Gdje se nalazite: Početna Članci Program Putevima vukovarskih branitelja\nPosjetite crkvu Sv.Filipa i Jakova i pogledajte dokumentarni film o stradavanju Vukovara i samog objekta crkve .\nU našoj ponudi :\n1. 10-minutni dokumentarac o stradanju Vukovara i samostanskog kompleksa.\n2. Samostanski klaustar sa zvonima oštećenim u ratu\n3. Lik ranjenog Isusa Vukovarskog kojeg je blagoslovio papa Ivan Pavao II, u Osijeku 07.06.2003.\n4. Mramorni oltar Žalosne Gospe, podignut u spomen žrtvama I.svjetskog rata, razbijen u 60 komada u Domovinskom ratu.\n5. Vrijedna samostanska knjižnica\n6. Izložbeni i muzejski prostor s ratnim i poratnim događanjima\n7. Kripta u kojoj su do 1900. G. Pokapani članovi grofovske obitelji Eltz\n8. Krasna panorama s pogledom na Dunav i priobalje\n9. Suvenirnica ( nabožni predmeti, uspomena na stradali Vukovar )


Predstavnik Sjedinjenih Američkih Država u poseti radiju - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Ataše za štampu ambasade Sjedinjenih Američkih Država u Beogradu Brajan Stimler posetio je danas radio Ozon, gde je sa zaposlenima razgovarao o položaju elektronskih medija u Srbiji.Cilj njegove posete je upoznavanje sa problemima lokalnih medija.\nBrajan Stimler je u predhodnom periodu obišao oko 15 radio stanica u Srbiji, i za radio Ozon je konstatovao da je radio Ozon jedan od medija koji ispunjava sve zahteve modernog i uspešnog elektronskog glasila.\nPredstavnik ambasade Sjedinjenih Američkih Država, pohvalio je profesionalnost radija, koji ima obrazovan kadar, dobru tehničku opremljenost i želju za učenjem jer poslodavac radija Ozon ulaže u svoje radnike kroz sve dostupne obuke.\nTeška finansijska situacija u Srbiji nije zaobišla ni radio Ozon, međutim mladost i elan zaposlenih lakše podnosi ekonomsku krizu.\nPrema rečima Brajana Stimlera osnovni problem medija u Srbiji je veliki broj emitera na malom prostoru. To je dobro za građane, jer imaju veći broj izvora, dok je loše za medije jer moraju da dele ionako malu količinu novca.\nMinimalac 17.700 dinara


Nizozemski ministar vanjskih poslova poručio kako bi aktualno primirje u Idlibu trebalo iskoristiti za uvođenje "zone zabrane leta" iznad ovog dijela Sirije | advance.hr vijesti\n6. Ožujak 2020. | 15:54\nNizozemski ministar vanjskih poslova poručio kako bi aktualno primirje u Idlibu trebalo iskoristiti za uvođenje "zone zabrane leta" iznad ovog dijela Sirije\nNizozemski ministar vanjskih poslova, Stef Blok, poručio je danas iz Zagreba, gdje se održava sastanak ministara EU-a, kako bi trenutačni prekid vatre u sirijskoj sjeverozapadnoj provinciji Idlib, dogovoren jučer za vrijeme sastanka Erdogan-Putin u Moskvi, trebalo iskoristiti za uvođenje "zone zabrane leta" iznad Idliba. Blok ovu ideju argumentira na temelju potrebe da se zaštite civilni ciljevi kao što su bolnice. "Bilo bi pametno uvesti zonu zabrane leta. Smatram da su europske zemlje voljne napraviti korak naprijed, kako bi se uvjerilo sve članice UN Vijeća sigurnosti da je potrebno uvođenje zone zabrane leta. To n...\nFoto: Nizozemski MVP Stef Blok na sastanku s američkim državnim tajnikom Mikeom Pompeom u Washingtonu (izvor: YouTube)


Kombinacije narandžaste boje sa drugim bojama - za osećaj topline u domu Istaknut\nNarandžasta boja sa žutom i crvenom bojom stvara interesantne vatrene šeme koje dodaju dubinu njenim dekoracijama i teksturama i stvaraju intiman ambijent. Kombinovanjem različitih nijansi ovih boja dobija se uvek zanimljiv enterijer.\nNarandžasta u kombinaciji sa plavom bojom se koristi često u modernom dizajnu enterijera doma. To su komplementane boje, ali kada se kombinuju stvaraju jedinstven, skladan izgled enterijera. To je sjajna kombinacija posebno za dnevnu sobu i dečju sobu.\nKombinacija narandžaste i bele boje stvara osećaj svežine u enterijeru. Narandžasta boja unosi toplotu i razigranost u prostor, dok ga bela boja osvetljava.\nKombinacija narandžaste i ljubičaste boje je neobična i može biti vrlo elegantna i sofisticirana, ali i atraktivna. Kombinacija posebno skladnih nijansi ovih boja, stvara suptilnu, intimnu, prijatnu atmosferu. Uz malo detalja bele boje dobićete i svetao prostor.\nKombinacija narandžaste i braon boje stvara uvek prijatnu atmosferu. Možete je koristiti u spavaćoj sobi, trpezariji ili dnevnoj sobi. Narandžasta boja pokrivača, ali i detalji narandžaste boje kao što su ukrasni jastuci, ram za slike dodaju toplinu i sofisticiranost tamnobraon nameštaju.\nKombinacija narandžaste i zelene boje je posebno interesantna za moderno kupatilo. Narandžasta boja unosi toplinu, a zelena boja stvara osećaj prirodne svežine. Uz malo bele boje dobićete zaista izgled svetlog i čistog kupatila.\nKombinacija narandžaste i sive boje je veoma moderna. Posebno je interesantna kombinacija za dnevne sobe. Narandžasta boja razbija monotoniju sive boje i dodaje toplinu i energiju u ambijent. Siva boja daje eleganciju i unosi harmoniju.\nKombinacija narandžaste i crne boje je smela i moderna i čest je izbor u savremenom uređenju doma. Ova kombinacija dve snažne boje kreira egzotičan, topao, misteriozan i čak umirujući ambijent. Magija dolazi od nijansi narandžaste boje koje deluju opuštajuće i čine taj prostor vizuelno zanimljivim.\nPročitano 33471 puta\tPoslednji put izmenjeno Nedelja, 12 Januar 2020 11:48\nViše iz ove kategorije « Narandžasta boja unosi vedrinu u dom\tZelena boja unosi prirodu u dom »\nVi ste ovde: Home Uređenje doma Kombinacije narandžaste boje sa drugim bojama - za osećaj topline u domu


Prevencija suicida - oradio.rs\n31.03.2021. · 14:29\nPrema proceni Svetske zdravstvene organizacije (SZO) godišnje u celom svetu umre oko 800.000 ljudi usled samoubistva. Suicid je jedan od najvećih svetskih zdravstvenih problema, prema izveštajima SZO-a. Na sajtu centra Srce koji se bavi pružanjem emotivne podrške osobama u krizi i prevencijom suicida istaknute su i neke od zabrinjavajućih činjenica: procenjuje se da su pokušaji samoubistva oko 20 puta češći nego izvršena samoubistva, a samoubistvo je drugi uzrok smrtnosti osoba među mladima između 15 i 29 godine oba pola.\nPrema republičkom zavou za statistiku u Srbiji je stopa samoubistva u 2015. godini iznosila 15,0 (broj samoubistava na 100.000 stanovnika). Viša je od Evropskog proseka koji iznosi 13,8.\nOvi podaci pokazuje da je ogromna potreba za prevencijom suicida u našoj zemlji. Suicidalne misli nisu odraz kukavičlika, već izražene potrebe za rešavanjem bola, a odalazak na psihoterapiju i traženje pomoći nije i ne sme da bude tabu tema.


Donjeck: Situacija u Donbasu je eksplozivna - 14.02.2022, Sputnik Srbija\nDonjeck: Situacija u Donbasu je eksplozivna\nSituacija na liniji razgraničenja u Donbasu se razvija tako da nešto može da „eksplodira“, ali goruća faza još uvek nije počela, izjavio je portparol Narodne... 14.02.2022, Sputnik Srbija\n„Situacija se ne razvija po mirnom scenariju, već po scenariju kada nešto ipak treba da eksplodira. Mislim na situaciju koja se dešava na kontakt liniji. Goruća faza još uvek nije počela“, rekao je Basurin za televiziju „Rusija 24“.Kako kaže, Donbas ne isključuje mogućnost provokacija Kijeva i priprema se za njih.Istovremeno, Basurin je istakao da DNR nije registrovala povlačenje osoblja misije OEBS-a i da je reč o veštačkoj eskalaciji u medijima. S tim u vezi, dodao je da jeste u toku rotacija osoblja, ali da se to obavlja redovno. Predstavnik DNR je takođe precizirao su Velika Britanija i Sjedinjene Američke Države zaista povukle svoje učesnike u misiji.LNR: Kijev se priprema za pokretanje borbenih dejstavaSa svoje strane, portparol Narodne milicije samoproglašene Luganske Narodne Republike Ivan Filiponenko izjavio je da britanski instruktori zajedno sa ukrajinskom vojskom uvežbavaju gađanje u Donbasu iz protivtenkovskih raketnih sistema „NLAW“.„Britanski instruktori sa pripadnicima 79. desantno-jurišne brigade Oružanih snaga Ukrajine izvode vežbe sa praktičnom paljbom iz 'NLAW' u blizini naselja Dmitrovka koje je pod kontrolom Kijeva u blizini linije razgraničenja. Britanija je te sisteme isporučila Ukrajini krajem januara ove godine“, naglasio je Filiponenko.Prema njegovim rečima, situacija na kontakt liniji je i dalje napeta.On je naveo da ukrajinske snage bezbednosti uvežbavaju noćne borbe u gradskim uslovima u Kramatorsku koji se nalazi u Donjeckoj oblasti pod kontrolom Kijeva, kao i da su rasporedile 12 jedinica oklopne tehnike u području naselja Novotoškovsko pod kontrolom Kijeva u blizini kontakt linije u Donbasu.Borbene grupe ukrajinskih radikala, koje obučavaju zapadni instruktori, preduzimaju mere za pripremu pokretanja borbenih dejstava, upozorio je portparol Narodne milicije LNR. Registrovan je dolazak takozvane „Operacije združenih snaga“ u Donbas, napomenuo je.On je dodao i da ukrajinske nacionalističke formacije pripremaju „zatvorenu diverzantsku mrežu“ za sabotažu i terorističke napade.Lider LNR poručio Kijevu: Bezuspešno pokušavateS druge strane, lider LNR Leonid Pasečnik istakao je da Kijev bezuspešno pokušava da destabilizuje situaciju u Donbasu.Ukrajinska vojska je u poslednje vreme koncentrisala polovinu snaga u Donbasu i redovno granatira ustanike, između ostalog korišćenjem i zabranjene tehnike – turskih udarnih bespilotnih letelica „Bajraktar“, kao i sistema „Smerč“ i „Uragan“. Osim toga, na raspolaganju imaju protivtenkovske raketne sisteme „Džavelin“ koje su isporučile Sjedinjene Američke Države kao vojnu pomoć. Moskva je više puta skretala pažnju Vašingtona i evropskih zemalja da ukrajinske vlasti na sve moguće načine pokušavaju da sabotiraju primenu Minskih sporazuma.\nsvet, donbas, ukrajina, lnr, dnr\n11:03 14.02.2022 (Osveženo: 11:20 14.02.2022)\nSituacija na liniji razgraničenja u Donbasu se razvija tako da nešto može da „eksplodira“, ali goruća faza još uvek nije počela, izjavio je portparol Narodne milicije samoproglašene Donjecke Narodne Republike Eduard Basurin. U Lugansku upozoravaju da se ukrajinska vojska priprema za pokretanje borbenih dejstava.\n„Situacija se ne razvija po mirnom scenariju, već po scenariju kada nešto ipak treba da eksplodira. Mislim na situaciju koja se dešava na kontakt liniji. Goruća faza još uvek nije počela“, rekao je Basurin za televiziju „Rusija 24“.\nKako kaže, Donbas ne isključuje mogućnost provokacija Kijeva i priprema se za njih.\nIstovremeno, Basurin je istakao da DNR nije registrovala povlačenje osoblja misije OEBS-a i da je reč o veštačkoj eskalaciji u medijima. S tim u vezi, dodao je da jeste u toku rotacija osoblja, ali da se to obavlja redovno. Predstavnik DNR je takođe precizirao su Velika Britanija i Sjedinjene Američke Države zaista povukle svoje učesnike u misiji.\nLNR: Kijev se priprema za pokretanje borbenih dejstava\nSa svoje strane, portparol Narodne milicije samoproglašene Luganske Narodne Republike Ivan Filiponenko izjavio je da britanski instruktori zajedno sa ukrajinskom vojskom uvežbavaju gađanje u Donbasu iz protivtenkovskih raketnih sistema „NLAW“.\n„Britanski instruktori sa pripadnicima 79. desantno-jurišne brigade Oružanih snaga Ukrajine izvode vežbe sa praktičnom paljbom iz 'NLAW' u blizini naselja Dmitrovka koje je pod kontrolom Kijeva u blizini linije razgraničenja. Britanija je te sisteme isporučila Ukrajini krajem januara ove godine“, naglasio je Filiponenko.\nPrema njegovim rečima, situacija na kontakt liniji je i dalje napeta.\nOn je naveo da ukrajinske snage bezbednosti uvežbavaju noćne borbe u gradskim uslovima u Kramatorsku koji se nalazi u Donjeckoj oblasti pod kontrolom Kijeva, kao i da su rasporedile 12 jedinica oklopne tehnike u području naselja Novotoškovsko pod kontrolom Kijeva u blizini kontakt linije u Donbasu.\nFiliponenko tvrdi i da komanda Oružanih snaga Ukrajine ubrzano formira jedinicu koja će biti naoružana američkim prenosnim PVO sistemima „Stinger“, kao i da će se obukom jedinica pozabaviti vojni specijalisti iz Kanade.\nBorbene grupe ukrajinskih radikala, koje obučavaju zapadni instruktori, preduzimaju mere za pripremu pokretanja borbenih dejstava, upozorio je portparol Narodne milicije LNR. Registrovan je dolazak takozvane „Operacije združenih snaga“ u Donbas, napomenuo je.\nOn je dodao i da ukrajinske nacionalističke formacije pripremaju „zatvorenu diverzantsku mrežu“ za sabotažu i terorističke napade.\nLider LNR poručio Kijevu: Bezuspešno pokušavate\nS druge strane, lider LNR Leonid Pasečnik istakao je da Kijev bezuspešno pokušava da destabilizuje situaciju u Donbasu.\n„Vidimo naravno da se Kijev iz sve snage trudi da na neki način poljulja, destabilizuje situaciju na teritoriji republika Donbasa, ali vidimo i da mu to ne polazi za rukom“, izjavio je Pasečnik na skupu posvećenom 79. godišnjici oslobođenja Luganska od nacističkih okupatora.\nUkrajinska vojska je u poslednje vreme koncentrisala polovinu snaga u Donbasu i redovno granatira ustanike, između ostalog korišćenjem i zabranjene tehnike – turskih udarnih bespilotnih letelica „Bajraktar“, kao i sistema „Smerč“ i „Uragan“. Osim toga, na raspolaganju imaju protivtenkovske raketne sisteme „Džavelin“ koje su isporučile Sjedinjene Američke Države kao vojnu pomoć. Moskva je više puta skretala pažnju Vašingtona i evropskih zemalja da ukrajinske vlasti na sve moguće načine pokušavaju da sabotiraju primenu Minskih sporazuma.\nLider DNR: Na kontakt liniji 150.000 ukrajinskih vojnika, današnja eksplozija možda i provokacija\n12 Februar, 20:10


Kada se umetnost umeša u primenjenu arhitekturu nastaju zanimljiva rešenja dostupna i oku ljudi koji ne zalaze u muzeje i galerije. Mnoga od njih nose skrivenu poruku povezanu sa sociološkim fenomenima i društvenim kretanjima.\nJedno od takvih umetničkih dela je i neobična ograda, delo američke umetnice Alison Šotc (Alyson Shotz) koja živi i radi u Bruklinu. Ograda od akrila i aluminijuma duga 42 metra, koja se nalazi u Parku Sokratovih skulptura (Socrates Sculpture Park) na Long Ajlendu, lako može naći primenu u savremenoj arhitekturi.\nOsmišljena tako da je gotovo nevidljiva, šalje poruku da ograde među ljudima i njihovim posedima imaju svoju svrhu, ali ih treba učiniti manje oštrim, manje upadljivim i uklopiti u pejzaž okruženja. Alison je u ovoj misiji nesumnjivo uspela, jer je njena ograda u formi optičke iluzije gotovo neprimetna dok joj se sasvim ne približite. Ukoliko su ograde među ljudima neupadljive, veruje ova umetnica, one će psihološki biti manja barijera i podstaći druženje. Istovremeno, sačuvaće se lepota okruženja koje neće presecati niz gvožđa i bedema. Ukoliko ikada uđe u masovnu proizvodnju, uz ogradu Alison Šotc će ići jedinstven slogan - ako je ne vidite, dobro je postavljena!\nPoseban kuriozitet predstavlja tip ograde, dizajnirane u formi starinske „komšijske tarabe”, a od savremenih materijala koji se danas masovno koriste za gradnju sličnih objekata. Uz prirodna reflektujuća svojstva aluminijuma, ogledala od otpornog akrila doprinose efektu nevidljivog zida koji preslikava prizore iz okruženja. Sa smenom godišnjih doba ograda menja svoj izgled i boju.\nKao i svaku inovaciju, i nevidljivu ogradu su uz brojne komentare dočekali i entuzijasti i skeptici. Ovi drugi su iskazali bojazan da bi ovaj tip ograde bio nebezbedan za kućne ljubimce i decu, a naročito za divlje životinje i ptice koje bi mogle zadobiti ozbiljne povrede zbog „zakucavanja” u ogradu koja daje iluziju slobodnog prostora. Ako razmišljamo u tom pravcu, nije preterano bezbedna ni za one koji popiju koju čašicu više.\nFoto: Jeremy I. Thompson


(VIDEO) ŠTA ZNAJU DECA: Zbog ove haljine su joj se smejali na maturi! - Informer\n13:52 Moda i lepota 0\nmondo.rs/informer.rs | 15. 05. 2016.\n(VIDEO) ŠTA ZNAJU DECA: Zbog ove haljine su joj se smejali na maturi!\nMaturantkinja iz Ajove se na maturskoj večeri pojavila u nesvakidašnjoj kreaciji, koju je sama napravila\nElizabet Rasmuson je došla na ideju da sama sebi kreira haljinu za matursko veče i da ne potroši mnogo novca za večernju toaletu.\nZAVIRITE U GARDEROBER: Šta bogata naslednica najviše voli?\nZato je zamolila porodicu i prijatelje da joj pomognu kako bi napravila haljinu. Svi su se angažovali oko toga da sakupe što više papirića (omotača) od žvaka!\nSakupili su toliko paprića da je uspela da napravi i prsluk svom dečku za to specijalno veče,.\nElizabet kaže da su joj se neke devojke smejale što je bukvalno obula papir na sebe, ali nju baš briga, kako kaže "njena haljina je unikat".\nhaljina matura žvake kreacija\nOD BESKUĆNICE DO MILIONERKE! I to zahvaljujući haljini od bombona!\n(FOTO) OBOŽAVA NJEN RAD! Džej Lo ponovo u haljini srpske modne kreatorke!\n18:56 Moda i lepota 0


02/12/2014 | 22:14\nSrbija nema mogućnost da dovede u pitanje preostala dva projekta iz energetskog sporazuma sa Rusijom zbog odustajanja od Južnog toka, izjavio je ministar energetike Aleksandar Antić i dodao da Srbija ima planove za alernativno snabdevanje gasom.\nAntić je za B92 rekao da je naftno-gasni sporazum sa Rusijom potpisan u januaru 2008, a u septembru ratifikovan u Skupštini Srbije i u sebi ne sadrži bilo kakvu odrednicu kojim se projekti dovode u vezu.\nTaj sporazum je pored izgradnje deonice gasovoda Južni tok u Srbiji, obuhvatio i prodaju Naftne industrije Srbije ruskom Gazpromneftu i izgradnju podzemnog skladišta gasa u Banatskom Dvoru tako da Gazprom dobije 51 odsto vlasništva.\n"Ne postoji direktna, eksplicitna veza, ni bilo kakav ugovorni element kojim mi to možemo da dovedemo u pitanje", rekao je srpski ministar energetike, dodajući da do sada nije bilo zvanične komunikacije između Rusije i Srbije oko otkazivanja projekta gasovoda.\n"Bilo kakva najava da se dovodi u pitanje projekat Južni tok nije dobra vest za Srbiju. To je loša vest i za građane Srbije. Srbija je od 2008. uložila mnogo energije i mnogo nade u taj projekat i učinila sve da bi se Južni tok realizovao", rekao je Antić.\nOn je ocenio i da predsednik Rusije Vladimir Putin u Turskoj nije rekao ništa različito od odnoga što je rekao polovinom novembra u Srbiji, a to je da će budućnost Južnog toka zavisiti od dogovora sa EU.\n"Dajte da dozvolimo danima i nedeljama pred nama da pokažu kakva će definitivno biti sudbina Južnog toka", rekao je Antić i dodao da Srbija ima planove i za alternativne pravce snabdevanja gasom, a to je da se kroz dvosmerne gasovode (interkonekcije) sa okolnim državama obezbedi diversifikacija pravaca i izvora snabdevanja.\n"Prioritet i ono što je budžetu za 2015. godinu je nastavak izgradnje gasne interkonekcije sa Bugarskom", rekao je on i dodao da se interkonekcijama otvara mogućnost za snabdevanje gasom iz Azerbejdžana ili da se Srbija nakači na neki veći gasovod.\n`Beneficirani` ručak u NBS i za familiju i prijatelje\nIvanuša: Najbrže pogoršanje u Srbiji, potrebne dodatne mere\nKinezi u Nišu: Sade povrće u žardinjerama, da zemlja ne ostane neiskorišćena...


OSTADE ČOVEK U ŠOKU Razbojnici napravili sačekušu USRED PRESTONICE, napali ga zbog skupocenog bicikla?!\n10:01h TAIROVIĆKA NE PRESTAJE DA ZGRĆE LOVU NA SVADBAMA: Tea pesmu pevala 47 puta i uzela skoro 15.000 evra!\nBOKSERI TZV. KOSOVA TREĆI PUT VRAĆENI U PRIŠTINU Iz lažne države sada PRETE! 61\t225\nAleksandar Knezevic\t 08.10.2021. 23:44h\nProfesionalni britanski biciklista, Aleksandar Ričardson, doživeo je veliku neprijatnost tokom treninga u Londonu.\nOn je završavao sa treningom kada je ugledao grupu od četiri čoveka sumnjivog izgleda sa dva motora. Čim ih je primetio, pokušao je da pobegne, međutim, razbojnici su motorima bili brže od njega na bicikli.\nStigli su ga i oteli biciklu znajući da vredi više od 10.000 funti, a pošto Ričardson nije želeo da se odrekne bicikle, napadači su pretili velikom mačetom pre nego što su sa "plenom" napustili mesto zločina.\n- Video sam ih pre nego što su oni videli mene. Sedeli su pored puta i nešto čekali. Pomislio sam: "O Bože, ovo nije dobro." pa sam okrenuo biciklu i punom brzinom krenuo prema jednom kafiću. Motorima su krenuli prema meni i oborili me udarcem mopeda. Hteli su da uzmu biciklu, ali sam je držao za zadnji točak. Drugi moped je vukao bicikli i mene po podu otprilike 75 metara, a onda su izvukli ogromnu mačetu - rekao je Ričardson za britanski "San" i nastavio:\n- Pomislite na svoj normalni kuhinjski nož, ovo je bilo tri ili četiri puta veće. U tom trenutku sam pomislio: "To je to." i pustio sam biciklu. Moje zdravlje je bilo ugroženo i nisam imao izlaz iz situacije pa sam morao da se odreknem bicikle.\nSrećom, biciklista nije doživeo ozbiljnije povrede tokom napada. Na profilu na Instagramu je sa pratiocima podelio svoju priču i fotografiju isečenog lakta.\nOn je poručio da ga je ubrzo nakon incidenta pokupila supruga, a uputio je i apel građanima da budu oprezni u pomenutom delu grada.\nNASTAVLJAJU SE IZOPAČENI NAPADI NA SNEŽANU BORJAN: Supruga Zvezdinog golmana se OGLASILA i zamolila fanove da joj UČINE OVO (FOTO)\nDEVOJKA OPTUŽILA NIKA KIRJOSA ZA NASILJE: Isti je kao i Saša Zverev! POLICIJA MORALA DA INTERVENIŠE I RAZDVOJI PAR!\nSLUČAJU SILOVANJA U LAS VEGASU SE NAZIRE KRAJ: Ronaldo PRIZNAO GNUSAN ČIN, ali neće biti kažnjen?!\nTAIROVIĆKA NE PRESTAJE DA ZGRĆE LOVU NA SVADBAMA: Tea pesmu pevala 47 puta i uzela skoro 15.000 evra!\nISPOVEST BIVŠEG POLICAJCA KOJI JE UMALO UHAPŠEN ZBOG UBISTVA ĐOKIĆA: Dođem kući, a na TV ja u zatvoru! Sve je bilo kao na filmu


Srpski dvosed i četvorosed trijumfalno za finale | Kajakaški savez Srbije\nSrpski dvosed i četvorosed trijumfalno za finale\nDruga sesija prvog dana takmičenja na Prvenstvu Evrope u kajaku i kanuu za juniore i mlađe seniore 2022. čiji je domaćin srpska prestonica i prelepa Ada Ciganlija donela je slavlje u srpskom timu nakon fantastičnih trka naših juniorki i mlađih seniora u konkurencijama dvosed i četvorosed.\nPrvo mesto i aplauz dana pobrale su u disciplini K2-500 juniorke Dina Bacelj i Dunja Stanojev vremenom 1:48.78 čime su izborile finale koje će se održati 26. juna 2022. sa početkom od 14:02 časa.\nUsledila je briljantna vožnja na Savskom jezeru srpskog četvoroseda u disciplini K4-500 juniori i u sastavu: Stefan Vrdoljak, Nikola Kovačević, Luka Stojkov, Branko Lagundžić koji su svojim preformansom publiku digli na noge i na kraju doživeli ovacije. Prvo mesto u kvalifkacijama osvojili su vremenom 1:24.42. Za zlatnu medalju boriće se 26. juna od 14:38 časova.\nPriliku da se bore za finala imaće i srpski takmičari koji su u kvalifikacijama prvog dana takmičenja ostvarili plasmane vredne polufinala.\nK2-500JUN Luka Manjenčić, Strahinja Dragosavljević – 4. mesto (1:39.75)\nK2-500U23 Danilo Živković, Miloš Stojkov – 4. mesto (1:37.18)\nK2-500U23 Anastazija Bajuk, Olivera Mihajlović – 4. mesto (1:52.25)\nK4-500JUN Veljko Vještica, Nikolas Andrić, Mihajlo Dadić, Luka Manjenčić – 7. mesto (1:30.74)\nFinalnu trku u disciplini K1-1000 Bojan Zdelar će veslati 25. juna 2022. sa početkom od 9:56 časova, dok će se za zlato u disciplini K1-500 boriti 26. juna od 10:14 časova. Dunju Stanojev u disciplini K1-500 borba za medalju čeka 26. juna u 9:10 časova. U disciplini K1-1000 naša Olivera Mihajlović finalnu trku veslaće 25. juna u 10:38 časova, dok kanuistkinja Tijana Arsić finalnu trku u disciplini C1-500 vesla 26. juna u 9:51 čas.\nDrugog dana Šampionata Evrope za junore i mlađe seniore boje Srbije braniće 18 posada. U prepodnevnom programu naši takmičari veslaće polufinala u disciplinama na 1000 i 500 metara, dok će se u poslepodnevnom programu srpske posade boriti u kvalifikacijama u disciplinama na 200 metara.\nRaspored trka naših takmičara drugog dana Evropskog prvenstva\n09:00 polufinale K1-500JUN Aleksandar Jovanović\n09:35 polufinale K1-500U23 Marija Dostanić\n10:00 polufinale K2-500JUN Luka Manjenčić, Strahinja Dragosavljević\n10:20 polufinale K2-500U23 Danilo Živković, Miloš Stojkov\n10:30 polufinale K2-500U23 Anastazija Bajuk, Olivera Mihajlović\n11:04 polufinale K1-1000JUN Luka Manjenčić\n11:18 polufinale K1-1000JUN Katalin Gere\n12:00 polufinale K2-1000JUN Igor Subotić, Nikolas Andrić\n12:14 polufinale K2-1000U23 Filip Ratkov, Miodrag Ikadinović


Pasta za Izbeljivanje zuba sa ektraktom papaje ORGANIC | Ecodenta | Ecobeauty Online\nPasta za zube sa efektom izbeljivanja zuba sa ektraktom papaje ORGANIC 75ml\nEcodenta ORGANIC WHITENING je sertifikovana organska pasta za izbeljivanje zuba s ekstraktom papaje za efektivno izbeljivanje zuba. Ova zubna pasta sadrži prirodni ekstrakt papaje, napravljen od fermentiranog ploda papaje, koji ima učinak izbeljivanja bez oštećenja osetljive gleđi zuba. Ekstrakt papaje uklanja kamenac (zbog čega zubi izgledaju žuto) i usporava stvaranje novih naslaga i kamenca. Iako ova pasta za zube sadrži i Mentha Piperitu ili esencijalno ulje mente, ova pasta za zube za izbeljivanje ima voćni ukus zbog ekstrakta papaje. Nije poželjno da je koriste deca mlađa od 6 godina, jer sadrži fluor.\nSve zubne paste iz Ecodente, uključujući ovu izbeljujuću pastu, sadrže kalijumov citrat koji pruža zaštitnu barijeru oko zubne gleđi, osiguravajući da su vaši zubi zaštićeniji od štetnih spoljnih uticaja. Dodatno ova organska pasta sadrži ekstrakt aloja vere zbog svojih hranjivih svojstava, kao i ksilitol zbog svog ponovnog mineralizirajućeg delovanja na gleđ.\nFluor, obratite se svom stomatologu ili svom lekaru. Glycerin, Hydrated Silica, Aqua, Aloe Barbadensis Leaf Juice*, Carica Papaya (Papaya) Fruit Extract, Xylitol, Cellulose Gum, Sodium Coco-Sulfate, Mentha Piperita (Peppermint) Oil*(Limonene), Aroma, Sodium Fluoride, Citric Acid, Sodium Hydroxide, Potassium Sorbate, Sodium Benzoate. Contains Sodium Fluoride. *10 % of Organic Ingredients 99,7% of Natural Origin Ingredients\nDa, Ecodenta BLACK WHITENING je crna pasta za bele zube. Pune prirode, sa crnim ugljem + Teavigo ™, supstance koja štiti od zubnog kamenca, pruža nežn..\n569,00 RSD 599,00 RSD\nPasta za izbeljivanje zuba sa citrusima Ecodenta EXPERT LINE EXCEPTIONAL WHITENING 100ml\nEcodenta EXPERT LINE EXCEPTIONAL WHITENING pasta za zube sadrži čak 99% sastojaka prirodnog porekla. Bergamot + limunska eterična ulja + kalident u ko..\nPasta za sveobuhvatnu negu zuba Ecodenta EXPERT LINE WELL-BEING 100ml\nEcodenta EXPERT LINE WELL-BEING pasta za zube je razvijena posebno za one koji su osetljivi na mentu ili jednostavno ne vole njen ukus. Ova pasta štit..\nPasta za osetljive zube i desni sa soli Ecodenta ORGANIC SENSITIVITY RELIEF 75ml\nEcodenta Organic Sensitivity Relief je sertifikovana i potpuno veganska pasta za zube sa soli. Ova zubna pasta efikasno ublažava osetljivost zuba, pom..\n535,20 RSD 669,00 RSD\n594,00 RSD 661,00 RSD


Vidić u najboljoj ekipi godine - Bizlife.rs\nVidić u najboljoj ekipi godine\n21:44 Cirih, 09/01/2012\nSrpski fudbaler Nemanja Vidić izabran je večeras u najbolji tim godine u izboru Svetske fudbalske federacije (FIFA) i profesionalnog udruženja fudbalera FIFpro.\nVidić se našao u prvom timu zajedno sa svojim saigračem Vejnom Runijem, dok su ostalih devet igrača iz španskih velikana Reala i Barse. Barselona ima petoricu fudbalera u najboljih 11, a Real devet.\nPrema izboru FIFA i FIFpro, među najboljih 11 našli su se golman Reala Iker Kasiljas, njegov saigrač i odbrambeni fudbaler Serhio Ramos, Nemanja Vidić i defanzivci Barselone Dani Alveš i Đerard Pike. U veznom redu nalaze se igrači Barselone Ćavi i Andres Inijesta i fudbaler Reala Ćabi Alonso. U napadu su Argentinac Lionel Mesi iz Barselone i Portugalac Kristijano Ronaldo iz Reala, a društvo im pravi Vejn Runi.\nGvardiola najbolji trener 2011\nTrenera Barselone Hosepa Pepa Gvardiolu izabrala je večeras FIFA za najboljeg trenera u protekloj godini na gala večeri u Cirihu.\nGvardiola je po prijemu nagrade istakao da želi da trofej podeli sa trenerom Reala Žozeom Murinjom sa kojim je u toj godini vodio veliku borbu zbog koje je i dobio priznanje.\n„Želeo bih ovo priznanje da podelim sa Žozeom Murinjom i da ga posvetim mnogima koji su u poslednjih 100 godina svojim radom proslavili fudbalski klub Barselona“, kazao je Gvardiola.\nOn je u prošloj godini sa katalonskim klubom osvojio prvenstvo Španije, Ligu šampiona i klupsko prvenstvo sveta.\nMesi najbolji u 2011.\nArgentinac Lionel Mesi osvojio je nagradu FIFA Zlatna lopta za 2011. i tako treći put zaredom poneo titulu najboljeg fudbalera na svetu.\n„Ovo je za mene posebno priznanje i ovaj lični uspeh želim da podelim sa klupskim kolegom Ćavijem i svima koji su mi pomogli da ga postignem“, rekao je Mesi prilikom dodele priznanja na gala večeri u Cirihu.\nOn je u najužem izboru prestigao svog saigrača Ćavija i fudbalera Reala iz Madrida Kristijana Ronalda. Fudbaler Barselone je prvi igrač, posle Francuza Mišela Platinija, koji je tri puta zaredom uspeo da osvoji nagradu za najboljeg. Pre njega najbolji su po tri puta bili i Brazilac Ronaldo i Francuz Zinedin Zidan, ali oni nisu uzastopno osvajali priznanje.\nMesi je u protekloj godini osvojio Superkup i prvenstvo Španije, Ligu šampiona i Svetsko klupsko prvenstvo. Rođen je 24. juna 1987. godine u Rozariju u Argentini, gde je počeo karijeru u ekipi Njuvels Old Bojs, odakle je 2000. prešao u Barselonu.


Politički profit i Rame i Vučića | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nPolitički profit i Rame i Vučića\nNeprijateljstvo je kulminiralo kada je Rama konstatovao da dvije države imaju različite stavove o Kosovu (Reuters)\nDugo očekivani susret premijera Srbije i Albanije, Aleksandra Vučića i Edija Rame, protekao je onako kako godinama protiču srpsko-albanski odnosi. Atmosfera zategnuta do pucanja, namrgođena lica, varnice i – umesto pesnica – pokoja pridika. Neprijateljstvo je kulminiralo kada je Rama konstatovao da dve države oko Kosova imaju različite stavove, ali da je nezavisnost Kosova “realnost jedna i neupitna, kako regionalna, tako i evropska, i mora se poštovati”, te da ćemo “što pre Srbija to prihvati, brže kao region ići napred”.\nNije mnogo trebalo srpskom premijeru da iskoči iz poze budističkog monaha i fingirane strpljivosti, koja je rezervisana za druge prilike, ali ne i za gosta iz Albanije, te je “diplomatski” podviknuo u mikrofon, uz nabijanje na nos to što je albansku delegaciju domaćinski ugostio i “udomio”, ali da ne može da trpi da neko ponižava Srbiju u Beogradu.\nAko je stvarno Rama planirao provokaciju, što tvrde srpski zvaničnici, zašto je onda srpski premijer naseo na nju i dopustio albanskom kolegi da izvuče iz njega radikalsku reakciju i tako mangupski poentira?\nMoglo je to elegantnije i sa više šlifa da se uradi. Dovoljno je bilo podsetiti gosta na zvaničan stav Srbije o Kosovu, ali da, uprkos različitostima, možemo da radimo na poboljšanju odnosa. Ako je stvarno Rama planirao provokaciju, što tvrde srpski zvaničnici, zašto je onda srpski premijer naseo na nju i dopustio albanskom kolegi da izvuče iz njega radikalsku reakciju i tako mangupski poentira? Prevedeno na sportski rečnik – 2:0 u gostima, računajući dron sa mapom “velike Albanije” na stadionu Partizana, kada je prekinuta utakmica Srbija – Albanija.\nAko je to što je Rama rekao stvarno toliko velika provokacija, zašto onda albanskom premijeru nije uskraćeno gostoprimstvo i odatle – pravac Tirana? Ili, zašto bar nije albanski ambasador u Beogradu poslat kući? Uprkos svemu, ova poseta, prva na ovom nivou posle skoro 70 godina, omogućila je politički profit, i to obojici premijera. Poene su dobili, ali svako u svom dvorištu. Rama je “kupio” Albance iskrenim nastupom usred Beograda i ne dotiču ga previše primedbe Srba da je to bilo nediplomatski.\nA ko je izdao Kosovo?\nVučiću, s druge strane, odgovara svaka kriza – veštačka ili stvarna – koja će da skrene fokus javnosti sa gorućih tema: niskog standarda, smanjenja plata i penzija… Dok tabloidni mediji bruje o tome kako nas je uvredio “Rama – Šiptar bez blama” lakše se podnose mere štednje i ostali stiskavci već kompresovanih kućnih budžeta koje Vlada nameće. I, još jedna stvar: možda Vučić nije imao mnogo izbora i Ramina diplomatska eskapada došla mu je kao dar s neba u nedelji kada se njegov bivši lider, ultranacionalista i optuženi za ratne zločine Vojislav Šešelj, vraća iz Haga. Kako je drugačije mogao da reaguje premijer koji je opsednut rejtinzima i javnim mnjenjem? Nije Vučić tako hrabar lider kakvim se predstavlja. Da je bio pomirljiv, možda bi deo članova njegove Srpske napredne stranke, koji su do juče bili Šešeljevi radikali, mogao da mu zameri izdaju i priznavanje nezavisnosti Kosova.\nMožda Vučić nije imao mnogo izbora i Ramina diplomatska eskapada došla mu je kao dar s neba u nedelji kada se njegov bivši lider, ultranacionalista i optuženi za ratne zločine Vojislav Šešelj, vraća iz Haga.\nSrpski zvaničnici se po pitanju nezavisnosti Kosova ponašaju u maniru “znamo mi to dobro, samo nam ne pominjite”. Većina zapadnih zemalja sa kojima Srbija sarađuje i od kojih zavisi budućnost Zapadnog Balkana već je priznala kosovsku nezavisnost. Rama je rekao glasno ono što se u zvaničnim krugovima izgovara šapatom, ono što je realnost, a ne neka fatamorgana sadržana u preambuli Ustava, u kojoj je navedeno da je “Kosovo neotuđivi deo Srbije”. Međutim, o suverenitetu na Kosovu mnogo više govori Briselski sporazum, koji uvažava realnost na terenu više nego najviši pravni akt Srbije izglasan na referendum bez učešća kosovskih Albanaca.\nBriselski sporazum potpisali su Vučić i bivši premijer, a sada šef diplomatije Ivica Dačić. Važeći Ustav se mora poštovati, ali kako? Je li treba da se pravimo blesavi? Ako nam je lakše tako, možemo da ubedimo sebe da smo intergalaktička sila, ali to neće pomoći. Ako je neko ubeđen da je Kosovo Srbija – ode u Prištinu, svrati na kiosk – kad tamo ne primaju srpske dinare. Tada ga odžepare i on hoće da prijavi krađu Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije – kad ono tamo kosovska policija. Ako insistira na srpskoj policiji, onda pravac Vranje, ali mu oni u tome neće pomoći, jer nemaju nikakve ingerencije “down there”.\nOvakvi incidenti su kao lakmus papir za civilizacijski nivo naroda regiona. I sada smo mogli da vidimo kako sve vrca od palanačkog duha – zaostalost i nizak stepen političke kulture, koji pothranjuju jeftini mediji. Ništa bolje nije trebalo ni očekivati kada su ministri dočekali albansku delegaciju namršteni, kao mlada koju prisiljavaju da se uda, a ona preko volje staje pred matičara.\nKo će čekati 34 sekunde?\nKao i u slučaju dron, kada je u Prištini i Tirani slavljen prekid utakmice, sada se slavi sastanak bez rezultata. Cilj sastanka je bio otopljavanje odnosa Begrada i Tirane, početak razumevanja dva suprotstavljena naroda. To se nije desilo, ali na obe strane imamo slavlje zbog reakcija premijera i pljuvanje druge strane.\nMediji u Srbiji su zaključili da je prva Ramina provokacija bilo to što je Vučić čekao albanskog premijera 34 sekunde da izađe iz automobila. Nije valjda srpski premijer toliki nervčik da mu je dovoljno pola minuta da izgubi strpljenje. Novinari valjda misle da je uobičajeno da zvaničnici iskaču iz auta u pokretu. Mediji su zaključili i da je Rama obuo cipele s debelim đonom da bi izgledao viši od Vučića, zatim da je kokainski zavisnik, a objavljene su i fotografije sa nudističke plaže. To, po sudu skudoumnih urednika, dokazuje da je neko perverznjak.\nSigurno je da Srbi danas bolje žive na Kosovu nego što su pre 10 godina živeli, ali i dalje se dešavaju napadi na povratnike i njihovu imovinu, i dalje je upitna sloboda kretanja van svojih enklava.\nAlbancima iz Preševa zamereno je da su Ramu dočekali kao svog premijera. U gradiću je bilo nekoliko bilborda koji su se na taj način obraćali gostu. Ali, to je karakteristika malih naroda, da uvek naginju matici ili nekim velikim zaštitnicima. Kako doživljavaju premijera Srbije u Banjoj Luci, ili premijera Hrvatske u zapadnom dijelu Mostara? Mnogim Bošnjacima u Sandžaku bliže je Sarajevo od Beograda i često se navija za Tursku kada igra protiv Srbije. Nismo li pre samo mesec dana, tokom posete ruskog predsednika Vladimira Putina, bili svedoci transparenata “Putin naš predsednik”?\nRama je izjavio da Albanci na jugu Srbije imaju manje prava od Srba na Kosovu. Tu je albanski premijer došao na klizav teren manjinskih prava na Balkanu. Sigurno je da Srbi danas bolje žive na Kosovu nego što su pre 10 godina živeli, ali i dalje se dešavaju napadi na povratnike i njihovu imovinu, i dalje je upitna sloboda kretanja van svojih enklava. Interesantno je da je Rama pomenuo prava Srba na Kosovu, ali ne i Srba u Albaniji, koji su albanizovani, a do skora nisu ni smeli da se tako izjašnjavaju.\n‘Bez muke nema nauke’\nŠkole na manjinskim jezicima su bile decenijama zabranjene te je srpski jezik tek od skoro počeo da se uči, i to u privatnim školama, što su organizovali uglavnom sami lokalni Srbi i Crnogorci. Albanija je, pod uticajem Evropske unije, tek u januaru 2014. godine otvorila školu sa nastavom na srpskom jeziku. Za vreme Envera Hoxhe nealbanska imena i prezimena gotovo da su nestala.\nZa razliku od Srba u Albaniji, Albanci na jugu centralne Srbije imaju pravo na svoj jezik i pismo, medije na svom jeziku, u školama se nastava odvija na albanskom jeziku. Imaju Albanci na jugu Srbije svojih problema i verovatno se susreću sa diskriminacijom prilikom zapošljavanja, žale se na militarizaciju tog regiona, nerazvijenost, u Preševu je čak 58 odsto nezaposlenih… Videli smo koliko je malo potrebno da Albanci u centralnoj Srbiji postanu meta huligana.\nImaju Albanci na jugu Srbije svojih problema i verovatno se susreću sa diskriminacijom prilikom zapošljavanja, žale se na militarizaciju tog regiona, nerazvijenost, u Preševu je čak 58 odsto nezaposlenih…\nIma tema za razgovor između srpskog i albanskog premijera, stvari koje su u obostranom interesu i ovaj susret će morati da se ponovi, ali uz manje tenzija. Sam Rama je izrazio želju i rekao da će biti teško citirajući – i to na srpskom jeziku – poslovicu “Bez muke nema nauke”. Zato, Edi Rama, dođi opet nama, ali sledeći put imaj u vidu koliko smo osetljivi.


Uncategorized Archives - Agro Info Tel\nComments Off on Smederevka autohtona, rodna sorta grožđa\nSmederevka autohtona sorta – Smederevka je sorta vinove loze za koju se može reći da je proslavila smederevsko vinogorije a sticajem raznih okolnosti se sve više gubi sa ovih prostora. Sorta koja se kotira kao autohtona balkanska a bez preterivanja može se reći i autohtona srpska, koja se gaji i u Bugarskoj, Makedoniji, Grčkoj i Turskoj pa čak i u Rusiji. ...\tRead More »\nFosfor , kalijum – njihov značaj za razvoj pšenice\nComments Off on Fosfor , kalijum – njihov značaj za razvoj pšenice\nFosfor , kalijum u pšenici – Ove jeseni setva pšenice je kasnila, zemljište je bilo suvo i seme je teško moglo da klija. Bilo je važno da se priprema zemljišta izvrši najbolje moguće i mnogi su posejali pšenicu u novembru , van optimalnih rokova setve, sve se nadajući kiši. Vrlo je važno bilo u zemljište uneti fosfor i kalijum da ...\tRead More »\nKukuruz ponovo na prvom mestu, Berza 13-16. 11 2018.\nComments Off on Kukuruz ponovo na prvom mestu, Berza 13-16. 11 2018.\nKukuruz ponovo – Posle dužeg vremena kukuruz je uzeo količinski primat u trgovanju na organizovanom robno berzanskom tržištu. Zaključivani su i ugovori za kukuruz sa odloženom isporukom do kraja januara i februara 2019. godine. Slaba prohodnost plovnog puta Dunavom i neizvesnost do kada će takva situacija da potraje i dalje se nastavlja. Ukupan promet na „Produktnoj berzi“ za ovu nedelju ...\tRead More »\nStajnjak u zasadu trešnje svake četvrte godine\nComments Off on Stajnjak u zasadu trešnje svake četvrte godine\nStajnjak u zasadu trešnje – Đubrenje je jedna od osnovnih agrotehničkih mera u savremenoj proizvodnji trešnje. Đubrenje ima za cilj povećanje prinosa, poboljšanje kvaliteta plodova, kao i popravku fizičkih, hemijskih i bioloških osobina zemljišta. Đubrenje treba da omogući ravnotežu izmeću vegetativnog rasta i rodnosti. Efikasnost đubrenja zavisi od: osobine zemljišta, načina održavanja zemljišta, primene navodnjavanja, stanja zemljišta (temperature i vlažnost) ...\tRead More »\nComments Off on Kvalitet pšenice doprinosi ceni na tržištu ?\nKvalitet pšenice – Često se postavlja pitanje kvaliteta pšenice a to podrazumeva sledeće: Kvalitet pšenice određuje se : – organoleptičkim svojstvima – sadržajem i vrstom primesa – sadržajem vode – hektolitarskom masom – kvalitetnom klasom, određenom na osnovu procenta sirovih proteina i sedimentacione vrednosti – prisustvom štetočina – prisustvom mikroorganizama i – prisustvom ostataka sredstava za zaštitu bilja, uništenje korova i ...\tRead More »\nOptimalno vreme berbe jabuka određuje vreme čuvanja\nComments Off on Optimalno vreme berbe jabuka određuje vreme čuvanja\nOptimalno vreme berbe – ODREĐIVANJE OPTIMALNOG VREMENA BERBE JABUKE Berba plodova predstavlja jedan od najvažnijih trenutaka u savremenoj tehnologiji gajenja voća. Jabuka spada u grupu voćnih vrsta čiji plodovi pojedinih sorti u svežem stanju mogu dugo da se čuvaju , korišćenjem savremenih metoda. Plodovi jabuke namenjeni za duže čuvanje treba da se beru u fazi rane zrelosti. Zrelost plodova u ...\tRead More »\nBorovnica savetovanje auksini , giberelini hormoni rasta\nComments Off on Borovnica savetovanje auksini , giberelini hormoni rasta\nBorovnica savetovanje –\tRead More »\nHloroza leti počinje , primenite helat gvožđa\nComments Off on Hloroza leti počinje , primenite helat gvožđa\nHloroza leti – voćke često imaju poteškoće da usvoje gvožđe iz zemljišta ( često je problem kalcijum ). Slabijim usvajanjem gvožđa nastaju problemiza sledeći rod . Savet je zlata vredan. Žikić Mihajlo je autor teme: Hloroza-uzroci, način sprečavanja pojave i lečenje Prvi simptomi hloroze javljaju se na lišću voćaka krajem juna i početkom jula, pa i u avgustu, počev od ...\tRead More »


Danska policija koristala suzavac i vodene topove\nDanska policiankoristila je suzavac i vodene topove protiv demosntranata na konfrenciji o klimtskim promjenama u Kopenhagenu.\nTeleviziski izvještaji govore da je nekoliko grupa postavilo barikade ispred Kristianija , samoproklamovanog slobodnog autonomnog dijela grada i tu zapalili vatre.\nOd subote je policija uhapsila blizu 1.300 demonstranata na konferenciji o klimatskim promjenam koja se okončava ove sedmice , a koja je trenutno u ćorsokaku, jer su zemlje u razvoju obustavile rad u svim radnim grupama nezadovoljni obećanjima bogatih o smanjunju emisije štetnih gasova.


Otisci prstiju da se opravda traženje azila, 15/1/03. - 2003-01-15\nSvaki tražitelj azila i svaki ilegalni imigrant, kojeg policija uhapsi na bilo kojem mjestu u EU, a takodje i u Norveškoj i na Islandu, od danas je dužan, pored svih ostalih podataka, dati i svoje otiske prstiju, koji se dalje obradjuju u centraloj banci podataka u Luxembourgu.\nTi podaci biće dostupni vlastima širom EU, a baza tih podataka uspostavljena je s namjerom da se može ući u trag svakom tražitelju azila i svakom ilegalnom imigrantu.\nOtisci prstiju uzimaće se svakome- čak i djci od 14 godina i biće čuvani deset godina. Opisani sistem, imena Eurodac, već izaziva kritike- tako organizacije za zaštitu ljudskih prava upozoravaju da se ilegalni imigranti i tražitelji azila tretiraju kao kriminalci, a da se usprkos tomu, EU neće moći, sačuvati od došljaka.\nEvropska komisija odbija primjedbe i tvrdi da ovi podaci neće biti za široku, nego vrlo limitiranu upotrebu i sredjivanje podataka o oko 400 hiljada potražitelja azila, koji svake godine zakucaju na vrata Unije.\nUsrpkos kritikama, Eurodac je danas stupio na snagu, s tim da je jedan od glavnih argumenata bio strah Grčke, koja predsjedava Unijom u narednih šest mjeseci, da bi, kao najjužnija članica, morala sama podnijeti najveći teret izbjeglica iz Iraka, pred mogući rat u Zaljevu.


Galerija: Čelik bolji od Čapljine\npetak, 08 Mart 2013 20:30\nUokviru 19. kola Premijer lige rukometaši Čelika večeras su na domaćem terenu pred nešto više od 1.000 gledalaca savladali Čapljinu (32:25). Izabranici Zdenka Antovića nastavili su sa dobrim partijama u drugom dijelu sezone. Večeras su na domaćem terenu bez većih problema savladali Čapljinu, te su tako preuzeli prvo mjesto na tabeli. Tokom cijelog susreta domaći su imali rezultatsku prednost, koja je u 42. minuti iznosila 10 razlike (25:15).\nNajefikasniji u redovima Čelika bili su Kadić sa devet, te Brkić sa šest golova, dok je golman Starčević imao 15 uspješnih intervencija. S druge strane kod Čapljine su najefikasniji bili Vegar sa devet, te Suton sa pet golova, dok je Pušić imao 13 uspješnih intervencija. /sportsport.ba/\nKLIKNI OVDJE da vidiš foto galeriju Jasmina Blicka Hadžića iz Arene\nRezultati susreta 19. kola muške rukometne Premijer lige Bosne i Hercegovine:\nČelik - Čapljina 32:25\nGradačac - Leotar 26:16\nKonjuh - Prijedor\nBosna BHT - Derventa\nKakanj - Krivaja\nZrinjski - Bosna Prevent\n1. ČELIK 19 14 0 5 628:547 42\n2. GRADAČAC 19 13 1 5 619:542 40\n3. KONJUH 18 13 1 4 494:446 40\n4. GORAŽDE 18 12 1 5 558:512 37\n5. ČAPLJINA 19 10 1 8 592:577 31\n6. BOSNA BH TELECOM 18 9 1 8 538:514 28\n7. GRAČANICA 18 9 1 8 581:562 28\n8. DERVENTA 18 8 0 10 522:529 24\n9. KRIVAJA 18 7 1 10 530:547 22\n10. LEOTAR 19 7 1 11 434:460 22\n11. BOSNA PREVENT 18 7 0 11 540:571 21\n12. PRIJEDOR 18 7 0 11 504:567 21\n13. ZRINJSKI 18 6 0 12 495:559 18\n14. KAKANJ 18 2 0 16 468:570 6\nViše iz kategorije: « Robijaši uz Čelik i u Mostaru Čelik poražen u Mostaru »


Privatna kompanija iz Urugvaja kupuje milion i po doza ruske vakcine „Sputnjik V“ - Sputnjik Srbija\n22:55 20.11.2020 Preuzmite kraći link\n„Potpisali smo sporazum i postali smo lokalni predstavnik vakcine 'Sputnjik V'. Kompanija je rezervisala vakcinu za milion i po ljudi, po dve doze“, rekao je predsednik kompanije „Kasmu“ Raul Rodrigez za radio „Orijental“.\nPrema njegovim rečima, oni očekuju završetak treće faze kliničkih ispitivanja vakcine i odobrenje Svetske zdravstvene organizacije (SZO) kako bi započeli distribuciju u januaru 2021. godine.\nSredinom oktobra vlada Urugvaja saopštila je da učestvuje u međunarodnom mehanizmu „Kovaks“ SZO za nabavku 1,5 milion doza vakcine.\nkoronavirus, Urugvaj, Rusija, vakcina


Bazar "Refresh Your Orman" 7. maja - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Shopping » Bazar „Refresh Your Orman“ 7. maja\nNeko drugi 30. april 2017. Shopping 1 komentar\nOd 10.00 do 15.00 zainteresovani mogu da dođu na jedinstveni bazar, preciznije dvorišnu prodaju (garage sale) nepotrebnih stvari iz kuće. Na prodaji će biti odeća, obuća, igračke i razni drugi predmeti iz kuće.\nPored viškova, biće izložene i rukotvorine kreativnih ljudi ali i kulinarski specijaliteti. Ovo je jedinstvena prilika da jednu majsku nedelju provedete u veseloj prijateljskoj i porodičnoj atmosferi kao i da svoje domove oslobodite svega što vam zauzima prostor i ne koristi se.\nUkoliko nemate ništa za prodaju, dođite da vidite o čemu se radi i da kupujete!\nEmail za prijavu i dodatne informacije: refreshyourorman@gmail.com.\nOrganizatori su časopis RYL i SA Senjak, uz podršku Međunarodnog kluba žena – IWC. (danubeogradu.rs)\nSledeći 33. Beogradski džez festival od 26. do 30. oktobra 2017.\n7. августа 2017. at 20:01\nVrlo interesantno.Da li ce uskoro biti ponovo organizovan Resh your room?Mislim da je to uvek interesantno.Molila bi da me informisete o datumu ovog dogadjaja.\nS postovanjem Snezana Ljubic


dr Tatjana Đurić Kuzmanović | Visoka Poslovna Škola Novi Sad\nKabinet KABINET 44\nKonsultacije Sreda 10:00-11:00\nOnlajn konsultacije Sreda 10.00-12.00\nDr Tatjana Đurić Kuzmanović je profesorka ekonomije na Visokoj poslovnoj školi strukovnih studija u Novom Sadu. Njena ključna predavačka i istraživačka područja su feministička razvojna ekonomija, nacionalna ekonomija, poslovno okruženje, porodično preduzetništvo i rodno budžetiranje. Doktorirala je na Politici privrednog razvoja 1992. godine na Ekonomskom fakultetu, Univerziteta u Beogradu, a 2004. godine specijalizirala je Feminističku razvojnu ekonomiju na Institutu društvenih studija u Hagu, Holandija. Poslednjih godina bavi se istraživanjem rodnih pristrasnosti u malim porodičnim firmama i ekonomskog nasilja nad ženama u razdoblju postsocijalističke transformacije Srbije.\n1. Đurić Kuzmanović, T. (2019). Ma, već brinem o kući – Mizoginija u sitnom supružničkom i porodičnom preduzetništvu. Sociologija, Vol. 61, br. 3: 406-425.\n2. Đurić Kuzmanović, T. (2019) Contemporary Issues and Perspectives on Gender Research in Feminist Economics – Case of Serbia. U: Čičkarić, L., Mršević, Z. Contemporary Issues and Perspectives on Gender Research, Beograd, IDN, str. 14-36.\n3. Đurić Kuzmanović, T. (2019). Feministička ekonomija i rodne studije u Srbiji: mogućnosti i izazovi. U: Vujadinović, D., Antonijević, Z. Rodna ravnopravnost u visokom obrazovanju. Koncepti, prakse, izazovi. Novi Sad: Akademska knjiga, str. 207 -222.\n4. Đurić Kuzmanović, T. (2019). 1. dio: 1. Feministička ekonomija. Feministička ekonomija kao škola mišljenja 8-16; 2. Feministička ekonomija u kontekstu poluperiferije – primer Srbije. Str. 17-25. U: Ždralović, A. (ur.) Rod i ekonomija, Sarajevo: Sarajevski otvoreni centar, str. 8-25.\n5. Dokmanović, M., Đurić Kuzmanović, T. (2019). Rodni pogled na zaduživanje države i ostvarivanje ljudskih prava – slučaj Srbije. U: Vukotić, V. et all. Dug i nerazvoj. Beograd: Institut društvenih nauka, Centar za ekonomska istraživanja, 234-246.\n6. Đurić Kuzmanovic, T., Salai, L. (2019). A feminist polit-economical approach to researching family business management within the Serbian national economy, Conference Economic Development and Competitiveness of European Countries: Achievements-Challenges-Opportunities, VPŠSS, Novi Sad, 5. 10. 2018.\n7. Tatjana Đuric Kuzmanović, Small-Scale Family Entrepreneurship as Support to the Neoliberal State in Post-Socialist Serbia, Sociologija, 2018, No.1. pp: 50-63, www.sociologija.org.\n8. Đurić Kuzmanović,T. 2018. Feministička ekonomija u postsocijalističkoj Srbiji – metodološki i kontekstualni izazovi u: ur. Adriana Zaharijević i Katarina Lončarević, Feministička teorija je za sve. Zbornik radova sa konferencije „Neko je rekao feminizam? Feministička teorija u Srbiji danas“ Beograd: Institut za filozofiju i društvenu teoriju i Fakultet političkih nauka, 239-260.\n9. Đurić Kuzmanović, T., Pajvančić-Cizelj, A. 2018, Economic violence against women: Testimonies from the Women’s Court in Sarajevo, European Journal of Women’s Studies.\n10.Đurić-Kuzmanović T., Ljubojević G., 2016, Pravni aspekti upravljanja porodičnim firmama u Srbiji, Škola biznisa, br. 2, str. 95-110.\n11. Đurić Kuzmanović, T., Markov,S., Fischer, J., Mandić, S. (2016). Rodna pristrasnost u upravljanju mikro i malim porodičnim firmama u Srbiji. U: Duhaček, D., Popović, D., (ur.). Nasleđe, rod, građanski status. Beograd: Centar za studije roda i politike, Fakultet političkih nauka, str. 190-205.\n12. Đurić Kuzmanović, T., Mandić, S., Fischer, J., 2016, Pregovaranje u upravljanju mikro i malim porodičnim firmama i ekonomiji nege u postsocijalističkog neoliberalnoj transformaciji Srbije, Škola biznisa, 1: 32-42.\nEKONOMIKA I ORGANIZACIJA ROBNOG PROMETA (PRE BOL.)\nROBNI PROMET (PRE BOL.)\nEKONOMIKA JUGOSLAVIJE (PRE BOL.)\nEKONOMIKA UNUTRAŠNJE TRGOVINE (PRE BOL.)\nUPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVANJEM (MS) (PRE BOL.)\nUPP master spisak tema\nMaster UPP nedeljni plan 2017/18\nUPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVIMA (PRE BOL.)\nMEDJUZAVISNOST – DOMAĆINSTVO I PB\nPP DEFINISANJE I METODOLOGIJA\nNedeljni plan rada\norijentacioni spisak tema eseja i seminarskih radova\nuputstvo za pisanje eseja i seminarskog rada\nDetaljni plan po nedeljama\n15. predavanje PM\n14. Predavanje PM\n12 Predavanje PM\n11. predavanje- priprema, provera pred kolokvij\n10. predavanje PM\n9. predavanje PM\n8. predavanje PM\n7. predavanje PM\n6. predavanje PM\n4. predavanje PM\nPlan i program rada za predavanja i vežbe PM 2020\nSTRUČNA PRAKSA 1 (PB) TEMA 1 (BOL. 07)\n15, predavanje i vežbe UPP\n14. predavanje i vežbe UPP\n13.predavanje i vežbe UPP\n12. predavanje UPP i kolokvij\n11. predavanje i vezbe UPP, priprema kolokvija\n10. predavanje i vežbe UPP\n9. predavanje i vežbe UPP\n8. predavanje i vežbe UPP\n7.predavanje i vežbe UPP\nspisak pitanja i tema\n6. predavanje i vežbe\n5.predavanje i vežbe\nMaster UPP nedeljni plan 2020\nUPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVANJEM (BOL. 17)\nNedeljni plan i program\nUPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVIMA (SS)\nkarta porodične snage\nKolokvijalna i ispitna pitanja iz Poslovnog okruženja\nPoglavlja za kolokvijalna pitanja iz Poslovnog okruženja su:\n2.Poslovno okruženje (osim 2.4.2.4. i 2.4.2.5.).\n3.Globalizacija – pristupi, dimemzije i efekti.\n4. Otpori i izazovi globalizaciji.\n6.Okruženje Evropske unije (osim 6.2.1., 6.3.2., 6.3.4., 6.4, 6.5. i 6.6.).\nPoglavlja za ispitna pitanja iz Poslovno okruženje su:\n7. Država, tržište i preduzeća\n9.1. Demokratija kao pilitički kontekst tržišnog poslovanja\n9.2.Analiza političkih interesa u poslovanju\n9.2.1. Interesi i interesne grupe\n9.2.2. Političke i kolektivne akcije\n10.poglavlje-Primena političkih strategija-lobiranje. (10.1, 10.2, 10.3 i 10.4)\n11.poglavlje-Primena ostalih političkih strategija u poslovanju.\n17.poglavlje-Društvena i poslovna odgovornost preduzeća.\n20.poglavlje-Krizni menadžment i rizici.\n21.poglavlje-Problemi zaposlenih na radnom mestu.\n22.poglavlje-Diskriminacija zaposlenih na radnom mestu.\nrezultati ispita jan. 2021\nRezultati kolokvija i ispita januarski rok 29.01.2021.\nPoslovno okruženje ispit\nPopović Tamaara 60/14 fr 53 6 (šest)\nMetodologija istraživačkog rada – kolokvij\nNožica Nevena 2019/200029\nMetodologija istraživačkog rada –ispit\nBROJ INDEKSA\tPREZIME I IME\tPO 45/23\tISPIT (55/23\tΣ\tOCENA\n1\t2019200027\tVanja Bjegović\t42\t19 nije pol. 5 (pet)\n2\t2019200010\tMilena Ćoso\t31\t23 54 6 (šest)\n3\t20190200021\tIvana Erdevički\t34\t55 89 9(devet)\n4\t2019200006\tKristina Isailović\t40\t22 nije pol.\t5 (pet)\n5\t2019200019\tTeodora Lazić\t27\t3 nije pol. 5 (pet)\n6\t2019200033\tBiljana Marić\t36\t40 76 8(osam)\n7\t2019200013\tMatlak Ivana\t45\t22 nije pol. 5 (pet)\n8\t2019200003\tEmilija Mihajlović\t43\t55\t98\t10(deset\n9\t2019200004\tSuzana Milivojević\t43\t20 nije pol.\t5 (pet)\n10\t201900008\tPapović Branislava\t29\t20 nije pol.\t5 (pet)\n11\t2019200025\tRaca Milica\t33\t19 nije pol.\t5 (pet)\n12\t2019200002\tSekulić Branka\t41\t55\t96 10(deset\n13\t2019200030\tTalirović Ljubica\t40\t55\t95 10(deset\n14\t2019200026\tTovitović Marija\t34\t20 nije pol.\t5 (pet)\n15\t2019200011\tTošić Nikolina\t33\t55\t88 9(devet)\n16\t2019200020\tŠamu Edita\t41\t45 86 9 (devet\n17\t2019200009\tŠušnjć Milica 41\t55\t96 10(deset\nU periodu od 23.01.2021. online konsultacije se održavaju u skladu sa predhodnim dogovorom sa studentima.\nKonsultacije se redovno održavaju u Školi utorkom od 10:10 do 12:10, kab 44.\nrezultati kolokvija iz Metodologije istraživačkog rada 16.12.2020.\nr.b.\tBr.indexa\tIme i prezime\tBr.bodova\n1\t2019200027\tVanja Bjegović\t28\n2\t2019200010\tMilena Ćoso\t18\n3\t20190200021\tIvana Erdevički\t27\n4\t2019200006\tKristina Isailović\t27\n5\t2019200034\tStojan Janković\t16\n6\t2019200012\tTamara Kukić\t18\n7\t2019200019\tTeodora Lazić\t27\n8\t2019200033\tBiljana Marić\t23\n9\t2019200013\tMatlak Ivana\t30\n10\t2019200003\tEmilija Mihajlović\t28\n11\t2019200004\tSuzana Milivojević\t30\n12\t2019200022\tNilolić Uroš\t17\n13\t201900008\tPapović Branislava\t16\n14\t2019200025\tRaca Milica\t20\n15\t2019200002\tSekulić Branka\t27\n16\t2019200030\tTalirović Ljubica\t25\n17\t2019200026\tTovitović Marija\t19\n18\t2019200031\tTodorović Vukašin\t18\n19\t2019200024\tTorlaković Ljubica\t20\n20\t2019200011\tTošić Nikolina\t18\n21\t2019200020\tŠamu Anita\t26\n22\t2019200009\tŠušnjć Milica 26\nRezultati – Kolokvij Metodologija istraživačkog rada 16.12.2020.\nStojković Sara 2015/000068 56 6 (šest)\nSimetić Borjana 2000/900561 61 7(sedam)\nobaveštenje o onlajn konsultacijama u utorak 10.11.2020.\nU skladu sa upustvom od strane Škole, http://www.vps.ns.ac.rs/2020/11/09/obavestenje-onlajn-nastava-i-konsultacije-do-kraja-ove-nedelje/\nkonsultacije zakazane za sutra, utorak 10.11.2020. od 10:10 do 12:10 održaće se onlajn, putem skajpa, skype name tanjadjk\nPredavanje iz Metodologije istraživačkog rada ove srede 11.11.2020. NEĆE se održati jer je državni praznik i neradni dan.\nO daljim merama ćete biti blagovremeno obavešteni, molim vas da pratite sajt škole.\nrezultati kolokvija i ispita oktobar 2\nRezultati oktobarski rok 2\n1.\tDukić Milica 2018/003020 54 6 (šest)\n2.\tKrstić Darko 2018/003033 51 6 (šest)\n3.\tŽivković Srđan 2018/003034 pb 21 —\n4.\tStevanović Dejana 2016/003036 53 6 (šest)\n1.\tŽižakov Katarina 2019/200032 16b položila\n1.\tRaca Milica 2019/200025 61 7 (sedam)\nrezultati oktobarski rok\npoložili su student koji su ostvarili 21 i više bodova\nVlahović Milica 2018/003007 35b\nKrstić Darko 2018/003033 30b\nŽivković Srđan 2018/003034 21b.\nStevanović Dejana 2016/003036 21b.\nPoložili su student koji imaju od 18 do 35 bodova\nDukić Milica 2018/003020 nije položila\nVlahović Milica 2018/003007 55 6 šest\nDraganov Tamara 2016/000074 nije položila\nKrstić Darko 2018/003033 nije položio\nKozov Andrea 2018/003022 63 7 sedam\nRakić Slađana 2018/003027 71 8 osam\nDukić Milica 2018/003020 61 7 sedam\nŽivković Srđan 2018/003034 nije položio\nŽivković Srđan 2018/003034 60 6 šest\nKrstić Darko 2018/003033 67 7 sedam\nKrstić Darko 2018/003033 65 7 sedam\nrezultati kolokvija i ispita 1. septembar 2020\nSeptembarski rok 1. Septembar 2020\nKolokvij PO 1.09.2020.\nPoložili su student koji imaju od 21 do 40 bodova\n1.\tVlahović Milica 2018/003007 nije položila 18b.\n2.\tKozov Andrea 2018/003022 25 bRakić Slađana 2018/003027 40b.\n1.\tVlajković Andrijana 2018/003002 54 6(šest)\n2.\tGrmuša Milana 2017/003008 73 8(osam)\nStručna praksa I T1\n1.\tDukić Milica 2018/003020 položila\nPoložili su student koji imaju od 16 do 30 bodova\n1.\tLazić Teodora 2019/200019 25 76 8 (osam)\n2.\tMarić Biljana 2019/200033 25 73 8 (osam)\n3.\tMihajlović Emilija 2019/200003 30 98 10 (deset)\n4.\tSekulić Branka 2019/200002 30 93 10 (deset)\nUvid u radove i upis ocena 4.09. 2020. Od 14 do 14.30h i u terminu konsultacija 8.09. 2020 od 10.10 do 12.10h.\nrezultati junski ispitni rok\nPoslovno okruženje – kolokvij 25.06.2020.\n1.\tVlajković Andrijana 2018/003002 21 bod\n2.\tDukić Milica 2018/003020 21 bod\nUpravljanje porodičnim poslovanjem – kolokvij\nKukić Tamara 2019/200012 14 b nije položila\nUpravljanje porodičnim poslovanjem – ispit\nBroj indeksa\tPrezime i ime\tPO\tIspit ocena\n2019/200027\tBjegović Vanja\t52\t16 68\t7\n2019/200021\tErdevički Ivana\t48\t25 73\t8\n2019/200006\tIsailović Kristina56 25 81\t9\n2019/200013\tMatlak Ivana\t53\t28 81\t9\n2019/200004\tMilivojević Suzana53 28 96\t10\n2019/200026\tTalirović Ljubica 63 30 93\t10\n2019/200026\tTovitović Marija 56 27 85\t9\n2019/200010\tĆoso Milena\t52\t16 68\t7\nrezultati Preduzetnički menadžment 24.06.2020\nSpisak studenata koji su polagali Preduzetnički menadžment 24.06.2020.\n2018/003039 Đekić Bojan nije položio\n2018/003008\tVig Milica\t55 38 93\t10\n2018/003002\tVlajkovićAndrijana 44 30 74\t8\n2018/003007\tVlahović Milica\t42 32\t74\t8\n2018/003029\tGiricCvetković Agneš55 3893\t10\n2017/003008\tGrmuša Milana41\t23\t64\t7\n2018/003020\tDukić Milica 40\t33 73\t8\n2018/003022\tKozov Andrea39\t23 62\t7\n2018/003033\tKrstić Darko\t42\t–\t5\n2018/003026\tMarić Alisa\t55\t38 93\t10\n2018/003030\tMilićević Zorana54 35 89\t9\n2018/003031\tOmčikus Nikolina\t5528 83\t9\n2018/003024\tPetrovićSuzana\t55\t45 100\t10\n2018/003027\tRakić Slađana\t49\t35 84\t9\n2018/003015\tSilađi Jelena\t55\t40 95\t10\n2018/003016\tTeofanovićMarko\t51\t35 86\t9\nrezultati kolokvija i ispita 19052020\nRezultati kolokvija i ispita martovski rok održan 19.05.2020.\n1.\tStojković Sara 2015/000068 položila 21 bod\n1.\tPavleka Jelena 7 (sedam)\n1.\tGrmuša Milana 2017/003008 51 6 (šest)\n2.\tPetrović Suzana 2018/003024 98 10 (deset)\n3.\tVlajković Adrijana 2018/003002 56 6 (šest)\nRezultat Kolokvija – domaći zadatak UPP 7 maj\nSpisak studenata koji su položili:\nBroj indeksa\tPrezime i ime\tbroj bodova\n2019/200027\tBjegović Vanja\t30\n2018120006\tBrdar Dragana\t25\n2019/200021\tErdevički Ivana\t28\n2019/200006\tIsailović Kristina\t30\n2019/200019\tLazić Teodora\t25\nMatlak Ivana\t28\n2019/200033\tMarić Biljana 28\n2019/200004\tMilivojević Suzana\t30\n2019/200003\tMihajlović Emilija\t30\n2019/200022\tNikolić Uroš\t26\n2019/200025\tRaca Milica\t20\n2019/200002\tSekulić Branka\t30\n2019/200026\tTovitović Marija\t30\n2019/200026\tTalirović Ljubica\t30\n2019/200031\tTodorović Vukašin\t20\n2019/200024\tTorlaković Ljubica\t30\nObaveštenje za kolokvij – zadatak iz UPP\nU skladu sa obaveštenjem pomoćnice direktorke za nastavu dr Slobodanke Jovin da se s obzirom na vanrednu situaciju u kojoj se nalazimo i nemogućnost održavanja redovne nastave, kolokvijuma i ispita, i poeni za kolokvij stiču on line\nvaš zadatak za kolokvij je sledeći:\nsamo tokom 7. maja do 24h\nočekujem da na 2 stranice (ukupno) odgovorite na dva od tri kolokvijalna pitanja (po vašem izboru) i pošaljete urađen zadatak na moj mejl tanjadjk@eunet.rs\n1.\tKooperativni i nekooperativni pregovarački modeli raspodele resursa u domaćinstvu\n2.\tDefinicija i karakteristike porodične firme – Jake i slabe strane (IFC)\n3.\tFaze rasta u porodičnoj firmi (IFC)\nSrećan rad i srdačan pozdrav\nrezultati ispita i kolokvijuma oktobar 17.09.2019.\nRezultati ispita i kolokvijuma oktobarski ispitni rok 17.09.2019.\nKolokvijum (min 21 / max 40 bodova)\nDamjanac Marija 2017/003021 Kol 33 +15PO= 48PO\nSarić Milica 2016/000015 35 PO +47PI= 82ZO 9 (devet)\nStanković Gordana 2017/200027 položila\nStručna praksa 1T1\nMirosavljev Marko 2017/003001 položio\nFađaš Erna 2017/003036 položila\nKolokvijum (min 16/mah 30)\nDamjanac Marija 2017/003021 10 nije položila\nKovačević Jelena 2018/003042 16\nŠamu Anita 2018/003043 20\nPopović Jelena 2017/003039 PI 25 + PO16 ?????\nJerkov Nikolija 2017/ 003005 53 6 (šest)\nCvetković Aleksandar 2017/003002 55 6 (šest)\nNikolić Anita 2017/003023 55PO+ 45PI = 100 10 (deset)\nDrinić Biljana 42 PO +30 PI = 72 8(osam)\nUvid u radove četvrtak 19.09.2019 od 11.00 do 11.30, upis ocene od 11.30 do 12.00.\nRezultati ispita i kolokvijuma septembarski ispitni rok 9.09.2019.\nSarić Milica 2016/000015 35\nStručna praksa PBT1\nDragičević Milica 2017/003011\nĐekić Bojan 2018/003039\nJerkov Nikolija 2017/ 003005\nNikolić Anita 2017/003023\nCvetković Aleksandar 2017/003002 ?????\nKopestenski Ana 2018/120004 18 bodova\nČabarkapa Milan 2018/120001 46PO +35 PI = 81 ZO 9 (devet)\nŠamu Anita 2018/003043 45PO+30PI =75 ZO 8 (osam)\nDamjanac Marija 2017/003021 8 bodova nije položila\nJerkov Nikolija 2017/ 003005 20 bodova\nPopović Jelena 2017/003039 8 bodova nije položila\nCvetković Aleksandar 2017/003002 16 bodova\nGrujičić Marko 2017/003014 35PO+38PI=73ZO 8 (osam)\nNikolić Anita 2017/003023 60PO+ 40PI = 100 10 (deset)\nPopović Jelena 2017/003039 20 bodova nije položila\nRezultati ispita i kolokvijuma jun 2019\nRezultati ispita i kolokvijuma junski ispitni rok 28.06.2019\nDragičević Milica 2017/003011 51 6 šest\nKovačević Ana 2017/003004 96 10 deset\nMirosavljev Marko 2017/003001 81 9 devet\nKolokvijum (min 16 / max 30 bodova)\nDamjanac Marija 2017/003021 6 bodova nije položila\nGrujičić Marko 2017/003014 30 bodova položio\nJerkov Nikolija 2017/ 003005 4 boda nije položila\nKovačević Jelena 2018/003042 0 bodova nije položila\nPopović Jelena 2017/003039 11 bodova nije položila\nĐekić Bojan 2018/003039 63 7 ???????????????\nMajkić Milena 2017/003012 8 bodova nije položila\nCvetković Aleksandar 2017/003002 51 6 šest\nDamjanac Marija 2017/003021 18 bodova nije položila\nSarić Milica 2016/000015 19 bodova nije položila\nGrujičić Marko 2017/003014 položio\nDotlić Saša 2017/003028 položio 9.05.2019 W&T USA\nKovačević Ana 2017/ 0030004 položila\nPopović Jelena 2017/003039 položila\nCvetković Aleksandar 2017/003002 nije položio\nStanić Sanja 2018/200011 98 10 deset\nStokić Ksenija 2018/200013 100 10 deset\nUpravljanje porodičnim poslovima\nKrižov Sara 2018/120002 92 10 deset\nTodorović Ana 2018/1200008 98 10 deset\nRezultati april 2019\nRezultati kolokvijuma i ispita u aprilskom roku 16. i 19. 04.2019.\nISPIT OSNOVI PREDUZETNIŠTVA: Studenti koji su osvojili 23 i više bodova su položili ispit, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nR. br.\tBROJ INDEKSA\tPREZIME I IME\tISPIT(Z. OCENA)\n1.\t2017/003002\tCvetković Aleksandar\t6\n2.\t2017/003039\tPopović Jelena\t6\n3.\t2017/003005\tJerkov Nikolija\t6\n4.\t2017/003029\tJovanović Jovanka\t5\n5.\t2017/003011\tDragičević Milica\t5\nKOLOKVIJ OSNOVI PREDUZETNIŠTVA Studenti koji su osvojili 16 i više bodova su položili kolokvij, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nR. br.\tBROJ INDEKSA\tPREZIME I IME\tKOLOKVIJUM (MAX. 30 BODOVA)\n1.\t2017/003020\tAčanski Jelena\t16\n2.\t2018/003039\tĐekić Bojan\t12\nISPIT POSLOVNO OKRUŽENJE: Studenti koji su osvojili 18 i više bodova su položili ispit, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\n1.\tJerkov Nikolija 2017/003005 ZO 5 (pet)\n2.\tCvetković Aleksandar 2017/003002 ZO 5 (pet)\nPOPRAVNI KOLOKVIJUM POSLOVNO OKRUŽENJE: Studenti koji su osvojili 21 i više bodova su položili kolokvijum, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nDamjanac Marija 2017/003021 nije položila\nrezultati ispita i kolokvija mart II 22032019\nRezultati kolokvijuma i ispita u martovskom roku II 22.03.2019.\nStudenti koji su osvojili 21 i više bodova su položili kolokvij, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nCvetković Aleksandar 2017/003002 položio 21\nStudenti koji su osvojili 23 i više bodova su položili kolokvij, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\n1.\tGrujičić Marko 2017/003014 PI 30 PO 35 ZO 65 7(sedam)\n2.\tMirosavljev Marko 2017/003001 PI 23 PO 35 ZO 58 6 (šest)\n3.\tPopović Jelena 2017/003039 PI 30 PO 38 ZO 68 7(sedam)\nStudenti koji su osvojili 16 i više bodova su položili ispit, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nKrižević Stefan 2017/200025 PO … PI 25 ZO … poziva se na uvid\nUvid u radove u četvrtak 28.03. 2019. od 11.00 do 11.30 časova, upis ocene od 11.30. do 12.00 časova, kabinet 44.\nrezultati ispita i kolovkija mart 2019\nRezultati kolokvijuma i ispita u martovskom roku 19.03.2019. OSNOVI PREDUZETNISTVA\nPrezime Ime\tBroj indeksa\tPI\tZO\nDamjanac Marija 2017/003021\t30\t28+30=58 6 šest\nDotlic Sasa\t2017/003028\t40 33+40=73 8 osam\nMirosavljev Marko 2017/003001\t45\t31+45=76 8 osam\n1.\tCvetković Aleksandar 2017/003007 18\n2.\tJovanović Jovanka 2017/0300029 16\n3.\tNikolić Anita 2017/003023 30\n4.\tPopović Jelena 2017/003039 25\nUvid u radove u četvrtak 21.03. 2019. od 11.00 do 11.30 časova, upis ocene od 11.30. do 12.00 časova, kabinet 44.\nRezultati kolokvijuma i ispita u januarskom roku 8.02.2019.\nISPIT POSLOVNO OKRUŽENJE:\nPrezime\tIme\tBroj indeksa\tBod. P. I.\tZO\nDotlic Sasa\t2017/003028\t30\t37+30=67 7 sedam\nDjekic Bojan\t2018/003039\t18\t33+18=51 6 sest\nKovačević Jelena2016/003014 35\t42 +35=77 8 osam\nNikolic\tAnita\t2017/003023\t55\t50+35=85 9 devet\nPOPRAVNI KOLOKVIJUM POSLOVNO OKRUŽENJE:\nPrezime\tIme\tBroj indeksa\tBodovi\nAcanski Jelena\t2017/003020\tnije polozila\nDragicevic\tMilica\t2017/003011\t23\nGrujicic Marko 2017/003014 30\nJerkov Nikolija 2017/003005 23\nMirosavljev Marko 2017/003001 30\nPopovic Jelena 2017/003039 25\nCvetkovic Aleksandar 2017/003002 nije polozio\nPopravni kolokvij UPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVANJEM:\n1.\tKrizevic Stefan 2017/200025 24\nISPIT UPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVANJEM:\n1.\tStecuk Stefan 2017/200029 PO 45 + PI 20 = ZO 65 7 sedam\n2.\tCvetkovic Denis 2017/200032 PO 38+ PI 25= ZO 63 7 sedam\nUvid u radove u sredu 13. 02. 2018. od 13.00 do 13.30 časova, upis ocene od 13.30. do 14.00 časova, kabinet 44.\nrezultati okt II 2018\nRezultati kolokvijuma i ispita u oktobarskom roku II 8.10.2018.\nISPIT POSLOVNO OKRUŽENJE: Studenti koji su osvojili 33 i više bodova su položili ispit, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nGrujičić\tBrankica\t2016/000043\t50\t50+30 = 80 8 osam\nKovačević Jelena\t2016/003014\t30\tNije položila\nKomanović\tKatarina 2016/000060\t50\t19+50 =69 7 sedam\nMilićević\tVladana\t2015/000116\t45\t21+45=66 7 sedam\nPetrin Ivana\t16/14fr\t20\tNije položila\nFanka Tatjana\t2016/000023\t55\t31+55=86 9 devet\nHaška Sandra 2016/003018\t45\t12+45=57 6 šest\nŠtrimpf Jovana\t2016/003023\t50\t28+50=78 8 osam\nPOPRAVNI KOLOKVIJUM POSLOVNO OKRUŽENJE: Studenti koji su osvojili 11 i više bodova su položili kolokvijum, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nRešiti\tAnja\t2017/00136\t20\nLalić\tNataša\t2016/000020\t14\nPrezime Ime Br. indeksa Bod.\tPO\nBrus Vudaković\tMarija 2017/120004\t17\t23+17=40\nBogdanov Aleksandar 2016/003039 položio\nUvid u radove u četvrtak 11. 10. 2018. Od 10.00 do 10.30 časova, upis ocene od 10.30. do 11.00 časova, kabinet 44.\nrezultati kolokvija i ispita oktobar . 24.09.2018.\nRezultati kolokvijuma i ispita u oktobarskom roku 24.09.2018.\nPrezime\tIme\tBroj indeksa\tBod. P. I.\tPI+PO= ZO\nBičkaji\tMarija\t2016/000031\t24\t24+32=56 6 šest\nBrstina\tJovana\t2016/000047\t40\t40+23= 63 7 sedam\nGrujičić\tBrankica\t2016/000043\t20\tNije položila\nKovačević Jelena\t2016/003014\t8\tNije položila\nKomanović\tKatarina 2016/000060\t8\tNije položila\nPetrin Ivana\t16/14fr\t10\tNije položila\nHaška Sandra 2016/003018\t7\tNije položila\nRešiti\tAnja\t2017/00136\t8 nije položila\nFanka Tatjana\t2016/000023\t17\nISPIT OKRUŽENJE POSLOVANJA:\nIgnjatović Sanja 737/98 55 6 (šest)\nISPIT UPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVANJEM: Studenti koji su osvojili 16 i više bodova su položili ispit, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nPrezime Ime Br. indeksa PI\tZO\n2017/200050\t20\t20+45=65 7 (sedam)\nGelić Saša\t2017/120003\t30\t30+45=75 8 (osam)\nDragaš\tLjuban\t2016/120013\t20\t–\nPOPRAVNI KOLOKVIJUM UPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVANJEM: Studenti koji su osvojili 11 i više bodova su položili kolokvij, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nPrezime Ime Br. indeksa Bodovi\nBrus Vidaković\tMarija\t2017/200029\t12 nije položila\nUvid u radove u četvrtak 27. 09. 2018. od 10.00 do 10.30 časova, upis ocene od 10.30. do 11.00 časova, kabinet 44.\nRezultati kolokvijuma i ispita u septembarskom roku 6.09.2018. Tatjana Đurić Kuzmanović\nISPIT EKONOMIKA TRGOVINE\nLukač Sanjin 2058/99 71 8 osam\nIgnjatović Sanja 737/98 Nije položila\nPrezime Ime Br. indeksa PI ZO\n2017/200050 Nije položila\nGelić Saša 2017/120003 26 položio\nStećuk Stefan 2017/200029 26 položio\nBičkaji Marija 2016000031 20 Nije položila\nGrujičić Brankica 2016/000043 27 Nije položila\nKovačević Jelena 2016/003014 18 Nije položila\nKomanović Katarina 2016/000060 15 Nije položila\nHaška Sandra 2016/003018 8 Nije položila\nŠajić Borislav 144/14fr 65 PO 20 ZO 85 9 (devet)\nŠtrimpf Jovana 2016000023 5 Nije položila\nPrezime Ime Broj indeksa Pop. Kol.\nBrstina Jovana 2016/000040 16\nMilićev Vladana 2015/000116 16\nRešiti Anja 2017/00136 8 nije položila\nFanka Tatjana 2016/000023 4 nije položila\nPrezime Ime Br. indeksa ZO\nJanković Marija 2016/003019 položila\nPolovina Katarina 2016/002071 položila\nStojanović Bojana 2016/003027 položila\nUvid u radove u četvrtak 13. 09. 2018. Od 10.00 do 10.30 časova, upis ocene od 10.30. do 11.00 časova, kabinet 44.\nRezultati kolokvijuma i ispita u junskom roku 18.06.2018.\nRezultati kolokvijuma i ispita u junskom roku 18.06.2018. kod Tatjane Đurić Kuzmanović\nLukač Sanjin 2058/99 5 Nije položio\nLukač Sanjin 2058/99 51 6 šest\nISPIT UPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVIMA: Studenti koji su osvojili 16 i više bodova su položili ispit, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nDragićević Ružica 2017/200006 26 71 8 osam\nStanković Gordana 2017/200027 30 100 10 deset\nPOPRAVNI KOLOKVIJUM UPRAVLJANJE PORODIČNIM POSLOVIMA: Studenti koji su osvojili 11 i više bodova su položili kolokvij, ostali sa manjim brojem bodova nisu položili.\nBrus Vidaković Marija 2017/120004 7\nJovišić Jovana 2017/200050 15\nKrižević Stefan 2017/200025 3\nStećuk Stefan 2017/200029 5\nCvetković Denis 2017/20032 12\nBičkaji Marija 2016000031 25 Nije položila\nVlajković Ivana 2016000029 48 66 7 sedam\nGrujičić Brankica 2016/000043 5 Nije položila\nKanja Lazar 201600005 33 57 6 šest\nKovačević Jelena 2016/003014 22 Nije položila\nKomanović Katarina 2016/000060 20 Nije položila\nKostić Kristina 2016/000055 49 82 9 devet\nLazić Jovana 2016003031 33 68 7 sedam\nSamardžija Nikola 2016000003 33 52 6 šest\nŠajić Borislav 144/14fr 25 Nije položio PO 20\nŠtrimpf Jovana 2016000023 20 Nije položila\nFanka Tatjana 2016/000023 0\nUvid u radove u četvrtak 21. 06. 2018. Od 10.00 do 10.30 časova, upis ocene od 10.30. do 11.00 časova, kabinet 44.


Dr Danica Grujičić pozitivna na koronavirus: Nadam se da sam vrlo brzo ponovo u belom mantilu | Luftika\nNaš ugledni lekar prof. dr Danica Grujičić saopštila je na Instagramu da je pozitivna na koronu.\n“Nažalost i ja sam pozitivna na KOVID! HVALA SVIMA na porukama i recima podrške, DOBRO SAM, najgori perod je prošao ostao je još određeni period izolacije, i nadam se da sam vrlo brzo ponovo u belom mantilu na svom radnom mestu. Čuvajte se!”, napisala je Danica Grujičić pa dodala:\nBesplatno crta obrve ženama obolelim od raka, vraća im samopouzdanje i…\nNažalost i ja sam pozitivna na COVID! HVALA SVIMA na porukama i recima podrške, DOBRO SAM, najgori perod je prošao ostao je još odredjeni period izolacije, i nadam se da sam vrlo brzo ponovo u belom mantilu na svom radnom mestu. Čuvajte se! Posebno želim da skrenem pažnjom mojim pacijenitma i generalno svim onkološkim pacijentima (pogotovo onima koji su procesu primanja terapije), većina ljudi će proći sa malim ili neprimetnim simptomima, ali ljudi koji imaju sistemske bolesti i narušen imuni sistem moraju se posebno čuvati. Izbegavajte velike skupove i gužve, porodice onkoloških pacijenata takođe posebno molim da vode računa o svojim najmilijima! ČUVAJTE SE!\nA post shared by Danica Grujicic (@drdanicagrujicic) on Aug 24, 2020 at 10:57am PDT\n“Posebno želim da skrenem pažnju mojim pacijenitma i generalno svim onkološkim pacijentima (pogotovo onima koji su procesu primanja terapije), većina ljudi će proći sa malim ili neprimetnim simptomima, ali ljudi koji imaju sistemske bolesti i narušen imuni sistem moraju se posebno čuvati. Izbegavajte velike skupove i gužve, porodice onkoloških pacijenata takođe posebno molim da vode računa o svojim najmilijima! ČUVAJTE SE!”, poručila je doktorka Danica Grujičić.\nDok vi đuskate u diskotekama, mi smo u skafanderima na 30 stepeni (FOTO)\noznakedanica grujičić dr danica grujičić korona pozitivni koronavirus


Berluskoni XV: Scarface | Biznis i Finansije\n/ Berluskoni / Berluskoni XV: Scarface\nBerluskoni XV: Scarface\nRedakcija BIF on 19/01/2010 - 08:50 in Berluskoni\nThis post has already been read 2257 times!\nFilm „Lice s ožiljkom“ (Scarface – 1983.) Brajana de Palme, u kojem Toni Montana (Al Paćino) pravi ršum vladajući opakim muškarcima i lakim ženama, bio je pravi hit. Trebalo je 26 godina da Silviu B. uoči Božića, neki psihopata, ureže ožiljak na lice bacivši na njega minijaturnu suvenir maketu Milanske katedrale, da dobijemo još jedno slavno lice sa ožiljkom. On je, dakle, treći, jer je ime smislio i prvi upotrebio 1932. Hauard Hoks za svog filmskog glavnog junaka gangstera koji vlada Čikagom u doba prohibicije. De Palmin Toni Montana kao drugi vlada Floridom i diluje drogu. Treći, Silvio B. vlada Italijom, a pre ulaska u politiku bio je suđen takođe za trgovinu drogom, ali je oslobođen „zbog nedostatka dokaza“. Moguće je da su mu namestili to suđenje, a je l’ vam palo napamet kako to da tako nešto ne podmetnu ni vama ni ljudima koje poznajete.\nOstajem pri ovom trećem, koji je i moj junak i to zato što je on zapravo „junak našeg vremena“. Do sada sam dovoljno napisao o njemu da bi bilo potrebno još objašnjavati zašto je on junak našeg vremena. Napisao sam čak čitavu knjigu o tom našem (postmodernom) vremenu u kojem junaci izgledaju, kao on, kao onaj Madof, kao Jezda i kao Dafina… Dakle, Silvio B. je izjavio da nikada pre ulaska u politiku nije pokretan sudski postupak protiv njega, a da je od ulaska u politiku suđen 106 puta (njegov portparol povećao je na 109 puta, dok je ćerka Marina rekla: „Budimo ozbiljni, dovoljno je i 26 puta koliko je tata zaista suđen), da ga je sudilo 918 sudija ukupno, što je sve zajedno dokaz politizacije sudstva. On je čovek koji ne laže, ali ima neverovatan talenat slobodne interprtetacije istine. Jer uprkos tvrdnji da ga sud nije poznavao pre ulaska u politiku, ganjale su ga sudije za utaju poreza (1985.) uz optužbu ga je na ruke poreskim policajcima isplatio 230 miliona lira (115.000 današnjih evra) mita, pa su ga jurili zbog one droge (1989.), zatim zbog mahinacija pri kupovini izdavačke kuće Mondadori (1991.), pa oko njegove osiguravajuće agencije Mediolanum Vita (1992.), pa za lažno svedočenje (1993.) oko plaćanja fudbalera u njegovom timu Milan, i još za lažni bilans njegove firme Publitalia. Dakle u politiku je 1994. godinu ušao sa već pristojnim dosijeom. Lično mislim da jedino ne laže da je dao ogromne pare advokatima, možda ne baš 200 miliona evra, kako tvrdi. U Italiji nema procesa koji se ne može „zaobići“ uz pomoć para. A njegovi su poslovi brojni i upadljivi.\nIstina je da su ga od kada je na vlasti mnoge istražne sudije „nameračili“, jer ko njega strpa u zatvor dobio bi fantastičan poen u karijeri. Čak je i onaj čuveni španski sudija Garson, koji je jurio i Pinočea, stavio Silvia B. na listu za hapšenje, al ga je izvadio dvostruki imunitet, nacionalnog i evropskog parlamentarca. Izbori za evropske poslanike u Italji su daleko najvažniji, jednima zato što donose 14.000 evra mesečne plate (poljski parlamentarci su doskora imali samo 800 evra) zbog čega je EU htela da unificira plate, ali se ispostavilo da to pravno nije moguće pa je apelovala na Italiju da se koriguje na nivo Nemačke i Francuske, a to je pola iznosa. Drugima zato što daju imunitet na celoj teritoriji EU. Sigurnosti radi Berluskoni je sebi i svojim najbližima obezbedi oba imuniteta i nacioanalni i evropski. Ne sećam se tačno koji je gangster smislio i rekao: „Amerika je najdemokratskija zemlja na svetu samo treba imati mnogo novaca da bi se u demokratiji uživalo“. Berluskonijeva opsesija je da Italija postane baš takva mala Amerika.\nU sedmom nastavku ovog feljtona, pod naslovom „Silvio B.“ (jula prošle godine) napravio sam tabelarni pregled njegovih 19 suđenja i kako su okončana. Više od toga nije mu se sudilo bez obzira na tvrdnje njegove, njegovog port parola i njegove umerenije ćerke. Pomenuo sam tada da je kao premijer najviše vremena upotrebio da donese zakone koji su njemu lično od koristi (ad personam) a sada ću ih i nabrojati:\na) Ukidanje lažnog bilansa kao krivičnog dela. b) Dokazi iz inostranstva gube važnost. c) Poreski štit (opraštanje odgovornosti onima koji vrate pare iz „poreskih rajeva“)\na) Zakon o legitimnoj sumnji – pravo da tuženi menja sud. b) Konflikt interesa, zakon na nivou pravne komedije. c) Zakon „Pekorela“ (Silviov advokat i senator) ukidanje prava na proširenje tužbe.\na) Zakon Skifani – imunitet za premijera i druge glavne ličnosti. b) Zabrana prisluškivanja. c) Zakon Tremonti bis ukidanje poreza na superprofit. d) Ukidanje zakona kojim Rete 4 (Berluskonijeva mreža) mora da pređe na satelitsko emitovanje i time smanjenje troškova. e) Pooštrenje prodaje dekodera, kako bi monopol dobio Silviov brat Paolo.\na) Zakon Gaspari – o telekomunikacijama koji apsolutno favorizuije tri privatne Silviove mreže, a otežava pristup SKY u italijanski prostor. b) Zakon Ćertoza, o proglašavanju Silviove vile za bahanalije kao „državan tajna“. c) Suspenzija zakona o nedodirivosti obalskog pojasa (još iz antičkog Rima) da bi Silvio izgradio podmorsku luku u pomenutoj vili na Sardiniji.\nZakon Ex Ćireli – skraćenje roka za zastarelost (kako bi otpali neki procesi protiv Silvia B.\na) Zakon o blokiranju procesa koji se vode protiv Silvia B. b) Dopuna zabrane prisluškivanja. c) Zakon Alfani – sudski imunitet za najviše ličnosti.\nNeki od zakona se ponavljaju što znači da je predsednik republike odbio da ih potpiše pa je rađena nova verzija. Krajem prošle godine pojavile su se tri nove verzije zakona o imunitetu premijera s tim što se njemu dodaju, kako gde, i druge ličnosti (predsednik Republike, predsednik vrhovnog suda itd) kako bi bilo manje upadljivo, jer je zakon Alfano vraćen parlamentu kao protivustavan. Ti nacrti zakona su 2010. pravno-politički hit. Pošto je prilagodio najveći broj zakona svojim potrebama, Silvio B. je rešio da se u toku ove godine pozabavi i promenom Ustava. „Jedan moderni lider – piše u Silviovim privatnim novinama „Il Giornale“ – ne može da vlada i vodi zemlju prema Ustavu pisanom pre više od pola veka za jedno drugo vreme i druge ličnosti“.\nBudući da je ovaj feljton koncipiran kao ona stara niška „Morava“ u zelenoj kutiji na kojoj piše: „po ukusu miliona potrošača“, to je neophodno vratiti se onim vedrijim staranama Silviovog života. Kad je mlatnut po licu, i slikao se okrvavljen da bi ceo svet video kako „opozicija seje mržnju“ obećao je da će njegova partija (PDL) preimenovati u: „Patija ljubavi“. Malo se preračunao pa je ubrzo preskočio preko te ideje, jer „Partija ljubavi“ već postoji u Italiji od 1991. godine, a osnovala ju je porno „zvezda“, čuvena Ćićolina (Čvarčić) naturalizovana Mađarica Ilona Staler. U statutu te partije pisalo je da je to jedina „horizontalna“ partija. Pre osnivanja partije Ćićolina je bila poslanica Radikalne partije i izabrana u Parlament sa najvećim brojem glasova posle predsednika radikala. Ćićolina je pokušala da se kandiduje i u rodnoj Mađarskoj, ali su se tamošnji birači pravili da je nisu ni primetili. Od nje je partiju nasledila suosnivačica i takođe porno „zvezda“ Italijanka Moana. Njeno pravo ime je Ana Moana Roza Poci, a otac joj je bio istaknuti nuklearni naučnik! Eto u kakvo društvo naš Sivio B. umalo nije skliznuo.\nBritanski Guardian objavio je tim povodom članak pod naslovom na mešavini engleskog i italijanskog: „Politics alla puttanesca“. Jedna od odličnih vrsta špageta nosi naslov Alla puttanesca1 (ili „Kurvanjski“, u prevodu). Britanska štampa, a ponajviše The Economist, seku italijansku politiku i premijera uzduž i popreko. Poslednji tekst The Economista nosi naslov: „Time to say addio“ (Vreme je za reći zbogom). Posle opisa Silviovih nedaća – presuda da plati 750 miliona evra odštete komapaniji CIR Carla De Benetija, svog najljućeg neprijatelja i jednog od vlasnika dnevnika „La Repubblica“, u brakorazvodnoj parnici mu je supruga Veronika postavila zahtev za alimentaciju od 43 miliona evra godišnje, onda mu je njegov najbliži saradnik i suosnivač partije PDL Đanfranko Fini okrenuo leđa nazvavši ga „apsolutni monarh“ s kojim hoće da sarađuje, ali ne i da mu služi i konačno je masa mlađarije (300 do 500 hiljada njih) izašla na ulice da demonstrira protiv njegovog samovalašća. Na kraju The Economist konstatuje da onaj ko posle njega dođe moraće da vrati Italiju u devedesete godine, kada je Silvio došao na vlast, i da počne sve iznova. Istina nalaže da se kaže kako su udarac i krvavo lice doneli povećanje Silviovog rejtinga za 6 do 8 poena (različite ankete), a i da ga je još ranije časopis Rolling Stone proglasio rokerom godine. Njegovi stručnjaci za publicitet prerežirali su video kandidaturu Silvia B. za Nobelovu nagradu za mir od prošle na ovu godinu, jer je prošle godine iz skromnosti kao odustao de ne bi preoteo nagradu Obami! Priložen je taj video pa ko voli nek pogleda.\nTekst himne Silviu glasi:\nMir može uspeti\nOve reči ponavljam bez odustajanja\nI vetar će razvejati misli\nI svet će slušati.\nUgledaj i ti\nAbruco će se probuditi\nSneg i sunce će se sresti\nI tvoja ruka je tu\nPostoji jedan Predsednik, uvek je tu\nKoji nas prati\nTu smo zbog tebe\nSilvio je veliki\nJedan jedini glas\nSilvio, Silvio je veliki!\nUz ovu somnambulnu himnu ide i zvanična kandidatura koju su potpisali istaknuti političari (njegove privatne partije), poslovni ljudi (zaposleni kod njega) i intelektualci među kojima je i ime Lorian Lana. Ona je „istaknuta pesnikinja“ koja je napisala stihove za himnu Silviu. Mnogo više nego pesničkim talentom (zajedno sa Silviom pisala je stihove za šlager: „Vreme rumbe“) pleni ona izgledom dobrodržeće samostalke nalik na Saru Džesiku Parker iz „The Sex and the City“.\n1 Recept za špagete alla puttanesca glasi: 400 grama pradajza oljuštenih (pelati), 2 češnja belog luka, 1 dl. Maslinovog ulja, origano, biber, tucana ljuta paprika, 50 grama kaparija, 60 grama crnih maslina bez koštice, dosta peršuna i 400 grama špageta (najbolje su linguine sottili – pljosnati, kao rezanci, a ne okrugli).\nZagrevati maslinovo ulje i na njega staviti beli luk dok ne dobije boju lešnika (zatim izbaciti) , dodati kaparije i masline samo malo da procvrče, zatim usuti paradajz, papričicu i origano i to kuvati prema ukusu (u Rimu se kuva kratko, u Napulju dok ne postane kompaktan sos. Pred kraj dodati jednu konzervicu ringlica (ili svežih inćuna) ali samo jedan minut da vri i na to sipati spagete kuvane „al dente“ – „na zub“, odnosno malo tvrđe.\nNaziv jela potekao je, bar tako se tvrdi, jer se tačno ne zna, otuda što je neki Napolitanac držao restoran i iznad njega javnu kuću, pa je napravio spagete koji gostima najefikasnije varaćaju snagu posle ljubavnih napora.


Trakaste Zavese | Sunscreen\nTrakaste zavese su veoma elegantan i popularan način za ulepšavanje Vaših poslovnih prostora ili stanova. Osim što predstavljaju praktično rešenje za blokiranje spoljne svetlosti, obezbeđuju privatnost, doprinose i estetskom izgledu enterijera.\nTrakaste zavese su jednostavne za montažu i rukovanje. Ugao pod kojim su trake se može podešavati, a trake se mogu i potpuno skupiti na stranu. Trake imaju mogućnost okretanja oko svoje ose, tako da je samim tim omogućena kontrola prolaska svetlosti u prostoriju u zavisnosti od toga da li su trake delimično ili potpuno zatvorene.\nTrakaste zavese i kada su potpuno zatvorene propuštaju svetlost (izuzev stopsoll modela koji je namenjen za potpuno zamracivanje), jer su izrađene od polupropustljivih materijala. Pored zaštite od sunca trakaste zavese daju svakom prostoru savremeni izgled enterijera.\nZaštitite svoja domaćinstva najkvalitetnijim sistemima zaštite od sunca i sarađujte sa najboljima.\nIzrada svih sistema zaštita od sunca. Kod nas možete poručiti Roletne, Rolo zavese i Komarnike.\nPonedeljak - Petak: od 08:00h do 17:00h\nSubota: od 09:00h do 15:00h\nSUNSCREEN DOO JAGODINA\nStanoja Glavaša 12/1\n062/805-5502 i 065/298-3822\nCopyright © 2015 Sunscreen | Developed by c4c1


Šta su slavni preživeli (1)\nSvako ponekad poželi da živi životom bogatih i slavnih, filmskih zvezda, recimo. Kad vidimo kako ih mediji prikazuju, neretko nam se čini da su njihovi životi lepi, ružičasti, ili barem daleko uzbudljiviji od naših. Međutim, i oni su ljudi, kao i svi mi; ni njihovi životi nisu baš uvek lepi (zapravo, prilično često baš i nisu lepi). Kad je reč o uzbuđenjima, nezgode se dešavaju i njima, tako da im životi mogu postati zaista previše uzbudljivi. Evo nekih primera.\nNa snimanju filma „Put bez povratka“ ekipu je zadesila strahovita oluja. U jednom trenutku, Tom Henks je čuo povik Pola Njumena da trči što brže može. Ne gubeći vreme na razmišljanje, tako je i učinio; samo trenutak kasnije, na mesto na kome je dotad stajao pala je električna bandera. Da je samo sekund oklevao, Tom Henks ne bi bio živ da novinarima ispriča ovu priču.\nSara Džesika Parker, zvezda serije „Seks i grad“, snimila je pre deset godina film „Na bliskom rastojanju“. U jednoj sceni trebalo je da spase devojčicu koja se davi. Devojčicu je, za tu scenu, glumila kaskaderka, koju su toliko opteretili tegovima da se držala za Parkerovu da ne bi potonula (uzgred budi rečeno, ta kaskaderka nije umela da pliva – doduše, sa svim onim tegovima, bilo bi fizički nemoguće plivati). Kad su kamere uključene za snimanje scene, kaskaderka je zbog tegova počela da tone i povukla i Parkerovu za sobom. Parkerova se nagutala vode, kaskaderku je uhvatila panika, obe su izgubile crevo s vazduhom. Na kraju je kompletna ekipa poskakala u vodu i izvukla ih; scena sa davljenjem je bila toliko uverljiva da je ostala u filmu.\nDžulija Roberts je 1989. godine dobila redak oblik meningitisa, koji ju je smesta oborio u krevet. Odvezena je u bolnicu, gde je lekarima uspelo da je izleče, mada i dalje niko od njih nema pojma kako im je to uspelo.


Ples vatrenog zmaja u južnoj Kini (Fotograf Gilbert Ju)\nSvetska organizacija za fotografiju danas je objavila pobednike takmičenja Soni vorld fotografi rivords 2013. među kojima ima fotografa amatere iz zemalja međusono tako dalekih kao što su Čile i Vijetnam.\nMuškarci u medveđim kostimima na proslavi nove godine u Rumuniji (Fotograf Alkesandara Dragoj)\nOd ukupno 55.000 prijavljenih fotografija u opštoj kategoriji sudije su odabrale samo njih 10, koje će se sada nadmetati za laskavu titulu Soni avards oupen fotograf godine.\nOstrvo Sibijan na Filipoinima (Fotograf Mani Fadžutag)\nCeremonija dodele nagrade će se održati 25. aprila, a pobednik će dobiti nagradu od oko 4000 evra.\nPrkošenje vetru ( Ngujen Hoang Hip iz Vijetnama)\nFotografije pobednika u svim kategorijama biće izložene u galeriji Somerset Haus u Londonu, od 26. aprila do 12. maja, i biće objavljene u zasebnoj knjizi.\nJapanski mladenci (Fotograf Hisatomi Tadihiko, pobednik kategorije "Ljudi")\nAmateri me neprestano zadivljuju, ne samo svojom posvećenošću, strašću i unutrašnjim porivom, već i zapanjujućim kvalitetom svojih dostinuća”,\nStarac u svom domu u selu u blizini Džakarte (Fotograf Jeou Kvang Jeo)\nsmatra Demijan Demolder, predsedavajući ovogodišnjeg žirija otvorenog takmičenja i izdavač magazina “Fotograf amater”.\nPobednik u kategoriji priroda i živi svet (Krasimir MAtarov iz Bugarske)\nSoni je proglasio i troje pobednika u kategoriji mladih - to su Aleksandra Dragoj iz Rumunije, Su Vej Šu sa Tajvana i Berta Vinsent iz Španije, kao i pobednika u 3D kategodriji -Slovenca Matjaža Tančića.\nMlečni put nad planinom u Kazahstanu. Pobedniku kategoriji fotografiaj sa slabim osvetlejnjem (Elmar Ahmetov iz Kazahstana)


Niška televizija » Carski đak-znanje je u modi (VIDEO)\nCarski đak-znanje je u modi (VIDEO)\nObjavljeno 11.06.2014. 14:47\nNarodni muzej nastavlja sa akcijom “Carski đak-znanje je u modi“ čiji je cilj upoznavanje najmlađih osnovaca sa istorijom svog grada. Ovog puta su učenici četvrtog razreda obišli logor na Crvenom krstu, a nije nedostajalo ni đaka koji su u Niš došli iz drugih gradova.\nIako prvenstveno sa idejom da se što adekvatnije obeleži 1700. godina od potpisivanja Milanskog edikta, akcija “Carski đak-znanje je u modi“ nastavljena je i u 2014.-oj. Ove godine će se, međutim, češće obilaziti lokaliteti iz nekih drugih perioda domaće istorije poput Ćele Kule ili Logora na Crvenom krstu. Đacima četvrtog razreda osnovne škole Dositej Obradović je, osim predstavljanja ovog objekta iz Drugog svetskog rata, prikazano i dokumentarno ostvarenje “ U žicama lager Niša“. Razlog da se sa akcijom “Carski đak-znanje je u modi“ nastavi i nakon zvaničnog obeležavanja godišnjice Milanskog edikta je afirmacija kulturno-istorijskog nasleđa kod mladih, kaže direktor Narodnog muzeja Slaviša Popović.\nPetnaeste „Dečije igrarije“ (VIDEO)


ODLIČNE VESTI! Docić nije teže povređen! - Informer\nNakon što se u prvi mah činilo da je Seku Sanogo ozbiljnije povredio Marka Docića, sportski direktor Čukaričkog saopštio je odlične vesti. Kapitena "brđana" čeka pauza od četiri do šest nedelja\nPrve informacije su glasile da iskusnog vezistu čeka pauza između sedam I osam meseci I da je sezona za njega završena.\nIpak, sportski direktor "brđana" Nenad Mirosavljević je u izjavi za „Kurir“ istakao da je urađena magnetna rezonanca i da ima dobre vesti.\n– Progonoze su mnogo optimističnije nego prve! Po prvim nalazima lekara ligamenti nisu popucali i prognoza je da će Marko pauzirati četiri do šest nedelja - rekao je Mirosavljević za "Kurir".\nPARTIZAN OPET NAPAO FUDBALSKI SAVEZ! Crno-beli poručili: Bravo za dvostruke aršine!\nSrbija Beograd Fudbal sport FK Crvena zvezda FK Čukarički Marko Docić