gasprom“ je očekivao da izgradnja prve cevi namenjene Turskoj bude izgrađena krajem naredne godine, ali je taj rok sada pomeren za godinu dana. Za Tursku je ovaj projekat važan radi njenog snabdevanja gasom i mislim da ona odavno želi da postane tranzitna država za isporuke ruskog gasa preko njene teritorije u Evropu. To je prestižno i profitabilno na finansijskom planu. Ne vidim političku konotaciju u kašnjenju ove izgradnje. Ono je vezano pre svega za to što je u Turskoj sada na snazi prelazna Vlada. Nakon izbora 1. novembra biće formirana stalna vlada i nadam se da će nakon toga pregovori biti ubrzani“, rekao je Karlov.\nPo njegovim rečima, za izgradnju „Turskog toka“ u istoj meri su zainteresovane i Rusija i Turska.\n„Zato smatram da će projekat ’Turski tok‘ biti realizovan. Druga stvar je što se prvo predlagalo da će on imati 4 cevi, a da se sada govori o dve“, dodao je ambasador.\nAmbasador je takođe istakao da operacija ruskih vazdušno-kosmičkih snaga u Siriji neće negativno uticati na rusko-tursku saradnju, pogotovo ne na ekonomsku.\n„Kao što vidimo, ruska operacija u Siriji utiče na bilateralne odnose Rusije i Turske. Ali želim da verujem da, iako je sirijska kriza komplikovana tema, ona neće dugoročno uticati na naše odnose. U tom smislu ohrabruju izjave iz Turske vlade, koje potvrđuju da se nastavlja saradnja u vezi sa izgradnjom nuklearne elektrane ’Akuju‘ po ruskom projektu.“\nKarlov je podsetio da Rusija ne samo da gradi nuklearnu elektranu u Turskoj, nego i finansira ceo projekat, čija vrednost je najmanje 20 milijardi dolara.\nTurska ne može bez ruskog gasa i turista\n13 Oktobar 2015, 08:00\nRuski dipolomata se osvrnuo na reči turskog ministra energetike Alije Rize koje je izjavio da Turska nema problem sa isporukama gasa iz Rusije.\n„Prošle godine smo proslavili tridesetu godišnjicu isporuka ruskog gasa u Tursku. Tada sam pitao turske kolege: da li ste ikada imali primedbe tim povodom? Odgovor je bio jedinstven: Ne, Rusija pošteno ispunjava svoje obaveze.“\nPrema rečima Karlova, Rusija je spremna da sarađuje sa Turskom u oblasti borbe protiv međunarodnog terorizma.\n„Više puta smo izjavili da je za nas osnovni problem u Siriji upravo međunarodni terorizam. Osudili smo teroristički napad u Ankari, to je velika tragedija ne samo za Tursku, nego i za Rusiju. U Ujedinjenim nacijama ruski predsednik Putin je pozvao na stvaranje široke antiterorističke koalicije. Ako je Turska spremna da sarađuje sa Rusijom po tom pitanju, to možemo samo pozdraviti.“\n© SputnikProjekat Turski tok


‘Groš-SIM’ osvojio malonogometne ‘Križevce’ – Križevci.info\n‘Groš-SIM’ osvojio malonogometne ‘Križevce’\nRedakcija portala (Foto: www.krizevciturnir.com)\t 10. 01. 2010.\nJučer je u sportskoj dvorani OŠ Ljudevita Modeca završeno 11. izdanje malonogometnog turnira “Križevci 20009. Ožujsko” na kojem se u protekla tri tjedna 64 ekipe borilo za nagradni fond od 80 tisuća kuna. Nakon jučer odigranih polufinalnih susreta, u finalu je ekipa “Groš-SIM” bila bolja od ekipe “Wellness Latino” rezultatom 1:0 (0:0), zavaljujući jedinom pogotku Edina Dervišagića u 25. minuti koji im je donio naslov prvaka turnira koji svrstavaju uz bok zagrebačkoj “Kutiji šibica”.\nU utakmici za 3. mjesto “Plamen 1” nadjačala je “Caffe Bar Venus” s visokih 10:1 (2:0), od kojih je čak 5 pogodaka postigao Danijel Novak, koji je i odnio titulu najboljeg strijelca turnira. Najboljim igračem turnira proglašen je Korab Morina, dok je najbolji golman Mario Švigir, obojica iz momčadi prvaka. Uz glavni turnir održan je i turnir “Križevci 2009. Voćko” za pionire do 13 godina, gdje je ekipa NK “Varteks” u finalu bila bolja od domaćih NK “Križevci” rezultatom 2:0.\nOd revijalnih utakmica, u susretu U-10 ekipa NK “Križevci” je pobijedila NK “Zelina” rezultatom 4:0, a ženski međunarodni susret između ŽNK “Plamen” Križevci i SFK “2000” Sarajevo završio je neodlučeno, 2:2. Statistika pokazuje da je na turniru sudjelovalo 695 igrača koji su odigrali 128 utakmica zabivši ukupno 671 gol, dok je podijeljeno 112 žutih kartona, međutim samo 9 crvenih, a svaku utakmicu turnira pratilo je petstotinjak gledatelja.\nInicijativa mladih promovira Savjetovalište i Blog za mlade\nGradu odobren projekt poboljšanja materijalnih uvjeta u…\nKriževački dobrotvorni spektakl večeras u Lisinskom


Ostali sportovi - Ronjenje: Urošu Nikoliću zlatna medalja\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 15 decembra, 2009\nRadila se samo dinamika sa i bez peraja. I ovoga puta naši takmičari su bili na visini zadatka. U ženskoj konkurenciji ponovo je neprikosnovena bila Branka Piščević sa preronjenih 85 metara, potvrđujući da je ovo njena godina. Drugo mesto je osvojila takođe takmičarka pančevačkog kluba S.D.T. Svet Ronjenja Ivana Orlović Kranjc sa preronjenih 76 metara.\nU muškoj konkurenciji prvi se na pobedničko postolje popeo Uroš Nikolić (S.D.T. Svet Ronjenja) sa rezultatom 127 metara. Iako ovo nije Uroševa najjača disciplina, ovaj rezultat najavljuje da se sledeće godine od ovog takmčara mogu očekivati značajni rezultati i u dinamici sa perajima.\nI ostali takmičari kluba S.D.T. Svet Ronjenja su imali dobre nastupe.Zavidne daljine su preronili i Tijana Nikolić, Zoran Obrenović i Uroš Ristić ali su zbog načina bodovanja ovaj put ostali bez medalja.\n„Raduje nas da imamo kompaktan tim gde svaki takmičar ima zamenu ukoliko se ukaže potreba.Serijom dobrih nastupa i pobeda na ovogodišnjim apneaškim takmičenjima završavamo godinu i mislim da imamo puno razloga za zadovoljstvo. Međutim, nema opuštanja jer nas već u februaru čeka veliko međunarodno takmičenje gde ćemo ponovo pukušati da pomerimo granice i rekorde“\n– rekao je Janez Kranjc, predsednik S.D.T. Svet Ronjenja.\nU ekipnom plasmanu prvaci Vojvodine za ovu godinu su S.D.T. Svet Ronjenja iz Pančeva, drugoplasirani je Danubius Spasilac iz Novog Sada, dok su na trećem mestu ronioci KPA Bela Crkva.\nJovana Bogdanović zlatna na 200m prsno u Zrenjaninu


Glas ZA Mrežnicu – Trend.com.hr\nNevladine udruge danas su u Karlovcu upozorile javnost i donosioce odluka na moguću devastaciju rijeke Mrežnice zbog izgradnje mnoštva malih hidroelektrana. Kroz kampanju „Glas ZA Mrežnicu“ udruge pozivaju na strateški pristup i uvažavanje najstrožih standarda očuvanja prirode kod planiranja i izgradnje, kako bi se sačuvale prirodne karakteristike rijeke i njeni prekrasni slapovi, koji nude i osnovu za razvoj turizma i s njim povezanih djelatnosti u cijelom području. Kampanja počinje već ove subote regatom na Mrežnici.\n„Danas postoji veliki interes za izgradnju malih hidroelektrana na Mrežnici jer se Prostornim planom Karlovačke županije omogućila njihova izgradnja kroz obnovu mlinica. Većina investicija počela se usmjeravati u te aktivnosti, iako one imaju znatno veći utjecaj na prirodu i ugrožavaju turistički potencijal područja u kojem je lani ostvareno 30.000 noćenja. Činjenica je kako su mlinovi nekad koristili samo mali dio vode za svoj rad i igrali značajnu ulogu kod održavanja vodotoka i očuvanja sedre. Međutim, danas hidroelektrane uzimaju većinu vode, te slapu i prirodi ne ostaje dovoljno za održavanje ekosustava“, rekla je Irma Popović Dujmović iz WWF Adria.\n„Postoje dobri i loši primjeri prenamjene starih mlinova za proizvodnju električne energije. Dobar primjer je mHE ‘Mataković’ gdje investitor nije značajno utjecao na slap i ekosustav rijeke. Ali postoje i negativni primjeri kao što je mHE ‘Dabrova dolina 1’ na slapu Šušnjar, gdje je investitor uklonio dio sedrene barijere kako bi izgradio kanal za dovođenje vode u turbinu, infrastruktura stare mlinice ostala je neiskorištena, a količina vode koju koristi mHE puno je veća od količine koju je nekad koristila mlinica. Na istom slapu planira se i mHE ‘Dora’ što će dodatno ugroziti najveći slap na Mrežnici“, istaknuo je Bruno Banjavčić iz građanske inicijative „Volimo Mrežnicu“.\n„Sedra je geološki i biološki fenomen za čiji nastanak treba mnogo vremena i kontinuirani protok vode osiguran prirodnim vodnim režimom. Izgradnja hidroelektrana sigurno će poremetiti taj prirodni režim i s tim ugroziti opstanak sedrenih zajednica i slapova“, izjavila je Marina Trpčić, geolog i stručnjak za sedru.\n„Eko Pan i WWF Adria prošle su godine organizirali uspješnu kampanju i regatu ‘Sačuvajmo Koranu zajedno’, stoga osobito podržavaju kampanju ‘Glas ZA Mrežnicu’, koja je započela kao inicijativa lokalne zajednice, bez čijeg je aktivnog angažmana gotovo nemoguće sačuvati prirodne tokove naših rijeka“, rekla je Ivana Francišković Olrom iz Eko Pan.\nOvog vikenda udruge počinju s prvim aktivnostima kampanje „Glas ZA Mrežnicu“. U subotu 10. rujna pozivaju javnost da im se pridruži na cjelodnevnom događaju, koji će početi ujutro regatom ‘Slapovima Mrežnice’, a popodne će se nastaviti na gradskom kupalištu Duga Resa. Organizatori planiraju brojne aktivnosti, od zajedničkog skoka u Mrežnicu do izložbe fotografija i slika Mrežnice te edukacijskih aktivnosti i večernjeg koncerta. Kampanju je podržala i pjevačica Sanja Doležal, vikendašica na Mrežnici, koja će sudjelovati i na regati.\nPrvi dan škole – Mandić i Navijalić u OŠ Turanj\nU OŠ Grabrik ove godine 94 prvašića, sedmero više nego lani


Nove poplave u BiH: Vodostaj rijeka u porastu, aktivirana klizišta |\n2014-09-04 | Filed underBanja Luka,Kozarska Dubica (Bosanska Dubica),Teslić,Vijesti iz BH gradova,Žepče | Posted by admin\nKiša koja već nekoliko dana pada u BiH , izazvala je nove poplave i pokretanje tla u više bh. gradova. U prekidu je putna komunikacija prema Šerićima i Kolićima zbog ponovnog aktiviranja klizišta .\nS obzirom na vremensku prognozu i najavljene kišne padavine iz Kantonalnog operativnog centra Zeničko-dobojskog kantona upozoravaju stanovništvo koje živi i koje se kreće u blizini svih vodenih tokova na pojačane mjere opreza.\nVodostaji rijeka na području USK u porastu\nZbog padavina koje ne prestaju već nekoliko dana došlo je do porasta vodostaja rijeka i potoka na području Unsko-sanskog kantona. Poplavljeno je više područja u cazinskoj i velikokladuškoj općini, zatim u Sanskom Mostu. Vodostaj Une i Sane od jučer je ipak u blagom opadanju.\nPorast vodostaja Korane i Mutnice i posebno potoka, te nepročošćeni odvodni sistemi izrokovali su plavljenje područja Pjanića, Kapića i Tršca u cazinskoj općini. Pod vodom je na desetine stambenih i pomoćnih objekata.\nVodostaj Vrbasa u porastu, Usora se izlila kod Teslića\nKlizište koje je aktivirano ugrožava jednu kuću u ulici Braće Miletića u Banjoj Luci, dok je u općini Teslić usljed izlivanja rijeke Usore u naselju Vrela otežan saobraćaj na regionalnom putu Teslić-Doboj i odvija se jednom kolovoznom trakom.\nIz Civilne zaštite Republike Srpske danas je potvrđeno i da se rijeka Sana kod Prijedora djelimično izlila u mjesnim zajednicama Tukovi i Raškovac i poplavila poljoprivredno zemljište i dvorišta nekoliko domaćinstava.\nVodostaji ostalih rijeka su u porastu, ali ispod kota redovne odbrane od poplava, potvrđeno je u Odsjeku za hidrologiju entitetskog Hidrometeorološkog zavoda.\nOd jutros su na području općine Kozarska Dubica na snazi redovne mjere zaštite od poplava zbog povećanog vodostaja Une. Tu odluku donio je jutros Štab za vanredne situacije te lokalne zajednice. Nadležne službe su u pripravnosti i spremne da adekvatno reaguju ako bude potrebno.\nPosted by admin on 2014-09-04. Filed under Banja Luka, Kozarska Dubica (Bosanska Dubica), Teslić, Vijesti iz BH gradova, Žepče. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


NA NOVOSADSKOM SAJMU TURIZMA PREDSTAVLJENI NOVI PROJEKTI TURISTIČKE ORGANIZACIJE VOJVODINE – Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost\nNA NOVOSADSKOM SAJMU TURIZMA PREDSTAVLJENI NOVI PROJEKTI TURISTIČKE ORGANIZACIJE VOJVODINE\nPokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, prof. dr Zoran Milošević, obratio se danas na konferenciji za novinare, koju je organizovala Turistička organizacija Vojvodine na 51. Međunarodnom sajmu turizma u Novom Sadu. Tim povodom pokrajinski sekretar Milošević izjavio je da AP Vojvodina predstavlja važnu turističku destinaciju koja spaja dva tradicionalno-moderna resursa. Jedan je turistička ponuda, koja se ogleda u kvalitetu ovog podnevlja – ljudi, njihovi običaji, hrana i sve ono što čini osobenost jedne multikulturalne sredine i druga je informacione tehnologije zahvaljujući Prirodno-matematičkom fakultetu.\n„Ovaj projekat koji je nastao u dogovoru dve važne institucije – Prirodno-matematičkog fakulteta i Turističke organizacije Vojvodine, predstavlja dobar primer gde nauka koja razvija kapacitete visokog obrazovanja, postaje jedan moćan generator razvoja naše privrede, u ovom slučaju turizma“, istakao je Milošević.\nTuristička organizacija Vojvodine na Međunarodnom sajmu turizma predstavila je bogatu ponudu, dosadašnje ostvarene rezultate, ali i nove projekte – ViCTour – Virtuelni i kulturni turizam i digitalni vodič kroz turizam AP Vojvodine.\nProjekat je ViCTour – Virtuelni i kulturni turizam, Turistička organizacija Vojvodine realizuje u saradnji sa domaćim i stranim partnerima, a u cilju unapređenja kontinentalnog turizma u pograničnom regionu i uspostavljanja socijalnog, ekonomskog i teritorijalnog održivog razvoja, sa akcentom na unapređenje kulturnog turizma.\nDigitalni vodič kroz turizam AP Vojvodine, kreiran u saradnji sa Prirodno-matematičkim Univerzitetom u Novom Sadu. Reč je o unapređenoj bazi podataka i video materijala koji na multimedijalan i atraktivan način prikazuju turističku ponudu Vojvodine.


Nastupaće sa sojim suvozačem Danielom, oni će zameniti Krega Brina, dok će Brin nastupati na ostalih deset relija sezone, a dok je za Krisa Mika planirano da se pojavi na svih trinaest relija. Glasine o povratku Leba su počele kada je u avgustu testirao C3 na asfaltu, pre nego što je šest sedmica kasnije testirao i na šljunkovitoj podlozi.\nLeb je pre „povlačenja“ iz WRC-a zabeleži sedamdeset i osam pobeda, nakon čega je počeo da se povremeno pojavljuje na reliju, poslednji WRC reli na kome je nastupio je bio u Monte Karlu 2015. godine, nakon čega se fokusirao na Reli kros šampionat i Dakar.\n"Svi su bili zadovoljni nakon mojih ovogodišnjih testova sa C3 WRC i ova tri pojavljivanja su bili logični sledeći korak. Nemam očekivanja, samo želim da uživam. Mislio sam da ima smisla učestvovati na reliju u Francuskoj, pogotovo pošto sam ljubitelj te podloge, iako nisam upoznat sa trenutnom rutom relija.\nŠpanija je izgledala kao dobra opcija, iako očekujem da će biti prilično teško uzimajući u obzir vreme koje je prošlo od kad sam se poslednji put takmičio tamo, takođe sam želeo da se takmičim i u Meksiku.\nMi smo se opredelili za Meksiko, pošto imam lepa sećanja na njega i ruta se nije mnogo promenila“, izjavio je Leb\nDirektor Sitroena, Ives Maton rekao je da su ga Lebovi testovi ubedili da on nije izgubio osećaj za reli.\n"Drago mi je što ću imati još jedno poglavlje u velikoj istoriji između Sebastijana Leba i Sitroen. Leb je potvrdio da nije izgubio veštinu, iako je siguran da nema dovoljno znanja o automobilu u poređenju sa sve težom konkurencijom", rekao je Maton.


U skladu sa Uredbom o načinu i postupku ostvarivanja saradnje organa državne uprave i nevladinih organizacija ("Sl.list CG", br.7/2012), Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije upućuje javni poziv nevladinim organizacijama za predlaganje kandidata za člana radne grupe za izradu Strategije razvoja informacionog društva do 2020. godine.\nMinistarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije poziva nevladine organizacije koje se bave pitanjima iz oblasti informacionog društva da predlože kandidata za člana radne grupe za izradu Strategije razvoja informacionog društva do 2020. godine.\nDokumentacija se dostavlja arhivi, na adresu: Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije, Rimski trg broj 45,\n81000 Podgorica, sa napomenom "Predlaganje kandidata za člana radne grupe za izradu Strategije razvoja informacionog društva do 2020. godine".\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije, 12.02.2016.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam :: Očišćena masna mrlja, uklonjeno 12 buradi\n04. 12. 2021. 18:25 >> 13:07 0\nNA OTILOVIĆKOM JEZERU\nOčišćena masna mrlja, uklonjeno 12 buradi\nMasna mrlja uočena prije dva dana na površini vode u blizini brane na Otilovićkom jezeru očišćena je tokom dana, a uklonjeno je i 12 metalnih buradi, saopštila je Opština Pljevlja na zvaničnoj Fejsbuk stranici.\nPretpostavka je da se radilo o nekom od naftnih derivata i to manjoj količini, a akciju čišćenja su izveli pripadnici opštinske Službe zaštite i spasavanja u saradnji sa firmom Hemosan, koristeći njihovu opremu i instrukcije.\n„Odradili smo dobar posao, jer mrlje nakon izvršenog posla nije bilo. Iako se nije radilo o većoj količini, bili smo u obavezi da preduzmemo sve propisane mjere da bi se i to uklonilo. Takođe, uz pomoć ribočuvara iz Ribolovnog kluba Lipljen, izvršili smo čišćenje ivice brane i uklonili 12 buradi iz ranijeg perioda", kazao je za facebook stranicu Opštine Pljevlja komandir Službe zaštite Goran Čavić.\nPljevaljski Vodovod za potrebe vodosnabdijevanja grada crpi dio vode iz Otilovićkog jezera i nakon prerade u Postrojenju Pliješ distribuira je potrošačima.\nU petak su uzeti uzorci vode iz jezera i iz sistema na nekoliko lokacija u gradu, a do rezultata analize Vodovod i Institut za javno zdarvlje preporučili su građanima da vodu ne koriste za piće i pripremu hrane.\nPljevlja Otilovićko jezero


000dario000 - Profil korisnika - OLX.ba\nOnline prije 2 sata\nPrikazano 6 od 6 artikala\nAutolimar, lakiranje i poliranje\nMreza za gepek golf 4/bora karavan\nSkije karving Vertigo 065 650 643\nFelge feluge VW Škoda Audi 5x112\nPoklopci prskalica/ brizgaljki za farove Mercedes c kla\nPoliranje auta/automobila i farova PRIJEDOR POVOLJNO\nNAJPOVOLJNIJE!!!Procitati pod detaljno. Poliranje auta i farova, sve informacije na telefon: 065 650 643 https://www.facebook.com/Masinsko-poliranje-automobila-i-farova-Prijedor-1723289927952939/?fref=ts\nSeat Leon 1.9TDI 77KW /2009. God/Reg do10/22\nSeat Leon 2009. godina 1.9 TDI 77kw Vozilo u odličnom stanju Nove gume, nove kocnice Dva kljuca Dvozonska klima Tonirana stakla Tempomat I još dosta opreme Registrovan do: 9. mjeseca 2022. godine Sve informacije na broj: 066 959 735 ili putem\n26.05.2022 u 13:11


Braća Fuad i Suad Sinanović uhićeni zbog paketa s bombom upućenog u Sud BiH – Hrvatska riječ\n03.08.2011 hrijec1 Izdvojeno 0\nOvlašteni djelatnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), postupajući po naredbi Tužiteljstva Bosne i Hercegovine, lišili su slobode braću Sinanović Suada i Fuada iz Zavidovića, priopćeno je u srijedu iz Tužiteljstva BiH.\nNavedene osobe lišene su slobode zbog postojanja utemeljene sumnje da su počinili kazneno djelo terorizam iz članka 201. KZ BiH i sumnjiče se da su poštom poslale paket u kojem se nalazila ručna bomba, a koji je bio naslovljen na predsjednicu Suda BiH, Meddžidu Kreso. Nakon lišenja slobode, obavljen je pretres kuća-stanova koje koriste osumnjičene osobe, kojom prigodom je izvršeno privremeno oduzimanje predmeta koji će biti predmet vještačenja.\nOsumnjičene osobe će tijekom današnjeg dana biti predane postupajućem tužitelju Tužiteljstva Bosne i Hercegovine koji će, nakon što ih ispita, odlučiti hoće li od Suda BiH zatražiti mjeru pritvora.\nPodsjetimo, u paketu koji je jučer poštom stigao u Sud BiH pronađena je bomba, a paket je bio adresiran na predsjednicu ovog suda Meddžidu Kreso, javio je BIRN – Justice Report.\nPrema informacijama iz Odjela za informiranje Državnog suda BiH, paket je upućen iz Žepča.\n– Na ulazu je u pošiljci naslovljenoj na predsjednicu Suda detektorom otkrivena bomba. Na lice mjesta stigli su pripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), federalna i kantonalna policija. Urađena je forenzička analiza, uzeti su otisci prstiju…\nManuela Hodžić, glasnogovornica Suda BiH je kazala da je pošiljku dostavio kurir na mjesto gdje se inače obavlja PDZ (Protudiverziona zaštita) kontrola prilikom ulaza u Sud BiH, koji je u sastavu kompleksa pravosudnih institucija.\nVećina sudaca je trenutno na godišnjem odmoru, ali je predsjednica Suda došla na posao kada je saznala za prijem pošiljke.\nJučer je održan sastanak policijskih struktura povodom ovog slučaja.\nVisoko sudbeno i tužiteljsko vijeće (VSTV) BiH najoštrije je osudilo pokušaj dostavljanja eksplozivne naprave u zgradu Suda BiH, odnosno kompleksa pravosudnih institucija BiH.\n“Ovo je još jedan u nizu napada, zastrašivanja i pritisaka na pravosuđe i nositelje pravosudnih funkcija u BiH, što se najoštrije osuđuje i traži se od nadležnih tijela da što hitnije pronađu počinitelje navedenog kaznenog djela i privedu pravdi”, navodi se u reakciji Vijeća.\nLažna dojava: Srbijanska policija tražila bombu u Skupštini, Vladi, Predsjedništvu...\nSlovenci na parketu “ujedinili” bivšu Jugu, Srbi se ljute jer nema Kosova


Grčka policija pronašla ukradenu statuu Afrodite\nGrčka policija saopštila je da je pronašla statuu antičke boginje ljubavi Afrodite staru 2000 godina koja je, sa velikim brojem antikviteta, ukradena iz muzejskog skladišta na ostrvu Santoriniju.\n06-09-2018 | 14:20 | Autor/Izvor: Naxi media-New York Times\nFoto: Bigstock- markara\nPolicija je uhapsila 46-godišnjeg muškarca, koji je navodno pokušavao da proda tri ukradena dela za sumu od 350 000 evra. Još dvojica grčkih muškaraca su identifikovani kao osumnjičeni saučesnici, navodi se u saopštenju policije, a prenosi "The New York Times".\nDirektor muzeja u Santoriniju potvrdio je da je iz skladišta ukradena statua Afrodite, koja datira iz 2. ili 1. veka pre nove ere.


Dragana Mićalović, mlada srpska glumica, za sada nije dovoljno poznata srpskoj javnosti, tako da je i dalje prepoznaju kao mlađu sestru dosta poznatije srpske glumice Slobode Mićalović Ćetković.\nBilo kako bilo, Dragana vredno i naporno radi kako bi izgradila svoju glumačku karijeru i postala poznata.\nDomaća publika je Draganu Mićalović mogla da upozna u seriji „Sinđelići“ u ulozi Kasje, a takođe je imala role i u serijama „Nepobedivo srce“, kao i u seriji „Zvezdara“.\nNaša mlada i lepa glumica se rodila 3. marta 1991. godine u Leskovcu. Njen otac je bio Dragan Mićalović, takođe glumac, a majka Milica je frizerka.\nPored Slobode, koja je starija od nje, Dragana ima još jednu stariju sestru, koja pak nije u glumačkim vodama, već je po struci menadžer.\nOsnovnu školu Dragana Mićalović je završila u rodnom Leskovcu, a pored toga išla je i u muzičku školu „Stanislav Binički“, takođe u Leskovcu, u kojoj je bila u horu. U ovoj školi, Dragana se obučila i da svira na klaviru.\nKada joj je bilo samo 15 godina, odlučila je da se preseli u Beograd, te da se oproba na Fakultetu Dramskih Umetnosti, ali nije uspela da ga upiše iz prvog puta. Zbog toga je rešila da se upiše na studije menadžmenta i to na Fakultetu za kulturu i medije, privatnog univerziteta.\nTokom studija menadžmenta, koji je završila 2015. godine, Dragana je vredno radila i na svojoj glumačkoj karijeri, od koje nikada nije htela da odustane.\nDragana Mićalović je svoju glumačku karijeru otpočela sa ulogom Jece (Jelene) u popularnoj tinejdžerskoj TV seriji „Priđi bliže“, koja je počela da se prikazuje 2010. godine.\nVeć naredne, 2011. godine, dobija i malu ulogu u seriji „Nepobedivo srce“, rađenoj po romanu Mir –Jam, gde je Dragana igrala Anđu koja je bila učenica Ženske gimnazije. Interesantno je da su ekranizacije romana spisateljice Mir – Jam proslavile Draganinu sestru Slobodu.\nSledeća uloga Dragane Mićalović bila je 2013. godine u seriji „Zvezdara“ i ova uloga je bila jedna od većih gde je glumela lik Dane. Domaćoj publici se prikazala i u emisiji koja se prikazivala na RTS-u, „Ko je kod Koje“ iz 2015. godine.\nTe iste godine, 2015., naša mlada glumica je imala dve veće uloge, od kojih je jeda uloga Kasije u TV seriji „Sinđelići“, a druga u filmu „Marko Kraljević – fantastična avantura“. Dragana je nastupila i u filmu „Santa Maria della Salute“, ostvarenju iz 2017. godine, gde joj je poveren lik Natalije Obrenović, a poznata je i po liku Dike iz filma „Vrati se, Zone“.\nJedan od većih Draganinih uspeha bila je uloga koju je imala u seriji „Istine i laži“. Ova serija se prikazuje i dalje na TV „Prva“. Pored navedenih uloga na filmu i u serijama, Dragana je bila ne samo učesnik, već i pobednik jednog od serijala „Tvoje lice zvuči poznato“, popularnog šou programa.\nŠto se tiče pozorišnih uloga, Dragana Mićalović je nastupila u predstavama kao što su, „Brod plovi za Beograd“, „Samci i samice“, Who cares“, a zbog potreba snimanja mjuzikla pod nazivom „Shaun the sheep“, Dragana je tri nedelje bila u Abu Dabiju.\n2017.godine je bila velika premijera predstave „Kafana na Balkanu“ u kojoj Dragana igra glavnu ulogu rame uz rame sa glumcem Sašom Joksimovićem, koji je inače rođeni brat našeg poznatog pevača Željka Joksimovića. Dragana je imala ulogu i u predstavi „Ti i ja – naučnika dva“, koja se igrala u pozprištu „Pinokio“, a partner u ovoj predstavi joj je bio Aleksandar Ristoski, glumac iz Makedonije.\nNaša lepa mlada glumica Dragana Mićalović, 2010. godine je bila u romansi sa Marko Đokovićem, mlađim bratom našeg najboljeg tenisera i svetskog broja jedan, Novaka Đokovića.\nU tom periodu je Dragana bila veoma interesantna za medije, koji su je donekle i popularizovali zbog ove veze, koja se već naredne, 2011. godine završila, na šta je, pored medija, uticala i konstantna razdvojenost ovog para, a takođe i različiti lični interesi, kao i same njihove profesije.\nZanimljivo je da je Dragana na svoj prvi kasting otišla bez da je ikoga obavestila, možda upravo iz razloga što su otac i majka, kao i starija sestra Sloboda okušavali da je odvrate od glume, ali je ona ipak ostala dosledna u svojim namerama da postane glumica, te je naposletku i dobila podršku od svoje porodice.\nKako je iz glumačke porodice (otac Dragan i sestra Sloboda), te joj je i zet naš poznati glumac Vojin Ćetković, o Dragani kruže mnoge zlonamerne priče kako je sve svoje uloge dobila na kontu upravo svoje poznate glumačke porodice.\nMeđutim, ona je rešena da domaćoj javnosti pokaže svoj raskošni talenat koji svakako poseduje, tako da se upravo uz navedene članove porodice trudi da što više usavrši svoje glumačko umeće, tako što svakodnevno uči od njih i radi na unapređivanju svojih sposobnosti.\nJedna od Draganinih najboljih drugarica je naša mlada i talentovana pevačica Milica Pavlović, koja je takođe rodom iz Leskovca i Draganina školska drugarica. Iako su vrlo često razdvojene upravo zbog svojih profesija i poslovnih obaveza koje to prate, njih dve se na gradskim dešavanjima uglavnom pojavljuju zajedno, a, kako ističu, u svakom trenutku znaju da mogu da računaju jedna na drugu u svemu.\nKako sama Dragana kaže, muzike i gluma su njene najveće ljubavi, naravno pored porodice, a slobodno vreme najviše voli da provodi u druženju sa svojim najdražima. Obrazovana i elokventna mlada glumica takođe navodi to da je njen omiljeni pisac Anton Pavlovič Čehov i da bi veoma volela da je živela u istom veku kada je ovaj pisac živeo i stvarao.\nPored mnogobrojnih poslovnih angažmana koje Dragana Mićalović danas ima, ona ističe durženje sa sastričinama Verom i Milom kao najdraže momente, kao i to da slobodno vreme provodi u druženju sa sestrom Slobodom i zetom Vojinom Ćetkovićem.\nVrlo često se Dragana njima obraća radi saveta vezanih za njihovu zajedničku profesiju, s obzirom da su oni veliki profesionalci u sferi glumačke profesije, a takođe važe i za najveće talente među mlađim generacijama srpskog glumišta.\nOd njih Dragana dobija, kako profesionalne savete, tako i svu moguću podršku koja joj je potrebna.\nDatum rođenja: 3. mart 1991. godine


Budući ministar? | NRS-Import | DW | 06.09.2017\nJoahim Herman, nosilac liste bavarske Hrišćansko-socijalne unije (CSU) na njemačkim parlamentarnim izborima, u intervjuu za DW najavljuje da želi da ukine svaku pomoć Turskoj za prijem u EU.\nJoahim Herman, ministar unutrašnjih poslova savezne nemačke pokrajine Bavarske i član Hrišćansko-socijalne unije (CSU) se, nakon poslednjih napetosti sa Turskom zalaže za jasniju nemačku poziciju prema turskom predsedniku Erdoganu. U intervju za DW Herman je rekao: „Mi u CSU nikada nismo ni videli smisao u tim pristupnim pregovorima. Snažno podržavamo to da oni sada budu okončani.“ Herman smatra da bi nemačka vlada trebalo da se založi u EU da se obustave i sve vrste isplata Ankari. „S obzirom na aktuelni odnos turske vlade, više nema razloga da EU godinu za godinom turskoj vladi uplaćuje milijarde za budući prijem. Sve to sada mora da se obustavi“, kaže Herman. Ipak, on smatra da nemačka vlada mora da održava kontakte s Turskom, između ostalog i zbog toga što će „jednom doći i vreme nakon Erdogana“. On takođe smatra da i sporazum EU sa Turskom o izbeglicama mora da ostane na snazi.\nPovratak „nemačkoj politici popuštanja“\nLider Liberala (FDP) Kristijan Lindner u intervjuu za DW govori o politici prema Avganistanu, kao i prema izbeglicama, kritikuje kancelarku Angelu Merkel i najavljuje „povratak tradicionalne nemačke politike popuštanja“. (25.08.2017)\n„Granice dosledno zatvoriti“\nLider desno populističke Alternative za Nemačku (AfD) Aleksander Gauland zalaže se za odlučno proterivanje izbeglica. „Njihov boravak ovde nije u interesu Nemačke, rekao je Gauland u predizbornom intervjuu za DW. (21.08.2017)\n„Otvorene granice nisu me oduševile“\nHerman se ponovo založio za uvođenje gornje granice od oko 200.000 izbeglica koje godišnje mogu da budu primljene u Nemačku. Politiku otvorenih granica kancelarke Angele Merkel od pre dve godine, on, kako kaže, nikada nije prihvatio sa oduševljenjem. Ipak, podseća i da je u mesecima nakon toga, upravo njegova Bavarska mnogo uradila na prijemu i integraciji izbeglica. „Bila su to vremena kada su ljudi najpre pokušavali da zbrinu na sigurno svoje porodice. S obzirom na to da sada bezbednost pre svega traže mladići koji, nakon toga gledaju i kako da dovedu svoje supruge i decu, postavlja se pitanje – a time se bavi i Savezni ured za migraciju i izbeglice – ko je onda pre svega ugrožen?“ U martu prošle godine nemačka vlada striktno je ograničila tzv. „pravo na spajanje porodica“ i Herman se zalaže za nastavak takve politike.\n„AfD je rasistička stranka“\nHerman se vrlo jasno ogradio od desničarskopopulističke Alternative za Nemačku (AfD): „Sa rasizmom AfD-a mi nemamo ništa. AfD nema nimalo kompetencije kada je reč o unutrašnjoj bezbednosti. Oni mašu svim mogućim parolama, ali one za mene uopšte nisu nikakvo merilo“, kaže Herman. Inače, poslednja istraživanja javnog mnjenja u nemačkoj predviđaju da će AfD da osvoji više od deset odsto glasova, odnosno da će ući u Bundestag kao treća stranka po jačini.\nSelfi sa kandidatom: Džafar Abdul Karim i Ines Pol sa Joahimom Hermanom u studiju DW\nSa Merkelovom na pustom ostrvu\nNakon izbora Herman će možda ući u saveznu vladu. U Berlinu se priča da bi taj 60-godišnji političar, nosilac liste bavarske CSU, mogao da zameni Tomasa de Mezijera na mestu ministra unutrašnjih poslova. „Ne spekulišem o pozicijama“, rekao je Herman za DW. Njegova nominacija navodno je želja lidera njegove stranke, bavarskog premijera Horsta Zehofera koji bi na taj način želeo da naglasi svoju kritiku na račun izbegličke politike Angele Merkel. Samom Hermanu pripisuje se da održava distanciran odnos prema Merkelovoj. Pa ipak, na kraju intervjua odlučio se za – kancelarku. Na pitanje voditelja DW-intervjua, glavne i odgovorne urednice Ines Pol i novinara Džafara Abdula Karima kog bi nosioca stranačke liste na predstojećim parlamentarnim izborima sa sobom poveo na pusti ostrvo, Herman nije previše razmišljao: „Naravno, kancelarku!“. On je takođe Angelu Merkel, predsednicu Hrišćansko- demokratske unije (CDU), sestrinske stranke njegovog CSU, nazvao „inteligentnom ženom“.\nKljučne reči izbori, CSU, Nemačka, Bundestag, Turska, BTW, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/2jPcd


"Izbori æe biti održani i na KiM" - B92.net\n"Izbori æe biti održani i na KiM"\nBeograd -- Predstavnici tri opštine sa severa Kosova dobili uveravanja od predsednice parlamenta da æe lokalni i parlamentarni izbori biti raspisani i na teritoriji KiM.\nIzvor: B92, Beta utorak, 6.03.2012. | 07:45 -> 18:35\nPredsednica Skupštine Slavice Ðukiæ Dejanoviæ "nam je dala duboko uverenje da æe i lokalni i parlamentarni izbori biti raspisani na teritoriji cele Srbije, ukljuèujuæi Kosovo i Metohiju", rekao je predsednik Skupštine opštine Zubin Potok Stevan Božoviæ nakon sastanka u Beogradu.\nNa pitanje kako komentariše stavove meðunarodne zajednice da je raspisivanje izbora na Kosovu u organizaciji Beograda suprotno Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN, on je rekao da to pitanje nije jasno definisano u tom dokumentu.\nBožoviæ je dodao da æe Republièka izborna komisija o organizovanju izbora na Kosovu razgovarati s predstavnicima meðunarodne zajednice.\nOn je rekao i da lokalni izbori neæe biti raspisani "u opštinama koje su još u mandatu", kao što su Leposaviæ i Kosovska Mitrovica.\nSastanku su, osim Božoviæa, prisustvovali predsednik Skupštine opštine Zveèan Dobrosav Dobriæ, njegov zamenik Ljubomir Radoviæ i predsednik Skupštine opštine Leposaviæ Slavko Stefanoviæ.\nPredsednik Skupštine opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Babincev ranije je saopštio da se danas neæe sastati s predsednicom parlamenta, zato što je Žandarmerija uklanjala barikade na severu Kosova i što o lokalnim izborima na Kosovu ne treba da razgovaraju samo zvaniènici sa severa, veæ i oni južno od Ibra.\nStefanoviæ je ranije danas rekao za B92 da æe tema razgovara biti nedavnao održani referendum na severu Kosova i to da li æe parlamentarni i lokalni izbori biti raspisani i na Kosovu.\n“Odneæemo naše izveštaje sa referenduma i ukazaæemo kakvi su rezultati bili na tom referendumu i videæemo njeno mišljenje šta i kako dalje. Èuæemo i njeno mišljenje da li æe izbori na severu Kosova biti raspisani ili ne, u kojim opštinama, da li æe biti lokalni ili samo parlamentarni izbori”, kaže on.\nPrema njegovim reèima, Srbi koji su danas došli kod predsednice Skupštine nemaju konaèan stav o svim tim pitanjima. Oni su, kako kaže, kod Ðukiæ Dejanoviæeve došli da èuju njeno mišljenje i istovremeno da insistiraju na tome da izbori budu raspisani i na Kosovu.


„Nisam homofob, ali…” – Škrip\n7. јула 2014. 7. јула 2014. vuk\tdruštvo, LGBTTIQA, ljudska prava, parada, Prajd\nProšle nedelje je naša prva komšinica Hrvatska usvojila Konačan predlog zakona o životnom partnerstvu istopolnih osoba, koji podrazumeva zajedničku imovinu na koju partneri polažu jednaka prava, prava i obaveze u pogledu nasleđivanja, korišćenja penzionog osiguranja, socijalne zaštite, zdravstvenog osiguranja, poreskih olakšica, bolovanja za negu partnera i posete u bolnicama, zaštite od diskriminacije na tržištu rada, starateljstva nad decom partnera, sticanja državljanstva, uzimanja partnerovog prezimena, dok ne omogućuje usvajanje dece.\nI ovde bih mogla da se zaustavim i ne obrazlažem dalje zašto su seksualne manjine baš to, manjine. I u čemu se sve ogleda neravnopravnost sa drugim članovima društva. Ali neću, jer je veoma važno da neumorno ponavljamo ono što spada u osnove ljudskih prava, u osnove aktivizma, a to je da jedna prava ne mogu biti važnija od drugih i možemo da se opredelimo da posebno budemo aktivni u sferi određenih ljudskih prava, ali to nikako ne znači da su ona važnija od drugih ljudskih prava. Nisu prava osoba sa invaliditetom važnija od prava Roma, niti prava LGBTTIQA osoba od prava deteta. Ni obrnuto, iako se svakodnevno susrećemo sa zamenom teza kada je ovo u pitanju.\nČitajući tekst Ane Cagić: „Prajd” u Srbiji: parada-šarada i da li smo spremni, nisam pročitala ništa što bi me iznenadilo ili zbunilo, sve smo to već čuli. Ali kao neko ko svakoga dana radi u interesu mladih i njihovog kvalitetnog neformalnog obrazovanja, osećam ličnu i profesionalnu odgovornost da razrešim neke nedoumice i zamene teza kojima je doprineo pomenuti tekst. Krenimo redom. Cagić navodi: „… svakako ne bih homoseksualce svrstavala u manjine, poput etničkih, dok njihovi postupci upućuju na želju za tim.” Ako uzmemo u obzir da je definicija seksualnih manjina takva da se njeni pripadnici razlikuju od većine koja ih okružuje po seksualnoj orijentaciji i praksi, onda svakako spadaju u manjine. Nejednakost se ogleda od nevidljivosti pred zakonodavcem do svakodnevnog života, a ne u postupcima LGBTTIQA.\nKada govorimo o paradi heteroseksualnosti, to viđamo svakog dana. Na ulici, u prevozu, u državnim institucijama, turističkim agencijama; sedenje u krilu, ljubljenje, traženje francuskog ležaja na putovanju ne spada u „no-no” pitanja… Seksualnu orijentaciju drugačiju od heteroseksualne u prvi plan stavljaju upravo oni koji žele da naprave jasnu razliku između „normalnog i prihvatljivog” i onog drugog.\nOvog puta se neću pozivati na Zakon o okupljanju koji svim građanima i građankama Republike Srbije garantuje pravo na javno okupljanje jer se taj zakon krši iz godine u godinu, i to ne zaslugom učesnika Parade, već neobrazovanošću i bahatošću protivnika iste i nemogućnošću vlasti da se sa pretnjama huligana izbori. Jer, da podsetimo dušebrižnike, po besplatne patike iz izloga i zbog nasilja i lomljenja (što izloga, što žardinjera, što tuđih glava) dolaze upravo huligani, a ne LGBTTIQA. Podsetiću na neke parole učesnika i protivnika Parade: možemo svi zajedno; ljubav nije da se krije; ljubav je zakon; ubij, zakolji da peder ne postoji; pedere u blendere. Lako se prepoznaju nasilje i pretnje, zar ne?\nPozivanje na anonimne ankete sa različitih foruma ili sajtova dnevnih novina, svakako nisu validno istraživanje stavova javnog mnenja, ali su upravo komentari ispod tekstova, koji nedvosmisleno pozivaju na nasilje i linč dokaz da su seksualne manjine ugrožene i u nepovoljnom položaju.\nNije homoseksualizam, već homoseksualnost. Nije opredeljenje, već orijentacija. Ovim pojmovima se vrlo slobodno i laički manipuliše, iako postoje brojni izvori, literatura i studije koji bi pomogli pri razgraničavanju i demistifikaciji pojmova prirodno i bolesno.\nZašto je važna Parada ponosa? Održavanjem Parade se mladima daje prilika da budu svesni da nisu usamljeni u svojoj seksualnosti, da nemaju čega da se stide, da nemaju šta da skrivaju. Moto ovogodišnje Nedelje ponosa je: da kažemo da smo tu i kako nam je. Nadam se da će ovaj put imati ko da sasluša.\nBojazan zaštitnika porodičnih vrednosti da će se deca ugledati i postati svi gejevi i lezbejke me navodi na pitanje: na koga se ugledaju sada i kakav primer slede? Još jedna od nedoumica je kako detetu objasniti da drugo dete ima dve mame ili dva oca. Jednostavno, homofobija je društveni konstrukt (setimo se Starog Rima i Egipta i perioda jačanja crkve sa druge strane). Kada se bude normalizovalo ono što smo nasilno marginalizovali, neće biti nikakvih problema detetu objasniti da je normalno da svi odrastaju u nenasilnom društvu, sa dve posvećene majke, umesto sa majkom i nasilnim ocem. O Zakonu o životnom partnerstvu istopolnih osoba hrvatski ministar uprave Arsen Bauk rekao je: „Radi se o zakonu koji će manjini doneti nešto bolje životne uslove, a većini ništa lošije.“. Poboljšavanjem položaja marginalizovanih grupa se, suprotno uvreženom mišljenju, ne uzima i ne otima ništa od većine, već se podiže svest o problemima sa kojima se suočavaju i otvara mogućnost da se olakša svakodnevni život i komplikovane birokratske procedure.\n„Nisam homofob, ali…”, jedna od najčešćih rečenica svih koji razumeju nejednak položaj ali ne i važnost ravnopravnosti. Ne postoji „ali”. Borba za poštovanje i prepoznavanje svih članova društva kao jednako važnih i vrednih mora biti beskompromisna.\nI na kraju, dokle god ostvarivanje ljudskih prava nazivamo „šaradom”, nećemo biti „na pravoj strani povijesti”.\nAutorka: Nevena Buvač\n← „Prajd“ u Srbiji: parada-šarada i da li smo spremni?\nBeskućnici i ptice →


UNIOR Ključevi imbus sa okruglom glavom - 2.5mm, 145/60mm 616374: Imbus ključevi: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nUNIOR Ključevi imbus sa okruglom glavom - 2.5mm, 145/60mm 616374\nŠifra Proizvoda: 16115\nKarakteristike proizvoda: UNIOR Ključevi imbus sa okruglom glavom - 2.5mm, 145/60mm 616374\nOdvijač imbus loptasti sa Cr ručkom - 620CR\nmaterijal: vrh od hrom-vanadijum-molibdena, kaljeni i ojačani\nOpis proizvoda: UNIOR Ključevi imbus sa okruglom glavom - 2.5mm, 145/60mm 616374\nUniorov ključevi imbus sa vrhom od hrom-vanadijum-molibdena i hromiranim stablom odvijača. Ručica od polipropilena i otvor u dršci za kačenje. Spadaju u jedne od najkvalitetnijih ručnih alata koji obezbeđuju efikasnu upotrebu.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 16115\nSifra 16115, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 16115, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Tesla i Porsche u ratu oko performansi električnih automobila - BIGportal.ba\n7 Septembra, 2019 8 Novembra, 2019 016\nPoznato je da u Tesli vole da se pohvale snagom, ubrzanjem i dometom svojih automobila, te da ova kompanija ima prilično vjerne fanove koja oduševljeno prate svaki njihov korak u razvoju električnih vozila.\nOčekivano, u takvom okruženju, s negativnim reakcijama je dočekana prezentacija prvog potpuno električnog Porschea, Taycana, koja je obavljena ove nedelje. Prilikom predstavljanja ovog automobila otkrivene su i njegove performanse, koje su Tesla-entuzijasti odmah uporedili s njihovim “zlatnim standardom”, Modelom S.\nKada se ovako gleda, jasno je da Model S kupcima nudi bolji odnos uloženog i dobijenog, barem kada je reč o sirovim brojkama. Jedino što im za sada nedostaje je krug po Nirburgringu kojim bi dokazali kako Model S funkcioniše na 20,6 kilometara dugoj trkačkoj stazi. Iako to nije kriterijum za kupovinu luksuzne limuzine, automobilskim entuzijastima on mnogo znači.\nPorsche je tokom predstavljana Taycana govorio, osim o postignutom rekordnom vremenu, i o ubrzanjima koje njihov pogonski sistem može da izvede “mnogo puta uzastopno” bez gubitka performansi, očigledno aludirajući na to da bi se Tesle u tom slučaju pregrejale.\nNa Porscheove najave se ubrzo osvrnuo i Elon Musk, prvo navodeći da “turbo ne znači ono što vi mislite da znači”, a zatim, prošle noći, ovom Twitter najavom:\nAko se ostvari njegov tvit, Teslin Model S će se sledeće nedelje naći na kultnoj stazi Nürburgring-Nordschleife gde će imati, izgleda, samo jedan zadatak – da skine Taycana s trona najbržeg sportskog električnog automobila s četvoro vrata.\nPrva fotografija crne rupe donijela naučnicima nagradu od tri miliona dolara


Vila Teodora Pefkohori / Grcka leto 2022 / Fun Travel Agency\nVila Teodora , Pefkohori Leto 2022\nPefkohori Leto 2022 Grčka 2022 Grcka leto 2022\nSmeštajne jedinice u vili Teodora, nalaze se u prizemlju, na prvom i drugom spratu. Svi dupleks apartmani sadrže trpezarijski deo sa kuhinjom (mini šporet, frižider i osnovni potrebni pribor) i stolom za ručavanje, dve odvojene spavaće sobe, TV, sef, klima-uređaj (uračunat u cenu u periodu 14.06-07.09), kupatilo i terasu sa garniturom za sedenje. U jednoj od spavaćih soba nalaze se dva spojena standardna kreveta i sofa, a u drugoj dva spojena standardna kreveta s mogućnošću izvlačenja trećeg ležaja. Garderobni plakari se nalaze u obe sobe. Veličina dupleks apartmana je cca 40m² + terasa. Vila Teodora ima sopstveni parking (8 parking mesta na 12 apartmana).\nNoćni život u Pefkohoriju je, kada govorimo o Kasandri, najuzbudljiviji. Čitavo šetalište uz obalu u večernjim časovima pretvara se u veliku žurku na otvorenom.\nTeodora - sopstveni prevoz 10 noci\n1/4+2 APT 510 620 640 675 720 780 830 870 880 900 880 830 755 665 590 490 440 380 325\nTeodora - sopstveni prevoz 15 noci\n1/4+2 APT 820 940 980 1035 1110 1195 1265 1310 1330 1325 1270 1170 1045 925 785 685 600 515 415\nRezervacijom se smatra izvršena uplata u celosti ili akontacija u iznosu od 40% cene aranžmana\n(izuzev kod korišćenja popusta na rane uplate, gde je neophodna uplata u celosti prilikom rezervacije),\na ostatak najkasnije 20 dana pred putovanje. Rok za potvrdu rezervacije je 48 sati od dana zaključenja ugovora.\nSvi putnici po prihvatanju programa obavezni su da se upoznaju sa ugovorenim programom putovanja,\nuslovima plaćanja, uslovima putnog zdravstvenog osiguranja i Opštim uslovima putovanja turističke agencije.\nU slučaju promene na monetarnom tržištu kao i promene u cenama prevoznika, konzularnog predstavništva ili osiguravajuće kuće,\nagencija zadržava pravo da srazmerno koriguje cenu aranžmana.\nUsmene informacije koje dobijete u agenciji, a ne odnose se na usluge iz osnovne ponude,\nnisu obavezujuće i ukoliko imate posebne potrebe i želje, tražite pismenu potvrdu u vezi sa navedenim,\njer u suprotnom nemate pravo žalbe na neizvršenu uslugu koja Vam je eventualno usmeno obećana.\nCene objavljene na sajtu važe isključivo za prodajna mesta na teritoriji Republike Srbije\ni ne primenjuju se prilikom izdavanja smeštajnih kapaciteta na licu mesta.\nSvaka vila/hotel ima drugačiji menadžment i pravila kojih se gost mora pridržavati, pa Vas molimo za poštovanje istih.\nNa primer, u većini objekata važi kućni red u periodu 14-17 i 23-08 časova.\nZa vreme Vašeg boravka, odgovarate za inventar u smeštajnoj jedinici i objektu, a ukoliko dođe do štete, molimo Vas da istu bez odlaganja prijavite predstavniku agencije,\nvlasniku objekta ili na recepciji hotela. Šteta se nadoknađuje odmah.\nPeškiri, toalet papir i ostali higijenski pribor u pojedinim objektima nisu sastavni deo smeštaja.\nSve fotografije prikazane na sajtu su informativnog karaktera i smeštajne jedinice ne moraju da sadrže inventar koji se vidi na slikama,\npa se prilikom uplate dodatno raspitajte u vezi s pripadajućim inventarom u odabranom smeštaju.\nU agenciji se obavezno upoznajte sa detaljima u vezi sa vrstom ležaja i, ukoliko imate posebne potrebe, tražite od našeg službenika detaljnije informacije.\nLežajevi u studijima, apartmanima i sobama su prilagođeni planiranom broju gostiju i mogu biti: singl, francuski, spratni, rasklopivi, sofe i fotelje na razvlačenje.\nPodrazumevaju sledeće dimenzije (u cm):\nsingl (za jednu osobu) – 70-90 x 180-200\nfrancuski (za dve osobe) – 120-150 x 180-200\npomoćni ležaj (fotelja na razvlačenje ili slično) – 70-90 x 180-190\npomoćni ležaj za dve osobe (sofa na razvlačenje) – 120-140 x 180-190\nVećina objekata opisanih na sajtu pokrivena je Wi-Fi signalom, ali zbog specifičnih tehničko-tehnoloških uslova na destinacijama,\nOrganizator nije u mogućnosti da garantuje konstantnu\ndostupnost signala i njegovu jačinu, niti da će Wi-Fi internet biti funkcionalan u samoj smeštajnoj jedinici.\nSvi smeštajni kapaciteti iz ponude registrovani su, pregledani i kategorisani prema važećim propisima zemlje u kojoj se nalaze.\nOva kategorizacija nije uporediva sa standardima kategorisanja u Republici Srbiji, pa interno mišljenje Organizatora o svakom objektu možete dobiti u agenciji.\nPodesite Vaše časovnike. Vreme u Grčkoj i Turskoj je jedan (1) sat unapred u odnosu na vreme u Srbiji.\nSatnice polazaka na izlete, radno vreme predstavništva agencije ili raspored obilazaka\nobjekata od strane agencijskog predstavnika, tačna vremena napuštanja objekta i polazaka autobusa poslednjeg dana boravka,\nkao i sve slične satnice i dogovori, uvek se prave po lokalnom vremenu.\npozivni broj za Srbiju na fiksni broj telefona: 00381 11 (Beograd), 00381 21 (Novi Sad), 00381 18 (Niš)… plus željeni broj.\npozivni broj za Srbiju na mobilni broj telefona: 00381 61, 00381 63, 00381 64… plus željeni broj.\npoziv na grčki broj sa srpskog mobilnog broja telefona: 0030 plus željeni broj.\npoziv na turski broj sa srpskog mobilnog broja telefona: 0090 plus željeni broj.\nNapominjemo da, ukoliko pozivate sa svog srpskog mobilnog telefona, a u zavisnosti od samog uređaja,\npozivi bolje funkcionišu ako se umesto početne dve nule (00) ukuca plus (+).\nU većini smeštajnih kapaciteta, terasa/balkon se smatra prostorom za konzumiranje cigareta.\nUkoliko smeštajna jedinica ne poseduje terasu/balkon, uobičajeno je da se cigarete konzumiraju izvan objekta.


Peđa Grbin: Ovo je uvreda zdrave pameti, ne znam što sam uopće ovdje radio zadnjih par sati | Kamenjar\nPeđa Grbin: Ovo je uvreda zdrave pameti, ne znam što sam uopće ovdje radio zadnjih par sati\nRadni sastanak članova Predsjedništva SDP-a i Kluba zastupnika te stranke u Hrvatskome saboru završio je u ponedjeljak poslijepodne, nakon četiri i pol sata, bez zaključaka, a Peđa Grbin je ocijenio da se dogodio tek “sastanak radi sastanka”, ali, poručio je, nezadovoljni politikom Davora Brnardića nemaju namjeru izaći iz stranke, nego zastupati one koji su ih izabrali.\n“Zavlačenje, gubljenje vremena”, riječi su kojima je Grbin opisao sastanak.\nNaveo je kako se predlagao kompromis, ali i referendum među članovima stranke treba li SDP na unutarstranačke izbore, “ali ništa nije palo na plodno tlo”.\n“Poslali smo poruku Predsjedništvu i predsjedniku stranke da se zbroje, da probamo još jednom razgovarati sutra, ali da se dođe s konkretnim prijedlozima. Ovakav sastanak radi sastanka mislim da je za ozbiljne ljude vrijeđanje pameti”, ocijenio je Grbin.\nPeđa Grbin: Ne isključujemo mogućnost da pokrenemo i opoziv Krstičevića\nGrbin predlaže moratorij na trenutačne inicijative za raspisivanje referenduma


Na Bilinom Polju se spremaju za meč s Italijom, uskoro adaptacija stadiona - Portal 072info\nIako još uvijek nije zvanično određeno gdje će reprezentacija Bosne i Hercegovine dočekati selekciju Italije u okviru kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020. godine, na Bilinom Polju se spremaju za ovaj meč. Jedan od zahtjeva UEFA-e koji Bilino Polje nije ispunjavalo je sala za novinare s više od stotinu mjesta, a s obzirom da je od ranije poznato da samo ovaj stadion ispunjava rigorozne uvjete za kvalifikacione utakmice, tim s Bilinog Polja je preuzeo stvari u svoje ruke te već krenuo rješavati i taj problem.\nU razgovoru za Klix.ba savjetnik direktora NK Čelik Edin Omić je kazao kako je već sve dogovoreno da se ranija sala u sklopu stadiona koja se koristila za tombolu pretvori u salu za medije.\n“Jedino ta prostorija ima dovoljno kvadrata da primi ne 100 novinara kako je to traženo već čak i 150 novinara. Mi smo već najavili radove za nekih 15-ak dana, a za isto toliko vremena će biti završeni. Tako da zajedno mjesec dana ćemo ispunjavati sve uvjete da na Bilinom Polju ugostimo Italiju”, kazao je Omić.\nDodao je da je to jedini uslov koje stadion u Zenici nije ispunjavao te da je uvjeren da će naša reprezentacija igrati u Zenici.\nU planu je u narednom periodu i proširenje sjeverne i južne tribine za što je potrebna veća podrška ljudima koji vode stadion Bilino Polje, a uz podršku Grada Zenice radit će se na modernizaciji nekih elemenata i lašem pristupu za gledaoce i timove.\nUtakmica s Italijom na rasporedu je 15. novembra.


ZAVRŠNA FAZA PRIPREMA ZA SUDJENJE LJUBIČIĆU\n2003-05-23 HAG/DEN HAAG\nPočetak sudjenja bivšem zapovjedniku Vojne policije HVO u Srednjoj Bosni biće zakazan nakon što optužba i odbrana podnesu pred-raspravne podneske u junu i julu ove godine.\nPripreme za početak sudjenja Pašku Ljubičiću, bivšem zapovjedniku Vojne policije HVO u Vitezu optuženom za masakr u Ahmićima i drugim mjestima u Srednjoj Bosni, ušle su u završnu fazu. Predraspravni sudija El Mahdi je na današnjoj konferenciji o stanju u postupku naložio optužbi da svoj predraspravni podnesak i spisak svjedoka preda najkasnije do 10 juna, dok je odbrana dobila nešto duži rok: do 7. jula ove godine. Datum početka sudjenja za zločine Vojne policije HVO u Srednjoj Bosni biće odredjen nakon toga.\nTomislav Janjić, branitelj Paška Ljubičića, obavijestio je sudiju da su vlasti Bosne i Hercegovine predale odbrani dio dokumenata zatraženih obavezujućim nalogom Tribunala. Najavio je, takodjer, mogućnost da se, u bliskoj budućnosti, obrati vijeću sa zahtjevom da se sličan nalog uputi i vlastima Republike Hrvatske, koje su do sada predale odbrani samo manji dio traženih dokumenata, potrebnih za pripremu sudjenja.\nNa uobičajeno pitanje sudije koji na konferencijama o stanju u postupku svakog optuženog pitaju za zdravlje i uslove pritvora, Paško Ljubičić je danas odgovorio da nema nikakvih zdravstvenih problema i da se osoblje Pritvorske jedinice odnosi prema njemu "više nego korektno". (kraj)\n2001-11-30 PAŠKO LJUBIČIĆ PRED SUDOM\n2001-11-21 PAŠKO LJUBIČIĆ U HAŠKOM PRITVORU\n2004-07-23 DATUM POČETKA SUĐENJA NEIZVJESTAN\nTV Tribunal 148\nMILOŠEVIĆ I MEDIJI: Ono što nije objavljeno – nije se ni dogodilo\nVELIKI PODUHVAT VANDALIZMA: Poruke srušenih bosanskih minareta\nSUĐENJE U NOVEMBRU: Martićev monolog o pravdi i nepravdi\nDEMOGRAF PROTIV DEMOGRAFA: Sukob statistika o etničkom čišćenju Bosanskog Šamca\nTREZOR TUŽILAŠTVA: Dokazi iz Haga preseliće se u bivšu Jugoslaviju


Jovan Ristić | POGLED IZ SVEMIRSKOG BRODA\nTag Archives: Jovan Ristić\nJovan Ristić, direktor Festivala srpskog filma fantastike, najavljuje njegovo 13. izdanje koje će se održati u Studentskom kulturnom centru Beograda od 17. do 20. oktobra.\nAleksandar Tešić predstavlja novitete iz izdavačke kuće „Strahor”, među kojima je i njegov roman „Kletva Kainova 2”, uz jedno iznenađenje za fanove ove horor storije.\nTakođe vas vodimo na promociju romana-prvenca Dušana Paučkovića „Ravan”, koji je predstavljen pre nedelju dana u „Poletu”.\nLeave a comment Posted in radio Tagged Aleksandar Tešić, Dušan Paučković, Festival srpskog filma fantastike, Jovan Ristić, Kletva Kainova 2, Pogled iz svemirskog broda, Ravan\nPredstavljanje u UKS – ”Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike” i “Nova srpska pripovetka”\nPosted by sfpogled on July 2, 2015\nDanas će se, u Velikoj sali Udruženja književnika Srbije (Francuska 7) od 19.00, održati tribina “Iz iskre reči” na kojoj će biti predstavljene dve knjige!\nGosti večeri pod nazivom „Fantastika danas“, Jovan Ristić i Dragan Jovičević predstaviće svoju knjigu „Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike”. Ovaj veliki i ozbiljni poduhvat obuhvata istoriju srpskog (i jugoslovenskog) igranog filma fantastike 1924 – 2014, koju je napisao Jovan Ristić, ali i žanrovsku istorizaciju kratkometražnog filma fantastike (1990 – 2014), koju potpisuje Dragan Jovićević.\nVeče će obogatiti pisac Goran Skrobonja, koji će predstaviti antologiju „Nova srpska pripovetka“. Gosti će, kao veliki poznavaoci domaće scene, govoriti o književnim i filmskim delima iz oblasti fantastike.\nRazgovor vode književnice Gordana Petković i Tamara Lujak.\nLeave a comment Posted in knjiga, tribina Tagged Dragan Jovičević, Goran Skrobonja, Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike, Jovan Ristić, Nova srpska pripovetka, Tamara Lujak\nNa FEST-u predstavljeni “Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike”\nKnjiga Jovana Ristića i Dragana Jovićevića “Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike” predstavljena je na tribini u Domu omladine, u okviru aktuelnog FEST-a. Uz autore tu su bili i Miroljub Stojanović, urednik Filmskog centra Srbije, i Mladen Đorđević, selektor FEST-a. Moderator je bio Ivan Velisavljević.\nNa samom početku razgovora istaknuto je da je sama knjiga jedno “kapitalno izdanje za sprsku fantastiku”, a autori su napomenuli da ih je u tu priču zapravo uveo Festival srpskog filma fantastike, koji je imao i jednu sekciju čije je ime poslužilo za naslov knjige.\nMiroljub Stojanović je istakao kako se, u poslednje vreme, sve više dešava da pojedini domaći autori nisu zadovoljni činjenicom da njihovi filmovi nigde nisu zabeleženi, a da “Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike” najbolje pokazuje značaj proučavanja tog sveta, mada se na nju čekalo “tri sezone”.\nDragan Jovićević je morao da doda da se zapravo čekalo “pet sezona”, ali s ozbirom da su autori 2010. godine, kada se ideja rodila, imali na umu brošuru, a da su na kraju završili sa knjigom – dvojezičnim izdanjem na preko 500 stranica, što znači da je odlaganje omogućilo da se otkriju mnogi bitni podaci, te da su “rasle ambicije kako je i knjiga rasla”.\nJovan Ristić je bio zadužen za “statistiku”, pa je napomenuo da su u knjizi obrađena 166 naslova, po hronologiji, a da nije bilo insistirano na razvrstavanju kratkog i dugog metra. “Da smo se ograničili na dugi metar onda bi priču započeli sa ‘Čudotvornim mačem'”, napomenuo je on i dodao da se on bavio istorijom i vezom srpskog i jugoslovenskog filma, jer se moralo ispratiti šta se dešavalo u tom periodu od 50-60 godina, a da je Jovićević obradio period od 1990-tih.”Možda nismo dali sve odgovore, ali smo postavili dosta pitanja”, zaključio je Ristić.\nMladen Đorđević je upitan da prokomentariše odnos prema fantastici i šta se tu promenilo, a on smatra da “suštinski nije došlo do promene”, da je odnos isti kao i ranije, da se na fantastiku gleda kao na nešto trivijalno, a da u školama imam otpor profesora. “Meni je interesantno pitanje šta je naš srpski film fantastike i da li zaroniti u slovensku mitologiju ili se okrenuti zapadu ili ići na nešto treće”.\nLeave a comment Posted in knjiga, promocija Tagged Dragan Jovičević, Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike, Jovan Ristić\nPredstavljanje knjige “Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike” danas u 10.30\nKao što je i najavljeno… (Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike")\nPosted by sfpogled on February 26, 2015\nLeave a comment Posted in knjiga Tagged Dragan Jovičević, Izgubljeni svetovi srpskog filma fantastike, Jovan Ristić


Šef stavropoljskih saobraćajaca Aleksej Safonov provešće dva naredna meseca u istražnom zatvoru a kasnije će pred sudom, zajedno sa bliskim saradnicama, odgovarati zbog uzimanja mita i organizovanja bande koja je pljačkala vozače.\nVeć na prvom saslušanju pukovnik Safonov je kazao da on nije uređivao vilu u kojoj je živeo, već se uselio kod nevenčane žene kad je kuća bila izgrađena i kupljen skup nameštaj. Istraga ga optužuje da je uzeo namanje 19 miliona rubalja mita (evro je 89 rubalja).\nSamo dva dana pre nego što su objavljene fotografije "pozlaćene vile" najviše rukovodstvo Rusije je raspravljalo kako da se smanji broj sirotinje, jer još uvek više od 12 odsto građana te zemlje živi teško, a mesečna primanja su im manja od najnižeg garantovanog dohotka. Sociolozi tvrde da je oko 20 miliona građana prava sirotinja.\nKad se to zna, jasno je kakva je reakcija bila na objavljene fotografije skupog nameštaja. Onaj ko je pravio tu vilu želeo je da živi u "stavropoljskom Petergofu ili Versaju". Zidovi i plafoni su uređeni kao u nekom muzeju.\nPoznati moskovski politikolog Aleksej Makarkin kaže da vladajućoj partiji Jedinstvenoj Rusiji nije u interesu da se mnogo piše i govori o korupcijskom skandalu, jer su već sredinom septembra izbori za Dumu. Makarkin objašnjava da će mnogi sa pravom postaviti pitanje kad pukovnik saobraćajne policije ima takvu vilu, u kakvim li tek žive generali.\nDa su policajci u Rusiji korumpirani nije novost, ali mnogo je interesantnije to da uprkos visokih zatvorskih kazni broj onih koji hoće da žive na visokoj nozi se ne smanjuje.\nLAŽNI BORAC PROTIV KORUPCIJE\nInteresantno je da je u martu ove godine pukovnik Safonov pozivao na borbu protiv korupcije i obraćao se vozačima preko lokalne TV da ne daju mito policajcima. Saobraćajnu mafiju stavropoljskog kraja hapsila je sada Ruska garda zajedno sa saradnicima Istražnog komiteta Ruske Federacije.\nAleksej Safonov Rusija vesti korumpirani policajci Uhapšen policajac


Maligna oboljenja – kako nastaju i čime se leče « Zlatni lav apoteka Sombor\nMaligna oboljenja – kako nastaju i čime se leče\nRak (lat.cancer) je bolest izazvana nekotrolisanom deobom ćelija u telu. Svaki treći čovek oboljeva od raka u toku svog života. Prevalentnost raka kod žena i muškaraca je slična ali se primarni tumori pojavljuju u različitim organima.\nRak je oboljenje koje nastaje pri genetskim promenama u ćelijama. Sve ćelije u našem organizumu imaju odredjenu funkciju i ograničen životni vek. Svaka ćelija stari i kada prestane da ispunjava svoje funkcije, ona podilazi procesu ćelijske smrti praveći mesto jednoj novoj ćeliji, koja će je zameniti. Ovim putem je priroda napravila hijerarhiju koja služi održanju svih telesnih funkcija i daljeg života. Medjutim, nekada jedna stara, istrošena ćelija ne uspe da bude eliminisana na vreme. Ona iako neispunjava svoju funkciju, zauzima mesto nove zdrave ćelije, koristi sve resurse i deli se, proizvodeći još više “loših” ćelija, koje dalje troše sve resurse i ne vrše niti jednu funkciju. Interesantno je da grupa loših ćelija ima osobine koje joj omogućavaju da brže i lakše preživi od zdravih ćelija.\nNa primer, loše ćelije uspeju duže da izdrže bez hranjivih supstanci ili kiseonika. One se dele mnogo brže i počinju da stvaraju grupe koje se nazivaju tumori. Grupe tumorskih ćelija se guraju u druge delove tkiva i migriraju po celom organizmu stvarajući metastaze. Pojava tumora i metastaza je oboljenje koje mi nazivamo rak.\nKoje su mogućnosti terapije pri ovakvom oboljenju?\nNajčešći i najefektivniji pristup u terapiji raka je hiruško odstranjivanje tumora. Ovo je moguće samo pri oboljenjima gde je tumorko tkivo dostupno operativnoj tehnici. Operacijom se uglavnom odstranja prvobitna i najveća grupa“loših” ćelija. Time se smanjuje broj ćelija koje su dalje opasne za organizam i povećavaju se šansa da pri terapiji lekovima velik broj loših ćelija bude odstranjen.\nPosle operacije najčešće su slede dve terapije:\nŠta su citostatici i kako deluju: Citostatici su grupa lekova koja usporava rast ćelija i pri dugotrajnoj primeni vodi do ćelijske smrti. Sam naziv citostatik, znaci zaustavljanje rasta ćelija.\nKao što smo prethodno pomenuli, ćelije tumora su uspele da izbegnu ćelijskoj smrti i dele se znatno brže od normalnih. To je najvažnija karakteristika tumorskih ćelija i nju koriste citostatici kao osnovni mehanizam dejstva. Citostatici zaustavljaju rast svih ćelija u našem telu ali pošto se tumorske ćelije dele mnogo brže one jače podležu citostaticima.Time postoji dobra šansa za eliminaciju većine tumorskih ćelija ovim lekovima.\nZamislite da je jedna od najvažnijih zadataka ćelije da udvostruči svoju DNK i podeli se na novu i staru ćeliju. To omogućava stvaranje dve ćelije iz jedne i dalji rast tumora. Ćelijska DNK izgleda kao jedan konac na kome su nanizane perlice od četiri različite vrste. Svaka ćelija ima po jednu ovakvu ogrlicu. Kada ćelija počinje da raste i deli se na dve ona mora da naniže i drugu ogrlicu za novonastalu ćeliju. Taj zadatak je centralan za preživljavanje, jer ćelije bez ogrlice ne postoje. Upravo pri ovom zadatku je bitno da tumorske terapije onemoguće stvaranja drugog lanca.\nU citostatike spadaju razne supstance:\nDNK Interkalatori / Alkilirajući agensi – ova grupa supstanci prodire u ćelije koje se dele i vezuje se za njihovu DNK, tj. za već postojeću ogrlicu / lanac. Pri terapiji ovim lekovima u svakoj ćeliji se veliki broj molekula leka hemijskim vezama čvrsto zakači za DNK i smeta tj. obustavlja normalan rad ćelije. To možete da zamislite kao da ćelija pokušava da završi sa nizanjem perli, a molekula leka joj stalno smeta i veže čvorove na konac sa svih strana, tako da nijedna perla više ne može da se uveže u lanac.Sa ovakvim smetnjama i napadom na DNK ćelija ne može da se izbori i pošto joj ništa drugo ne preostaje, ona podleže procesu ćelijske smrti. Time je jedna od iznerviranih tumorski ćelija eliminisana. Od svih terapija raka, ovi alkilirajući agensi se najčešće primenjuju jer su vrlo efikasni i brzo deluju. Najpoznatiji primer je ciklofosfamid (Endoxan).\nAntimetaboliti – ova grupa molekula imitira osnovne sastojke DNK, tj. pojedinačne perlice koje su ćeliji potrebne za deobu. Iako ove molekule veoma sliče osnovnim sastojcima, ćelija ne može da ih razlikuje. Ovi lekovi čim bivaju jednom nanizani, blokiraju dalje stvaranje lanca i ćelija više ne funkcioniše. Najpoznatiji primer je fluorouracil (Efludix), dok se citarabin (Alexan, Cytosar) i gemcitabin (Gemzar, Gitrabin) redje koriste.\nAntraciklini – ova grupa supstanci se vezuje istovremeno za DNK i za enzime koji sintetišu novi lanac. Drugim rečima ovi lekovi se vežu za perlu i konac i blokiraju dalje nizanje. Najpoznatiji primeri su doksorubicin (Adriblastina) i epirubicin (Epirubicin).\nVinka Alkaloidi – Supstance iz Madagaskarske ljubičice, Catharantus roseus,vinkristin i vinblastin igraju ulogu u jednom od poslednjih stadijuma ćelijske deobe tj. kada ćelija već uspe da završi novi lanac. Ovi lekovi se vezuju za stari i novi lanac nakon duplikacije i pritom blokiraju podelu i nastanak nove ćelije.\nTaksani – Pacletaxel i Docetaxel – Ove biljne supstance potiču iz kore i semena drveta tise, Taxus baccatai imaju isti mehanizam dejstva kao i vinka alkaloidi.\nPosle hemioterapije citostaticima pacijenti obično prelaze na terapiju radijacijom.\nPri radijaciji se odredjeni deo tela izlaže zracima radioaktivnih elemenata kobalta (60Co) ili cezijuma(137Ce). Ako bismo pri radijaciji uveličali deo tela koji podleže terapiji videli bismo kako čestice iz radioaktivnih zraka udaraju u ćelije. Ovaj sudar je ključni momenat terapije radijacijom i sastoji se od dva koraka:\nDirektno oštećenje ćelija- Kao i kod hemioterapije sve ćelije podležu oštećenju, ali pošto ćelije tumora gušće naseljavaju oboleli deo tela, većina njih ce biti uništena. Pri prvobitnom sudaru čestica sa ćelijama dolazi do nepovratnog oštećenja DNK, tj. ćelijska ogrlica puca na mnogo mesta i perle se prosipaju na sve strane. To je dobra vest jer ne samo da je ćelija tumora na taj način ubijena nego i njemo pucanje podstiče drugi mnogo vazniji korak.\nAktiviranje imunog sistema, našeg najvećeg oružja za odbranu protiv raka.Ovaj jos interesantniji aspekat radijacije možete da zamislite na sledeći način- ćelije raka nose ogrlice koje su drugačije od ogrlica normalnih ćelija, ali su one vrlo dobro maskirane i ne prepoznaju se u gomili. Naš imuni sistem ima ulogu da patrolira kroz sve ćelije i prepoznaje strane, nepoznate od domaćih, poznatih ćelija. Ovaj sistem veoma dobro funkcioniše kod obrane protiv bakterija i drugih stranih tela ali tumorske ćelije nastaju od normalnih ćelija i jako ih je teško prepoznati. Jedan od načina da se tumorske ćelije razmaskiraju za naš imuni sistem je radijacija.\nPri sudaru veliki deo ćelijskog sastava naprosto puca i čitav njihov sastav se oslobadja. Na ovaj načim odredjene supstance koje nisu prisutne u normalnoj ćeliji (neke nove perle i konci drugih boja)su sada slobodne i očigledne za imuni sistem. Vojska imunog sistema se na taj način koncentriše u tumorskoj regiji i počinje da suzbija sve sada razmaskirane ćelije.\nSve u svemu, radijacija dovodi do ćelijske smrti pri direktnom sudaru i otvarajući ćelijski sastav ukazuje imunom sistemu na strane ćelije. Tako da pri radijaciji imuni sistem igra ključnu ulogu u suzbivanju tumora.


Kuhinjska krpa - set od 3 krpe Teri 45x70cm: Dodatni kuhinjski pribor: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKuhinjska krpa - set od 3 krpe Teri 45x70cm\nKarakteristike proizvoda: Kuhinjska krpa - set od 3 krpe Teri 45x70cm\nSkupljanje: 9 %\nTežina: 230 g/m²\nDodatne informacije: frotirska krpa\nOpis proizvoda: Kuhinjska krpa - set od 3 krpe Teri 45x70cm\nKomplet od tri pamučne kuhinjske krpe. Dimenzije svake krpe iz kompleta su 45x70cm.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 25212\nSifra 25212, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 25212, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


"Histori": Amilija Erhart preživjela pad aviona?\n05/07/2017 | 21:55 | Izvor: RTRS\nAmelija Erhart svjetsku slavu stekla je preletanjem Atlanskog okeana, a njen nestanak iznad Pacifika 1937. godine misterija je koja do danas nije razriješena. Međutim, u Nacionalnom arhivu SAD pronađena je fotografija na kojoj se, kako istraživač Les Kini tvrdi, nalaze Amelija Erhart i njen navigator Fred Nunan na Maršalskim ostrvima poslije njihovog nestanka.\nAmelija ErhartFoto: dailymail.co.uk\nProšlo je 80 godina otkad je Amelija Erhart nestala je iznad Pacifičkog okeana dok je pokušavala da postane prvi ženski pilot da obleti planetu. Uprkos tome što je 1939. godine zvanično proglašena mrtvom, ostaci Amelije i njenog navigatora, Freda Nunana, nikada nisu pronađeni, a prave okolnosti njihovog nestanka oduvijek su bili obavijeni velom misterije.\nEn-Bi-Si tudej emitovao je dio specijalne emisije o Erhartovoj koja treba da bude emitovana na kanalu Histori.\nIstraživač Les Kini pronašao je u Nacionalnom arhivu SAD fotografiju, koja je nekada bila pod oznakom tajnosti. Prema njegovim riječima, fotografija je napravljena 1937. godine na jednom od atola na Maršalskim ostrvima, koji je bio pod japanskom kontrolom.\nNa fotografiji se vide dvoje ljudi bijele puti, za koje je Kini ubijeđen da su Erhartova i Nunan.\nOsim određenih detalja, Kini upućuje i na to da se u pozadini vidi japanski ratni brod kako nosi nešto što bi moglo da bude Amelijin avion.


Vučić na proslavi Dana Rusije: Živelo srpsko-rusko prijateljstvo | N1 Srbija\n12.06.2019. |19.57 |\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Beogradu da Srbija i Rusija imaju strateške i partnerske odnose poštovanja i razumevanja.\nNa svečanosti u Ambasadi Rusije kazao je da je to veliki praznik za "prijateljski, bratski ruski narod", da je to "svetkovina svakog ruskog gradjanina koji poštuje ideale slobodarstva i nezavisnosti".\n"Strateški i partnerski odnosi Srbije i Rusije potvrdjeni su vašom posetom Beogradu (u januaru), ona je ostavila trag u duši srpskog naroda", poručio je Vučić Putinu.\nOn je kazao da je tokom godina u Beogradu "osećao podršku Vučića koji je izuzetno mnogo uradio za razvoj srpsko-ruskih odnosa" i da je "siguran da će u budućnosti uraditi još više".\nAleksandar Vučić Dan Rusije Aleksandar Čepurin\nMnogo nas je, kroz istoriju, koštalo to prijateljstvo.\nU kom su ovi filmu?\nIch bin Stojko\nOvi ako nastave ovako da nas brane, ostacemo samo na beogradskom pasaluku.


Današnjim filmom završićemo priču o mjuziklima, barem za sada. I kako je pre dva meseca ova tema otvorena sa filmom „Kabare“ Boba Fosa, nismo mogli naći prikladniji film da ovu temu zaokruži.\nKosa (Hair) 1979 u režiji Miloša Formana\nRadnje ova dva filma povezane su tragedijom. „Kabare“ govori o dekadenciji koja se stvara iz očaja i nemaštine, u vreme zatišja pred strašnu oluju, dok film „Kosa“ priča o dekadenciji koja se stvara kao bunt protiv užasa i očaja koji već uveliko traju. Stilom i duhom ova dva mjuzikla kao da su dva sveta, pa opet, razlika u godinama dečaka u Hitler jungen uniformi koji peva „Sutra pripada meni“ u „Kabareu“ i mladih iz „Kose“ koji vape „Daj nam sunca“ nije veća od petnestak godina. Oba pričaju o trajnim ranama koje ostaju na svetu kada mržnja zavlada, porukama koje svaka sledeća generacija slatko zaboravi.\nO samom delu „Kosa“ šta reći a da to već nije opšte mesto u modernoj misli koliko i Mocartove sonate? Delo je napisano za scenu Brodveja 1968. od strane dvojice glumaca, Džejmsa Rada i Džeroma Ragnija koji su delo gradili prema svom glumačkom senzibilitetu u trenutku kada je rat u Vijetnamu uveliko grmeo i brojao sve veće i veće žrtve. Mjuzikl je bio automatski hit svog vremena i ubrzo su predstave krenule da niču po celom svetu od koga je nama najznačajnija ona koja se radila u bivšoj Jugoslaviji 1969. godine u režiji Mire Trailović, bila je to četvrta postavka u celom svetu koja je pokupila ovacije kod domaće i kritike i publike i dan danas se pamti kao inzvaredan spektakl.\n1979. godine, „Kosa“ je i dalje aktuelna, nailazi na najboljeg režisera za veliko platno koje je mogla da ima, Miloša Formana, čiji su filmovi poznati po noti humanosti, iz kojih izbija ljubav prema životu.\nSada je 2020. i „Kosa“ je i dalje aktuelna, krik je iz očaja koliko i Munkova slika. Sve miriše da će još dugo, dugo biti aktuelan, ali to je možda sudbina naše civilizacije, da imamo vrhunsku umetnost i istoriju koja se ponavlja.\nVidimo se u septembru. Puno pozdrava svima a naročivo onima koji kreću u školu, sa porukom: Drž’te se!\nФЕШТ - ОШ ,,Вук Караџић" Читлук\nОмен Театар - Београд\nФЕШТ - ОШ ,,Нада Поповић" Крушевац\nМЕШ - Крушевац\nОШ ,,Бранко Радичевић" Крушевац\nЕкономска школа - Крушевац\nОШ "Свети Сава" Читлук\nПремијера Новогодишње представе ДЕДА МРАЗОВА РОКАДА


Jetra i kordiceps\nTo je čini savršenim tkivom za transplataciju, jer će nakon odstranjenja jetrenog tkiva izrasti novo, ukoliko je njena funkcija neozleđena.\nU jetri se obrađuje bilirubin koji našoj stolici daje boju. Kada primetimo promenu boje u stolici treba posumnjati na poremećaj u radu jetre.\nZbog ovako kompleksnih I mnogobrojnih funkcija, ovaj organ je nezamenljiv I njegovo otkazivanje utiče na kompletno funkcionisanje organizma tj. na sve sisteme I organe. Nebriga o kvalitetu našeg života, naročito nemar o stvarima koje unosimo u organizam, bilo putem hrane ili nešto drugo od rđavih navika, velikim delom utiče prvenstveno na zdravlje jetre. Nebriga o zdravlju jetre vodi u jednu od bolesti jetrenog tkiva, kao što su masna jetra, hepatitis, ciroza…\nTags: ciroza jetre hronični hepatitis jetra kordiceps masna jetra Primed 13 Primed13 kordiceps i regeneracija jetre regeneracija jetre\nSve dobrobiti cimeta!!!


CATRICE Nova kolekcija - The Glitterizer paleta senki za oči i Blush box rumenilo\nKada je reč o novim Catrice proizvodima, mene su posebno oduševila dva. U pitanju su paleta sa gliterima i rumenilo Blush box.\nIako, na prvi pogled, nisam mnogo očekivala od ove palete, potpuno sam se zaljubila u nju kada sam probala glitere.\nOva paleta zanimljiva je i zbog načina na koji bi trebalo da se kombinuju senke. Naime, u njoj se nalaze dve bazne senke koje su tamne. One bi prvo trebalo da se nanesu na kapak.\nPreko njih se nanose gliteri kojih ima četiri. Nijanse su veoma lepe i zanimljive. Moje omiljene su ljubičasta i narandžasta.\nOdlično su pigmentovane. Veoma lepo izgledaju i kada se bez baze nanose na kapak. Imaju vrlo lep sjaj. Najbolje se nanose prstima ili mokrom četkom.\nPrilično se truse tako da ja preporučujem da prvo radite oči, vlažnom maramicom skinete višak senke sa lica i tek onda nanosite puder i korektor. Takođe bi bilo dobro da koristite nakon šminkanja i fiksator.\nPreko ovih glitera treba da se nanese jedan od dva topera iz palete. Toperi su potpuno razl…\nPRAJMERI Essence i Catrice\nI Essence i Catrice ove jeseni izbacili su prajmere koji obećavaju manju vidljivost pora. Ja sam oba testirala u isto vreme želeći da vam prenesem utiske i pomognem vam da se odlučite koji od ova dva da izaberete. Iako sam mislila da će oba prajmera da daju sličan efekat, oni su u suštini potpuno različiti i to, koji će vam se dopasti, zavisi od vaših potreba.\nEssence Prime Studio Mattyfying + Pore minimizing\nU pitanju je prajmer sa crnom glinom koji obećava manju vidljivosti pora i matiranje.\nOno što će vas sigurno oduševiti, kada je ovaj proizvod u pitanju, jeste njegov jak i vrlo lep miris. Iako ima intezivan miris, ovaj prajmer mi ipak nije izazvao iritacije.\nIma laganu teksturu, na prvi pogled penastu, ali pod prstima vodenastu, koja se lako raspoređuje po licu. Ja bih vam preporučila da uzimate manju količinu jer, ukoliko preterate, mogu da vam se stvore ljuspice i puder vam se neće lepo naneti.\nSive je boje i sadrži sitne crne tačkice, međutim, kada se utrlja, postane transpare…\nNOVE VODOOTPORNE FORMULE! Essence tečni puder i korektor\nEssence je, ove jeseni, plasirao dva noviteta. U pitanju su #insta perfect tečni puder i stari korektor u novom pakovanju i sa poboljšanom formulom. Ova dva noviteta imaju vodootpornu formulu.\nZnam da su mnoge devojke, kao i ja, jedva čekale da isprobaju oba proizvoda i verujem da su imale visoka očekivanja. Obe verzije starog korektora meni su bile odlične, čak bolje i do nekih skupljih proizvoda. S tim u vezi posebno sam se obradovala kada je nova formula stigla u Srbiju i bila sam prilično nestrpljiva da je isprobam.\nDakle, kao što sam i napisala, u pitanju je vodootporna formula što vam odmah nagoveštava da je proizvod dugotrajan. S druge strane sadrži kompleks vitamina što bi značilo da neguje područje oko očiju i da ga neće isušiti.\nSadrži pigmente koji reflektuju svetlost te pruža zdrav sjaj i prirodniji izgled.\nIma neobičnu teksturu. Gust je, ali ne previše težak što je, bar meni, dosta važno. Odlično je pigmentovan, tako da ima veoma dobro prekrivanje.\nMeđutim, iako nije pot…\nCATRICE Nova kolekcija - The Glitterizer paleta se...\nNOVE VODOOTPORNE FORMULE! Essence tečni puder i ko...


VEŽBE KOJE SU U SKLADU SA VAŠIM GODINAMA: Budite uvek zdravi i vitki! | Happy BSC portal\nVEŽBE KOJE SU U SKLADU SA VAŠIM GODINAMA: Budite uvek zdravi i vitki!\nKad nemaju decu i supruga mnoge žene u svojim dvadesetim hrane se u gradu u društvu prijatelja kada želi i kako žele. Ipak, ovakvim obrocima unosite mnogo više kalorija nego što bi to bio slučaj da sami kuvate. Međutim, mlade devojke nisu spremne da se odreknu društvenog života zbog nekoliko kilograma viška, ali postoji rešenje. U gotovo svakom restoranu postoji bar jedno zdravije jelo, pa se odlučite za njega ili pojedite samo pola porcije onog manje zdravog. Još jedan problem specifičan za dvadesete godine života je preskakanje obroka, a to jednostavno vodi u prejedanje kasnije u toku dana. Zapamtite, telo je pametno i ako niste uneli dovoljno kalorija, bićete gladni uveče kada je najmanje poželjno da jedete.\nU dvadesetim treba da probate što više različitih treninga kako biste za sebe pronašle onaj koji vam najviše odgovara. Preporučuju se četiri kardio treninga nedeljno u trajanju od 30 do 45 minuta. Na kraju takvog treninga obavezno odradite vežbe za jačanje mišića stomaka, koje se sastoje od nekoliko vežbi koje možete odraditi za 15 do 20 minuta.\nŽene koje su tek postale majke smatraju uspehom ako se naspavaju ili uspeju da operu kosu, a pogotovo vežbaju. Ali, u većim gradovima postoje centri u kojima se može vežbati s decom. Ako nemate tu mogućnost ostaju vam video vežbe koje lako možete raditi kod kuće dok beba spava. Takođe, preporučuje se da nakon porođaja odlazite u duge šetnje s bebom u kolicima, jer to garantuje brži povratak u formu. Ako želite da imate dobru liniju u kući morate imati namirnice poput zdravih gotovih jela, ovsenih pahuljica i voća, mlečnih proizvoda s niskim postotkom masti… Umesto kajgane s hlebom radije pojedite testeninu sa sosom od paradajza ili tunjevinu iz konzerve sa salatom.\nSa starenjem se metabolizam usporava, smanjuje se udeo mišićne mase, a sve to pogoduje skupljanju kilograma. Unosom dovoljne količine proteina i redovnom fizičkom aktivnošću možete usporiti taj proces. Takođe, izbegavajte smrznutu hranu i onu iz dostave. Planirajte šta možete brzo da spremite za večeru i setite se da je bolji izbor sendvič s tunjevinom ili piletinom, nego smrznuta pica ili dostava iz kineskog restorana.\nU četrdesetim godinama metabolizam je usporeniji za oko deset posto u odnosu na metabolizam dvadesetogodišnjakinje, a mišići brže gube na masi i masti počinju da se skupljaju oko struka. Sve to direktna je ili indirektna posledica pada nivoa estrogena. Ovo su ključne godine koje će vas održati fizički aktivnom i nezavisnom u trećem dobu. Izdvojite tri do pet dana u nedelji za aerobne aktivnosti u trajanju od 45 do 60 minuta, birajte brzo hodanje ili lagano trčanje i dva do tri puta radite trening snage.