Važno za turiste\nPre nego što krenete put Grčke, ove stvari morate da znate\n25.04.2018. - 13:09h Autor: grckainfo.com\nVećina letovališta otvara svoja vrata turistima već od 1. maja pa stoga nije na odmet da se na vreme i u kratkim crtama podsetimo koje vas promene očekuju ove sezone i usput vam damo i nekoliko korisnih saveta.\n2. Radovi na putu kroz Srbiju i Makedoniju\nZnamo da vozače najviše interesuje šta se konkretno dešava sa novim deonicama puta kroz Srbiju i Makedoniju. Novi rok za završetak radova na Koridoru 10 u Grdeličkoj klisuri je pomeren na jesen dok je autoput kroz Makedoniju na relaciji Demir Kapija-Smokvica otvoren 23. aprila.\n– Cene putarina u Srbiji\nNa putu od Beograda do granice sa Makedonijom putarinu ćete platiti tri puta:\nkod Niša (800 dinara)\nDoljevac – pre Leskovca (210 dinara)\nkod Preševa (80 dinara).\n– Cene putarina u Makedoniji\nPrva naplatna rampa: 60 denara ili 1,5 evra\nDruga naplatna rampa: 80 denara ili 2 evra\nTreća naplatna rampa: 60 denara ili 1,5 evra\nSavetujemo da u menjačnici na graničnom prelazu Tabanovce na ulasku u Makedoniju promenite sedam evra za koje ćete dobiti oko 430 denara što je dovoljno za plaćanje putarine u oba pravca. Ukoliko plaćate putarinu na punktovima u evrima koštaće vas malo više: 10 evra za oba pravca.\n4. Nova naplatna rampa na prelazu Evzoni\n5. Cena namirnica miruju\nBela haljina: Neizostavan deo letnje garderobe koji stoji svakoj ženi (FOTO)\n6. Karidi plaža na Sitoniji izdata zakupcima\n7. Dobre vesti iz Pefkohorija\nNakon 20 godina opština Kasandra radi na poboljšanju vodovodne mreže pa se očekuje da ovog leta problema sa vodom u Pefkohoriju više neće biti.\n8. Vodite računa gde parkirate automobil!\n9. Talasi nekada nisu bezazleni – budite oprezni!\nOvog leta osećamo obavezu da u važna upozorenja uključimo i ovo koje se odnosi na bezbednost plivanja u velikim talasima posebno na plažama kao što su Paradise beach na Tasosu, Sarti na Sitoniji, Porto Katsiki na Lefkadi i Mirtos na Kefaloniji koja je poznata po svojim jakim strujama.\nPrethodnih godina usled velikih talasa i jakih morskih struja dogodilo se nekoliko utapanja (davljenja), kako naših tako i stranih turista. Iz ovog razloga budite posebno pažljivi, poštujte preporuke spasilaca da se ne ulazi u more kada su talasi veliki i povedite računa naročito ukoliko imate decu.\n10. Ne ostavljajte nikada ništa vredno u automobilu\n11. Sprečite da vas lopovi pokradu\nLetovanjeGrčkaPutovanjeVažnoŠta treba znatiPutarinaParkingBoravišna taksa


Mir na vrhu na "Red Bul ringu", Zarko opet na stazi - Sportklub\nMir na vrhu na "Red Bul ringu", Zarko opet na stazi\nMoto GP Autor:Jelena Trajković22. avg. 202011:08 > 11:13\nVozač Suzukija Đoan Mir ostvario je najbolje vreme na trećem slobodnom treningu pred petu trku Moto GP šampionata, Veliku nagradu Štajerske.\nMladi Španac, koji je prošlog vikenda na „Red Bul ringu“ došao do prvog podijuma u kraljevskoj klasi, na istom mestu je upisao najbolji krug vikenda od 1:23.456 minuta.\nEspargaro najbrži na drugom treningu\nDrugo vreme imao je Fabio Kvartararo, koji je na Petronas Jamahi imao 151 hiljaditinku zaostatka, a samo tri hiljaditinke iza njega našli su se vozač LCR Honde Takaki Nakagami i prošlonedeljni pobednik Andrea Doviciozo. Njih dvojica su imali identično vreme, a Japanac je klasifikovan kao treći jer mu je drugi najbrži krug bio bolji od onog koji je postavio vozač Dukatija.\nNajbolju četvoricu sledio je Maverik Vinjales na Jamahi, ispred vozača KTM Pola Espargara, koji je svoje najbrže vreme u Špilbergu ostvario u petak. Mlađi od braće Espargaro se jedini plasirao u drugi deo kvalifikacija zahvaljujući krugu na prva dva treninga. Sedmi je bio Migel Oliveira iz Teh3 KTM tima, a prvu desetoricu kompletirali su Franko Morbideli na Petronas Jamahi, drugi vozač Suzukija Aleks Rins i Džek Miler na Pramak Dukatiju.\nFresh from his maiden #MotoGP podium, @JoanMirOfficial tops FP3! 💪\nIncredibly close once again with half a second covering the top 15! 😱#AustrianGP 🏁 pic.twitter.com/0eSNhoDWEA\nTreći trening je obeležilo i izletanje Milera u samom finišu, srećom bez većih posledica. Na stazi se našao i Žoan Zarko iz Avintije, pošto je propustio treninge u petak jer je u sredu imao operaciju zgloba koji je povredio u incidentu koji je izazvao na Velikoj nagradi Austrije. Francuz će zbog toga u nedelju startovati iz boksa, a trening je završio na 12. poziciji, iza Breda Bindera, a ispred Danila Petručija, Ikera Lekuone i Valentina Rosija. ’Doktor’ je bio tek 15, ali sa samo 494 hiljaditinke zaostatka u odnosu na Mira.\nVozače kraljevske klase od 13.30 čeka četvrti trening, a kvalifikacije su na programu u 14.10, uz direktan prenos na Sport Klubu 1. Prva Velika nagrada Štajerske startuje u nedelju u 14 časova.\nAndrea DoviziosoFabio QuartararoJoan Mirmoto gpRed Bull RingStyrian Grand PrixTakaaki Nakagami\n„Novakova lista zahteva u stvari samo procurela poruka“ 25. feb. 2021


Zbog "Igre prestola" manje se gledaju pornići | Novosadski informativni portal 021\nZbog "Igre prestola" manje se gledaju pornići\n"Igra prestola" ostavila je snažan uticaj na pop kulturu, ali sudeći prema novim podacima i na porno idustriju.\nMilioni ljudi širom sveta ne propuštaju nijednu epizodu popularne serije poznate po eksplicitnim scenama nasilja i golotinje. Zbog nove sezone, koja je počela da se emituje u nedelju, gledanje porno filmova putem interneta palo je za oko četiri odsto, odnosno za oko milion ljudi, piše "Dejli Mejl".\nPodaci pokazuju da je broj aktivnih korisnika u SAD na porno sajtovima počeo da pada sat vremena pre premijere prve epizode šeste sezone, a broj ljudi koji se vratio na ove sajtove počeo je da raste tek sat vremena nakon što je epizoda emitovana. Zabeležen je i porast pretraga videa i slika koje su u vezi sa "Igrom prestola" od neverovatnih 370 odsto na dan premijere.\nNajtraženija bila je Emilija Klark, koja igra plavokosu princezu Deneris, i koja se često pojavljuje naga u seriji. Prate je koleginice Natali Dormer i Sibel Kekili.\nIgra prestola\tpornići\nNakon što se proširila vest da će Kevin Spejsi glumiti Franju Tuđmana u nadolazećem hrvatskom filmu, sada su se pojavili i prvi kadrovi.


Računski centar | ETF\nRačunski centar otvoren je za studente 24h, 7 dana u nedelji i praktično, izuzev većih praznika, stoji vam na raspolaganju non stop. Imate pristup ka 60 računara sa brzom internet konekcijom i svim programima potrebnim za rad i učenje na elektrotehničkom fakultetu. Vitalni servisi, kao što su prijave ispita, vaš lični sadržaj, e-pošta ili veb prezentacija su sigurni, bekapovani i aktivni 99,999% vremena u godini uz stalnu tehničku podršku.


Prebijte radnike, zaštitite flamingose Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nNije vrijeme za sarkazam: Prebijte radnike, zaštitite flamingose\nObjavljeno: 14.04.2016. u 21:58h\nDragi otpušteni radnici: provjerite da li u napuštenim fabrikama u kojima ste radili žive neke rijetke zmije, krtice, ptice ili međedi. Javite se Evropskoj uniji: oni će ih zaštititi.\nFOTO: solana - ulcinj.me\nBila jednom jedna solana.\nNA ŽALOST - PRIVATIZACIJA\n„Ulcinjska solana se nalazi na krajnjem jugu Crne Gore i zauzima oko 14.5 km2 slanih bazena. Izgrađena je u regionu sa najvećim brojem vedrih dana, najvećom insolacijom na Jadranu - 2567 sunčanih sati i najvećim brojem tropskih dana u bivšoj Jugoslaviji. Dakle, idealno mjesto za solanu koja je proizvodnju soli zasnovala isključivo na evaporaciji“.\nAli to su samo moje totalitarne maštarije... U praksi, takvi su finansijski, a bogami i intelektualni temelj naših demokratija.\nU opticaju je i ideja da se solana organizuje kao „park prirode“. Pametni su to i učeni ljudi, svašta su smislili. Jedino nikome nije palo na pamet da bi se u jednoj od najvećih solana na Mediteranu mogla kupiti so: da bi solana mogla biti i - solana. Da je solana, osim za život ptica, važna i za život ljudi koji su radili.\nUlcinj, Melanholija ljevice, Andrej Nikolaidis, Radnici


Nokaut u Donguanu\nB92\t10.09.2019 19:29\nOčekivali smo mnogo, nismo dobili ništa. Pričali smo o zlatu, a nećemo se boriti ni za medalju.\nKošarkaši Srbije su podbacili u Kini pa su eliminisani već u četvrtfinalu Svetskog prvenstva.\nOno što je pre dva dana počela Španija, dovršila je Argentina i nokautirala "Orlove" Aleksandra Đorđevića.\n"Gaučosi" su jednostavno bili bolji i brži, organizovaniji, agresivniji, eksplozivniji, jači, raspoloženiji.\nArgentinci su nas odmah "uhvatili" u svoju mašinu i kontrolisali rezultat. Njihovi eksplozivni bekovi bili su neuhvatljivi za našu odbranu, a nije se znalo da li su opasniji u šutu ili spuštanju lopte u reket.\nSkoro da nije ni postojala defanzivna igra Srbije, Jović, Bjelica i Gudurić su bili nemoćni. Argentinci su s lakoćom otvarali prostor i surovo pogađali trojke (9/16), što je dovelo do čak 54 primljena poena u prvom poluvremenu.\nNišta bolje nismo izgledali ni u napadu, da nije bilo sjajne saradnje Bogdanovića i Jokića (zajedno 24) poena, zaostatak bi bio mnogo veći od pet razlike.\nNi u ofanzivi Bjelica nije ličio na sebe, 18 postignutih poena deluje dosta, ali s obzirom na minutažu (31) i potrošnju lopti (17 šuteva) to je daleko ispod potrebnog nivoa.\nGudurić je opet delovao pogubljeno, a gore pomenuti tandem je dobro pratio samo Lučić koji je nadoknadio poene nekih igrača od kojih su se očekivali, ali i on je u drugom delu ostao bez snage.\nĐorđević je rotirao igrače znatno manje nego na prethodnim utakmicama, Milutinov i Raduljica su zajedno skupili tek 6 minuta, a Marjanović je svoju minutažu ograničio na manje od tri minuta sa tri ekspresna faula.\nSvetsko prvenstvo ipak nije gotovo za Srbiju, preostaje nam borba za plasman, tačnije za Olimpijske igre što mora biti dovoljno dobar motiv da se ekipa brzo oporavi od bolnog poraza.\nU četvrtak ćemo igrati sa poraženim iz duela između SAD i Francuske, a onda "Orlove" čeka još jedan duel u Pekingu, u zavisnosti od rezultata u drugom nastupu u Donguanu.\nSimonović – bez minuta u prvom poluvremenu, u drugom dobio više prostora posebno kada je na parketu bila niža postava, ali nije mnogo uticao na "zatezanje" odbrane.\nBogdanović – s obzirom na celu situacija dobra partija (21 poena za 30 minuta), držao ekipu u igri dok su Argentinci leteli po terenu, u završnici je nedostajao neki nezaboravan koš.\nBjelica – vrlo bleda partija jednog od nosilaca igre. Skupio je 18 poena ali iz čak 17 šuteva. Dosta grešaka i u napadu, a posebno u odbrani gde su ga lako prolazili Argentinci.\nLučić – borben, požrtvovan, efikasniji nego uobičajeno, ali ni on nije mogao da prati rastrčane Argentince, koji mu brzim kretanjem lopte često ostajali sami na perimetru.\nRaduljica – za tri minuta na parketu promašio oba šuta.\nBirčević – jedini nije igrao na ovom meču.\nJokić – konačno na poziciji centra, stigao do dabl-dabla uz 5 asistencija, ali je izgubio i 5 lopti. Sjajno sarađivao sa Bogdanovićem i zajedno držao tim u egalu u prvom poluvremenu, ali nije imao snage da na kraju preokene situaciju.\nMilutinov – minimalna minutaža tokom koje je napravio dva faula pa više nije igrao.\nMicić – odigrao i više nego što je trebalo. Na njegovom mestu većina ne bi ni nastupila na ovom meču, pa nije pošteno suditi o njegovom nastupu.\nGudurić – jedna od najslabijih karika u ekipi, i u odbrani i u napadu. Često je komplikovao, gubio lopte, slabo pratio saigrače...\nJović – nije uspeo da obuzda argentinske plejmejkere. Štaviše, bio je nemoćan u odbrani. Kampaco je pored njega ostvario dabl-dabl sa 18 poena i 12 asistencija uz 6 skokova. Podelio je pet asistencija, ali nam je na ovom meču bio potreban plejmejker koji može da promeni ritam igre i izbaci rivala iz "komforne zone".\nMarjanović – brzo napravio tri faula, umnogome zbog neobičnog sudijskog kriterijuma, pa je proveo samo tri minuta na parketu.


Ugovori sa bankama o kreditiranju - RegistarFirmi.com\nUgovori sa bankama o kreditiranju\nMinistarstvo poljoprivrede bi narednih dana trebalo da sa poslovnim bankama u Srbiji potpiše ugovore o dugoročnom kreditiranju poljoprivredno prehrambene proizvodnje, izjavio je Tanjugu portparol u tom ministarstvu Dušan Katić. Resorno Ministarstvo će u prve tri godine otplate kredita plaćati 10 odsto od iznosa glavnice na godišnjem nivou, dok će korisnik plaćati godišnju kamatu na umanjeni iznos glavnice, rekao je Katić.\nMinimalan iznos kredita je 5.000 evra, a maksimalan 300.000 evra i zavisi od kreditne sposobnosti podnosioca zahteva. Rok otplate je od od tri do pet godina, sem za podizanje zasada vinove loze i jezgrastog voća, kod kojih je rok otplate 10 godina, a fiksna efektivna kamatna stopa je najviše 12,5 odsto na godišnjem nivou. Gejs period je od jedne do četiri godine i za to vreme se ne obračunava i ne naplaćuje kamata, dodao je Katić. On je istakao da korisnici dugoročnih kredita mogu biti registrovana poljoprivredna gazdinstva. Inače, Vlada Srbije donela je na poslednoj sednici Uredbu o utvrdjivanju programa mera za dugoročno kreditiranje poljoprivredno prehrambene proizvodnje za 2008. godinu.


Selektor mlađe omladinske fudbalske reprezentacije Crne Gore Aleksandar Miljenović objavio je danas spisak igrača za prijateljski dvomeč sa Makedonijom.\n23.05.2013. 19:48h Ažurirano: 21.02.2019. 13:03h\nObje utakmice, 28. i 30. maja, biće odigrane u Podgorici, na stadionu Mladosti.\nBiće to prve prijateljske utakmice koje će mlađa omladinska selekcija odigrati ove godine.\nMiljenović je pozvao 21 fudbalera.\nSelektor Miljenović kazao je da se sa okupljanjima mlađe omladinske selekcije počelo ranije u odnosu na prethodne godine kako bi reprezentacija bila u takmičarskom pogonu.\n"Ovo je selekcija sastavljena od igrača koji su još po godištu kadeti, ali smo ranije počeli sa okupljanjima kako bi smo stalno držali selekciju u takmičarskom ritmu. Za ovu generaiju, pored utakmica sa Makedonijom, predviđen je i dvomeč sa Mađarskom u Podgorici kao i jedan kamp. Za ovu priliku pozvali smo 21 igrača, ali se još nekoliko njih nalazi u najužoj konkurenciji i biće pozvani u narednom periodu", rekao je Miljenović.\nOn je najavio da će dvomeč iskoristiti da pruži priliku svim igračima da pokažu koliko mogu.\nOkupljanje mlađe omladinske reprezentacije zakazano je za 27. maj u hotelu „Crna Gora“.\nNa spiku su:\nGolmani - Vuk Stijepović (Zeta) i Bojan Terzić (Zabjelo)\nOdbrana - Lazar Đokić (Mladost), Dragan Grivić (Grbalj), Andrija Vukčević (Budućnost), Nikola Nicović (Jang bojs, Švajcarska), Marko Banović (Budućnost), Ronaldo Rudović (Mogren) i Đorđije Vukčević (Zeta),\nVezni red - Dejan Kotarac (Bokelj), Stefan Morović (Igalo), Žarko Vilotijević (Čelik), Vladimir Šebek (Jedinstvo), Aleksandar Tončić (Volfsburg, Njemačka), Vuk Damjanović (Zeta), Marko Leković (Doksa Dramas, Grčka), Anđelo Rudović (Mogren) i Jovan Vujović (Sutjeska),\nNapad - Boris Cmiljanić (Budućnost), Filip Kukuliči (Zeta) i Stefan Milošević (Budućnost).\nAleksandar MiljenovićOmladinska fudbalska reprezentacija\nPodgorica dovela novog igrača: Tomašević stigao iz Tuzle\nglasanje trajalo 14 dana\nNavijači izabrali prvu petorku Evrolige: Larkin i Mirotić predvode najbolje\nsjećanje na marka lazarevića\nMural kod Pet udovica u čast tragično nastradalog navijača Budućnosti\n14:32 h\t132\n13.07. 22:21 h\t78\t19351\n13.07. 15:38 h\t27\t12832\n14.07. 07:22 h\t12250\n13.07. 22:28 h\t11114\n13.07. 23:53 h\t10668\n13.07. 22:21 h\t21\t78\n14.07. 13:09 h\t7\t48


Istrijani protiv gradnje Islamskog centra u Puli, IZ poručuje da su strahovi neosnovani - USKinfo.ba\n"NE ŽELIMO BEČ U PULI"\nObjavljeno na dan 24.11.2020 - 06:11 | Izvor: USKinfo.ba | klix.ba\nNemamo ništa protiv izgradnje džamije, ali ne na ovoj lokaciji, poruka je s jučerašnjeg protesta građana naselja Monte Serpo u Puli.\nMedžlis Islamske zajednice Pula, koja u središtu grada djeluje pola stoljeća, objavio je da je na toj lokaciji od privatnih vlasnika kupio 16,7 hiljada kvadrata zemljišta. Ondje planiraju izgraditi Centar u kojem bi se nalazile prostorije za molitvu, ali i vrtić, starački dom, restoran, učionice za vjeronauk, studentski dom, te drugi sadržaji, piše Večernji list.\n"Prva faza koštala bi pet miliona, a kompletna izgradnja čak 20 miliona eura, pa je IZ pozvala svoje članove na donaciju. Bio bi to prostor koji bi koristio široj društvenoj zajednici", izjavio je glavni imam Medžlisa pulske Islamske zajednice Esad ef. Jukan.\n"Najveći problem je izostanak komunikacije. Bilo koji veći javni projekt ide na javnu raspravu pa mještani smatraju da ih je trebalo upoznati i s ovim, a ne da o svemu, kao u Valmadama, doznaju iz medija", kaže za DW Daniel Deković, predsjednik Mjesnog odbora Busoler, na čijem se teritoriju nalazi parcela, ali i oba spomenuta naselja.\nPodsjeća da je njegova izjava "ne želimo Beč u Puli" izvučena iz konteksta, a on i mještani proglašeni najvećim islamofobima. Na lokalnom je radiju čak izjavio da ima informaciju o tome da bi centar prihvaćao migrante i integrirao ih u zajednicu, te da mještani strahuju da s njima dođu ekstremisti, što potvrđuje i za DW.\n"Isto ono što sad imamo u centru grada odvijat će se i na novoj lokaciji, samo što će nova zgrada biti uslovnija i zadovoljavat će kriterije 21. stoljeća. Nikakvi migranti, nikakvo radikalno učenje. Nema ničeg novog, samo selimo s jedne na drugu lokaciju", kazao je on.\nHrvatska džamija Pula Islamski centar


Internet PR | Dragan Varagić Blog\nComments Off on Zašto je termin “PR tekst” pogrešan naziv za sponzorisane tekstove u medijima? Vrste sponzorisanih tekstova\nZašto je termin “PR tekst” pogrešan naziv za sponzorisane tekstove u medijima? Vrste sponzorisanih tekstova\nU ovim krajevima se od 2012. godine u onlajn medijima u sve većoj meri nude različite vrste komercijalnih ili sponzorisanih tekstova, najčešće pod pogrešnim nazivom "PR tekst". Izraz "PR tekst" možete naći praktično u skoro svim onlajn medijima u njihovim ponudama za onlajn oglašavanje, koje se drugačije nazivaju Media Kit (pročitati...\nAutor teksta: Dragan Varagić, 15/12/2019\nAutor teksta: Dragan Varagić, 02/07/2018\nAutor teksta: Dragan Varagić, 15/10/2017\nStrana 1 od 7412345678910...»Kraj


UŽAS U UŽICU: Čekao poziv za zatvor zbog nasilja nad ocem, pa ga u međuvremenu PONOVO PRETUKAO | Crna Hronika | Kurir\nNAJVEĆI PREOKRET U SLUČAJU UBISTVA JELENE MARJANOVIĆ! Ovo je 17\t453\nIlustracija, Foto: Stefan Jokić/Ilustracija\nCrna Hronika 16.04.2018. 15:44h 16.04.2018. 15:44h\nNAJVEĆI PREOKRET U SLUČAJU UBISTVA JELENE MARJANOVIĆ! Ovo je čovek koji dolazi na čelo istrage! Sve kreće ispočetka! OVI DOKAZI KONAČNO OTKRIVAJU KO JE UBICA! 17\t453


Radovi na rekonstrukciji Patrije u završnoj fazi - MG Mind\nKreator: Aleksandar Vasic\tObjavljeno na: 2 Aprila, 2021 Objavljeneo u: Gradnja\nRadovi na rekonstrukciji i nadogradnji objekta robne kuća Patrija u Prijedoru u završnoj su fazi. U planu je da se do 15. aprila lokali predaju zakupcima kako bi oni mogli pristupiti opremanju enterijera.\nInvestitori poručuju da je u narednom periodu cilj da se obave radovi na keramici, kao i opremanje zajedničkih prostorija poput terasa, sanitarnih čvorova i slično. Pored toga sredinom aprila počinje i izvođenje radova na vanjskom uređenju.\nNakon rekonstrukcije objekat Patrije imaće 9.600 metara kvadratnih bruto površine. Na čak tri sprata biće raspoređeno preko 50 radnji svjetski poznatih brendova, ali i drugi sadržaji poput restorana, igraonice, velikog marketa i Cinestara.\nPrethodni članak Prethodni članak Biljana Čekić iz filma “Dara iz Jasenovca” u posjeti kompaniji MG Mind\nSledeći članak Sledeći članak Nova kuća za porodicu Mladenović-Zeljković


Više, mnogo više | Anarhistička biblioteka\nNaslov: Više, mnogo više\nIzvor: „More, Much More“ and Other Writings, http://theanarchistlibrary.org/library/massimo-passamani-more-much-more-and-other-writings\nNapomene: Tekst je izvorno obavljen na italijanskom jeziku i pojavio se u anarhističkom časopisu Canenero. Ne raspolažemo podacima o godini prvog izdanja. Engleski prevodi Passamanijevih tekstova počeli su da pojavljuju još od 2000, u anarhističkoj publikaciji Willful Disobedience, a zatim i u nekoliko zbirki i bukleta. Sa engleskog, za Anarhističku biblioteku, preveo Aleksa Golijanin, povodom hapšenja Massima Passamanija i pokretanja istrage protiv još 43 osobe, u represivnoj akciji italijanske policije, od 27. VIII 2012.\nMenadžeri pasivnosti oduvek su nam nametali lažnu alternativu: ili pasivnost ili oružana grupa. Svako ko izmiče ulozi koju mu diktira normalnost, mora se, u trenucima krize, silom vratiti nazad. Ta igra ima svoja pravila: dominaciju ili prihvatate ili je oponašate. Pored onih na vlasti, ta igra odgovara i onima koji sebe nazivaju revolucionarima, koji bi hteli da izgrade neku novu državu. „Nema političke vlasti bez oružane sile“, bila je glavna režimska parola u ne tako davnoj prošlosti. A oružana sila nije samo hijerarhijska i autoritarna organizacija; to je predstava o sukobu između države i neke oružane grupacije, u kojoj bi svi mi trebalo da budemo posmatrači, bezopasni simpatizeri, spremni da se okupe oko jednog ili drugog protivnika, gde onaj jači – država – na kraju svakako pobeđuje.\nZajednički teren te scenske bitke jesu žrtvovanje i parole, specijalizacija i ideologija. To je odsustvo svake radosti i autonomije, negacija svakog strastvenog subverzivnog projekta. To je razdvajanje koje se sprovodi između svakodnevnog života i promene postojećeg, fragmentacija celine i njena zamena navodnim središtem – izokrenutom slikom sebe – koje treba osvojiti i suprotstaviti mu se. Nema političke vlasti bez oružane sile. Tačno. Ali, šta je sa anarhistima? Ako treba uništiti samu političku vlast, šta ćemo sa oružanom silom? Ništa. Ili, još bolje, od nje se može napraviti negativno merilo doslednosti sopstvene teorije i prakse.\nČini se da su takva razmatranja vezana za stanje u Italiji tokom sedamdesetih godina XX veka, koje se od tada promenilo. To se danas naziva „vežbom iz istorijskog pamćenja“. Ipak, ona se ponovo nameću, naspram mahinacija – lakrdijaških isto koliko i sramnih – glavnog tužilaštva iz Rima. Ako ta sudska konstrukcija ima za cilj samo represiju nad uhapšenim anarhistima i, šire gledano, nad svima koji su se našli pod istragom, onda bi rasprava o tome trebalo samo da demaskira očigledno apsurdne sudske optužnice. Ali, nije reč samo o tome. Sudije dobro znaju da anarhistička organizacija o kojoj govore ne postoji. Oni znaju da se model „oružane grupe“ – koji su pronašli u ogledalu – ne može primeniti na odnos koji postoji između anarhista. Kada se pojedinci sretnu na osnovu svojih afiniteta, počevši od svojih razlika, i počnu da razvijaju inicijative bez formalnog jedinstva, kada počnu da se sami organizuju, ali nikada na neki krut i vertikalan način, onda ti pojedinci nikada ne mogu biti „oružana grupa“. I to ne zato što odbacuju tajno udruživanje (iako i to odbacivanje nešto govori) već zato što ne pristaju da budu regrutovani u neku strukturu – s ma kojim akronimom ili programom – koja od oružanog sukoba pravi nešto odvojeno od subverzije celine. Sve to se ne menja kada se neki anarhista, pojedinačno, preuzimajući svu odgovornost na sebe, lati oružja. Naprotiv, čak i ako zamislimo da su se svi ti ljudi koji su sada pod istragom ili čak svi anarhisti na svetu – pored pisanja, raspravljanja, vođenja ljubavi, distribucije letaka, vređanja gazdi, napuštanja posla i pljačkanja robe – latili oružja, to od njih opet ne može napraviti „oružanu grupu“. Vlast je ta kojoj je potrebna takva izmišljotina. Ali, kao što sam rekao, to nije jedino pitanje koje se ovde postavlja. Ograničiti se na to, znači samo delimično razumeti represivni projekat države.\nU svetu u kojem se sile dominacije i otuđenja sve više sjedinjuju, u kojem su robna proizvodnja, totalna kontrola prostora, reklamno fabrikovanje lažnih potreba i sistematsko negiranje želje, sastavni delovi jedinstvenog procesa – u tom svetu terora – pobuna postaje sve konkretnija i celovitija i odiše sve većom radošću nestrpljenja. Od trenutka kada su rad i klasa, hijerarhija i društvene uloge, ostali bez centra, nestao je i centar na koji se moglo udariti. Upravo to je razlog zašto gospodari razdvajanja žele da nas zatvore u grupu, da stvarnu promenu zamene lažnim slikama.\nRevolucionarni projekat je ili zajedničko kretanje ka ostvarenju svakog pojedinca ili nije ništa. On je ili neposredno uzdizanje radosti življenja, kako je to govorio Furije, ili prevara. Svako ko se postavlja kao specijalista za oružanu borbu jeste neprijatelj. U meri kojoj je svesna i strastvena subverzivna promena bogatija, utoliko oružana borba postaje manje presudna. Pasivnost je ta koja stvara oružanu organizaciju i vice versa. To je samo izokrenuta teorema države. Lažna potreba za oružanom grupom nastaje iz političke i sindikalne kontrole, iz reformističkog ukrašavanja bede svakodnevnog života. Iz praktične teorije pobune rađa se kreativna akcija, poezija života, koja likvidira poslušnost prema gazdama i povezuje, u razlikama i u oružju, sve oni koji su protiv vlasti, žrtvovanja i dosade. I ta oružana želja okrenuće ovaj svet naglavačke.


Hrvatska: Pretučen novinar Jutarnjeg lista - Klix.ba\n2.6.2008. u 23:38\nNovinara Jutarnjeg lista Dušana Miljuša pretukla su u ponedjeljak navečer dvojica nepoznatih napadača ispred zgrade u kojoj živi u Remetinečkoj ulici u Zagrebu, doznaje se u policiji.\nMiljuš, koji već niz godina piše o mafiji i organiziranom kriminalu u Hrvatskoj, je ozlijeđen, ali nije u životnoj opasnosti, kažu u policiji.\nDvojica nasilnika šipkama su napali 47-godišnjeg Miljuša oko 20,15 sati u Remetinečkoj ulici kod kućnog broja 7, nakon čega su pobjegli, a Miljuš je uspio sam javiti policiji da je bio žrtva napada, doznaje se od glasnogovornice zagrebačke policije Aleksandre Ljube.\nNakon toga je vozilom Hitne pomoći prevezen u KBC Zagreb, rekla je Ljuba dodavši kako je Miljuš nakon napada bio "kontaktibilan".\n"Prema prvim informacijama život mu nije ugrožen, no o kakvim se ozljedama radi za sada ne možemo reći", kazala je policijska glasnogovornica.\nU KBC-u nisu željeli davati medijima nikakve informacije o Miljuševu stanju.\nMiljuš je bivši urednik Crne kronike u Večernjem listu i Jutarnjem listu, a trenutno radi kao novinar u toj rubrici. Već dugo godina piše i izvještava o organiziranom kriminalu i često je javno o tome govorio i u ostalim medijima, posebice na javnoj televiziji. Bio je i predsjednik Zbora novinara sudskih izvjestitelja HND-a.\nU policiji kažu da nije prijavljivao prijetnje niti je tražio njihovu zaštitu no krajem prošle godine, nakon njegova javnog istupa u HTV-ovoj emisiji posvećenoj mafijaškom ubojstvu Davora Zečevića, u Večernjem listu je među osmrtnicama osvanuo plaćeni oglas Zečevićeve\nobitelji u kojemu se proziva Miljuša. HND i još neke nevladine udruge to su protumačile kao otvorenu prijetnju Miljušu.\nU odsutnosti predsjednika HND-a Zdenka Duke jedan od potpredsjednika te udruge Mislav Bago izjavio je u ponedjeljak navečer Hini da HND najoštrije osuđuje još jedan od brutalnih napada na novinare te da traži hitan sastanak s premijerom Ivom Sanaderom i ministrom unutarnjih poslova Berislavom Rončevićem kako bi ih izvjestili o tom i još nekoliko napada u kojima su u posljednje vrijeme žrtve bili novinari.\n02.06.2008. u 22:38


Neviđenа Srbijа:Nаjluđe istorijske činjenice i anegdote iz srpske istorije\nNaslovna EventsEventsNeviđenа Srbijа: Nаjluđe istorijske činjenice i anegdote iz srpske istorije\nVlada Arsić, pisac čija je nova knjiga „Neviđena Srbija“ objavljena nedavno, gostuje u Beču 1. dezembra 2018. godine, u okviru „Prosvjetinih susreta“. Bečka publika će imati priliku da uživo čuje najzanimljivije detalje knjige koja se sastoji od nаjneverovаtnijih storijа iz srpske istorije.\nVeliki putnik, pisac i poznavalac srpskog mentaliteta, Vlada Arsić je prikupio nesvakidašnje istorijske i savremene priče. Iako one mogu da posluže kao sjajna zabava, priče iz „Neviđene Srbije“ mnogo govore o nama samima.\nVlade Arsić priča o prvom srpskom „pilotu” koji je pre braće Rajt leteo s jedne na drugu stranu Save, o ljubаvi Betovenа koji se borаvio u Golubincimа, o Divljem zаpаdu nа istoku Vojvodine, o Kleopаtri pod Kosmаjem, o jednom Srbinu koji je posаto pаpа i mnogo togа drugog.\n„Neviđenа Srbijа“ nаmenjenа je svim uzrаstimа i otkriva istorijske činjenice koje nisu do sada bile poznate javnosti. Osim što ćete uživati u zbirci anegdota na promociju u Beču , ovo je sigurno knjiga koju ćete najčešće prepričavati svojim poznanicima.\nVlada Arsić rođen je u Beogradu, 1963. godine. Dugogodišnji je urednik i novinar u brojnim listovima i časopisima. Pisao je za Press, Ilustrovanu politiku, Politikin zabavnik, Nacionalnu reviju Srbije, reviju SAT Plus i druge.\nAutor je publicističke knjige Lopatanje đavola (2010) i romana Izgubljene u magli (2012), Armagedon (2014), Brodolom (2014), Kad zvona zaneme (2016), „Noć аrhаngelа“ (2016).\n„Noć аrhаngelа“ (Lаgunа,2016. godine) je knjigа koji se bаvim sudbinаmа potomаkа Kаrаđorđevih ubicа uz nаvođenje pregršt istorijskih zаnimljivosti, mаlo ili nimаlo poznаtih široj čitаlаčkoj\npublici, аli i mnogim istoričаrimа.\nRomаn „Kаd zvonа zаneme“ (RTS Izdаvаštvo) bаvi se nаjvećim pogromom u istoriji moderne Srbije – epidemijom pegаvog tifusа kojа je 1915. godine odnelа više od 200.000 žrtаvа. Romаn je bio u širem izboru zа NIN-ovu nаgrаdu 2016. godinu i u nаjužem je izboru zа nаgrаdu „Dobričin (srpski) venаc“.\nKada: 01. dezembar 2018. sa početkom u 19:00 časova\nGde: Srpska pravoslavna crkva, Engerthstrasse 158, 1020 Wien\nOrganizator: SPKD Prosvjeta\nistorija, kulturna manifestacija, promocija knjige, Srbija, tradicija, život u beču


KO JE PREDRAG KON, lekar čiju svaku izgovorenu reč s pažnjom sluša cela Srbija. I VERUJE MU! – PostInfo\nHome None KO JE PREDRAG KON, lekar čiju svaku izgovorenu reč s pažnjom sluša cela Srbija. I VERUJE MU!\n“Borimo se sa nečim što dugo traje”, “Lekari u Nišu su velika opomena za sve nas”, “Živećemo u ovakvom režimu šest nedelja, sledeća je jedna od ključnih”, “Protiv korona virusa najvažnije mirovanje i dosta sna”…\nU obraćanju od pre nekoliko dana poručio je građanima: “Obuzdaćemo ovu neman”. Srbija mu veruje i kad kaže da podržava najrigiroznije mere ako one znače zaštitu ljudskih života. I oni su ga poslušali.\n– Maksimum će biti u šestoj nedelji, a trajaće posle toga još mesec dana. Dakle, ceo april i praktično ceo maj, do juna, onda očekujem jedno ozbiljno olakšanje. Ako društvo nađe snage da se odupre ovakvom izazovu, to znači da je ono položilo život i sačuvalo živote – poručio je.\nOtkako je i u našu zemlju stigla pošast zvana korona virus, gotovo svaki građanin Srbije upoznao je ovog iskusnog stručnjaka. Nenametljiv, ozbiljnog izraza lica, odmeren, miran, koncentrisan, Srbiji uliva povrenje da ćemo iz “rata koji smo nedavno objavili korona virusu izaći kao pobednici”.\nČak 13 godina bio je načelnik jedinice za imunizaciju Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograd, od 2001. do 2014. godine. Te 2014. postaje savetnik Centra za kontrolu i prevenciju zaraznih bolesti. Zaposlen je na Institutu za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut”, kao imunolog. U dva mandata, od 2002. do 2010. godine, bio je član Komisije za zaštitu stanovništva od zaraznih bolesti.\nDa je neko ko čvrsto veruje i brani svoje stavove pokazao je još na početku borbe protiv korona virusa kada se pobunio protiv ideje da se zatvore škole na dve nedelje, već se zalagao za “zatvaranje obrazovnih institucija do kraja školske godine, nakon čega bi trebalo organizovati letnju školu i nadoknadu nastave”.\n– Kada bismo zatvorili školu na nekoliko nedelja, deca bi se na nastavu vratila u trenutku kada se očekuje da epidemija bude na vrhuncu – rekao je tada Kon.\nTekstom o Predragu Konu započeli smo serijal “Lekari koji nas leče” o stručnjacima čije reči slušamo svakog dana.


Vanredna skupština BUP-a : Beogradsko Udruženje Pčelara\nVanredna skupština BUP-a\n| 22. January 2015.\t| 0 Comments\nU nedelјu 14.12.2014. sa početkom u 10 časova održana je vanredna skupština Beogradskog udruženja pčelara. Jedina tačka dnevnog reda bilo je: Razmatranje, od strane SPOS-a predloženih 49 izmena i dopuna postojećeg statuta SPOS-a. Praktično, Skupština se saglasila sa izmenama i dopunama Statuta SPOS-a i dopis u vezi toga će uputiti SPOS-u, čim bude gotov i overen zapisnik sa Skupštine.\n« Škola za pčelare početnike\nPredavanje o divlјim urbanim pčelama »


Grad Zrenjanin napokon dobija postrojenje za prečišćavanje vode\nGradonačelnik Zrenjanina Mileta Mihajlov izjavio je juče da bi na proleće trebalo da počne gradnja postrojenja za prečišćavanje pijaće vode u tom gradu.\nOn je agenciji Beta rekao da je izgradnja fabrike vode „jedan od gorućih problema“ Zrenjanina i podsetio da je Javno komunalno preduzeće „Vodovod i kanalizacija“ krajem prošle godine objavilo tender za izgradnju tog objekta.\n„Ima mnogo proceduralnih pitanja koja mogu da zakoče ovaj plan, ali ja ću dati sve od sebe da ih prevaziđemo jer iskreno verujem da ovoga puta možemo da rešimo taj problem. Fabrika vode za Zrenjanin je temelj za sve druge planove“, rekao je on.\nKako je ukazao Mihajlov, građani ne smeju više da budu izloženi riziku (zbog nekvalitetne vode), niti da plaćaju dodatne troškove za flaširanu vodu, a investitori zainteresovani za ulaganje u prehrambenu industriju, kojih ima i sa kojima se razgovara, moraju da budu sigurni da u Zrenjaninu imaju kvalitetnu vodu za proizvodnju.\n„Upoznao sam nekoliko ozbiljnih investitora i njihove planove i proračune, imam ozbiljnu podršku stručnih ljudi iz Vodovoda, a sa planom sam upoznao i pokrajinskog i republičkog premijera. Oba premijerska kabineta su se složila da treba ući u tu priču“, rekao je on.\nZrenjaninci su kojima je razgovarao dopsnik agencije Beta su prema ideji o izgradnji postrojenja za prečisćasvanje pijaće vode prilično skeptični imajući u vidu da je do sada bilo nekoliko propalih pokušaja, a mnogi veruju da je izgradnja fabrike vode još jedno od predizbornih obećanja.\nMihajlov je ocenio da je to uvreženi stav srpske javnosti, ne samo u Zrenjaninu, već u zemlji uopšte i odbacio navode da je to predizborni projekat ističući da je bilo poterebno uraditi mnogo posla da bi se raspisao tender za izgradnju fabrike vode.\nPokrajinska sanitarna inspekcija je 16. januara 2004. godine zabranila za piće i pripremanje hrane vodu iz zrenjaninskog vodovoda zbog višestruko povećane koncentracije kancerogenog arsena, a tadašnja merenja pokazala su da se ovaj teški metal u zrenjaninskom vodovodu nalazi u čak desetostruko većoj količini nego što je propisano evropskim normama.\nZabrana vode za piće prinudila je Zrenjanince da kupuju flaširanu vodu ili da se snabdevaju sa eko česmi, ali ima i onih koji zbog navike ili loše finansijske ituacije još piju vodu iz zrenjaninskog vodovoda.\nTagovi:fabrika vode, mileta mihajlov, postrojenje, preciscavanje vode, zrenjanin


Oznaka: instagram live | Martech Zone\nOznaka: instagram uživo\nUtorak, kolovoz 1, 2017 Douglas Karr\nJedan od naših ovogodišnjih projekata je izgradnja stola za streaming uživo u našem podcast studiju. Zapravo možemo koristiti istu audio opremu dok dodajemo video. Video oprema pojeftinjuje, a kompanije za live video pokreću mnoštvo paketa za upravljanje malim studijem. Nadamo se da ćemo dobiti barem 3 kamere i sustav za upravljanje donjim trećinama i integraciju videa sa stolnih računala ili softvera za konferencije. Rano usvajanje ima


Veliki Šiljegovac – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / Veliki Šiljegovac\nJedan mladić je poginuo u nesreći koja se oko podneva dogodila kod benzinske pumpe u Velikom Šiljegovcu kod Kruševca. Poginuo je vozač motora D. R. (24) iz sela Grevci. Kako RTS saznaje, motociklista koji se kretao od Velikog Šiljegovca ka Kaoniku, sudario se sa traktorom koji je iz suprotnog smera skretao ka pumpi. Mladić je […]\nNakon više od deset godina u Velikom Šiljegovcu ponovo je oformljeno odeljenje poljoprivredni tehničar koje će pohađati 15 učenika. U pitanju je istureno odeljenje Hemijsko tehnološke škole Kruševac. Potreba za ovim profilom u okviru Hemijsko tehnološke škole Kruševac je očigledna obzirom da je kraj Ribarske reke poznat po proizvodnji poljoprivrednih proizvoda. Škola u Velikom Šiljegovcu […]\nZbog zdravstvene neispravnosti zabranjena je distribucija vode za piće potrošačima sa seoskog vodovoda u Velikom Šiljegovcu. Stanovnici Velikog Šiljegovca već godinama, kao što je poznato, imaju problem sa snabdevanjem pijaćom vodom.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić posetio je juče Кruševac, gde je sa gradonačelnicom Jasminom Palurović, predsednikom Skupštine Živojinom Miloradovićem, pomoćnikom za sport Predragom Milenkovićem i načelnikom Školske uprave Zoranom Askovićem, obišao OŠ „Strahinja Popović“ u selu Dvorane i OŠ „Velizar Stanković Кorčagin“ u Velikom Šiljegovcu. Ministar Udovičić je u selu Dvorane, u OŠ „Strahinja […]


Ova lepa puzavica donešena je u Evropu iz Australije pre otprilike 100 godina. Ima lepo svetlo-zeleno lišće sa nazupčenom ivicom. Veoma je omiljena penjačica, koja izvanredno lepo odgovara sobnom nameštaju u modernim stanovima. Vrlo je otporna i lako se prilagođava. Dobro podnosi hladovinu kao i svetlo, samo ne i jako sunčana mesta. Prilagođava se i lošijoj zemlji, ali joj ipak najviše odgovara humusna ilovača izmešana sa nešto peska. Na toplotu nije osetljiva, pa se zimi može držati i u nezagrejanoj prostoriji na 3 do 6°C, a isto tako i u zagrejanoj na temperaturi od 16 do 18°C. Zalivati je treba umereno, u zagrejanoj sobi više, a u nezagrejanoj manje. Razmnožava se reznicama, zrelim izdancima.\nPored Cissus-a antarctica ima i Cissus incisa, zatim Rhoi-Cissus rhomboidea koja je veoma dekorativna. Ima nešto jače nazupčeno lišće, ali je otporna isto tako kao i Cissus antarctica. Ima još nekoliko lepih varijeteta Cissus-a kao: Cissus discolor (Ostrvo Java), sa vrlo lepim obojenim lišćem, odozgo sivo-crvenkasto sa srebrnim šarama a odozdo ljubičasto-crveno. Ova vrsta zahteva topao, vlažan vazduh i temperaturu od 20 do 25°C. Zimi, kad miruje, dovoljna je toplota od 10 do 14°C. Presađivati je treba u proleće u mešavinu zemlje: 60% listovke, 35% klijališne i ostalo peska. Za vreme vegetacije treba je češće prihranjivati veštačkim đubrivima. Ova vrsta je veoma osetljiva na promenu temperature kao i na suvi vazduh.\nImamo 32 gostiju i 4 članova na mreži


Venecuela i dalje u mraku, sukobi na demonstracijama - Balkanska\nOpozicioni aktivisti i pripadnici policije i vojske sukobili su se u Karakasu, neposredno pred početak skupa protiv predsednika Nikolasa Madura.\nProtest se održava u vreme kada je veći deo Venecuele već treći dan bez struje.\nViše desetina učesnika demonstracija, koje organizuje opozicija, pokušalo je da prošeta avenijom u Karakasu, ali ih je policija pomerila na trotoar, posle čega su oni počeli da viču na policajce i gurali njihove štitove.\nU Karakasu se danas održavaju i demonstracije pristalica predsednika Madura, nakon što je vladajuća Ujedinjena socijalistička stranka Venecuele pozvala na kontraproteste protiv imperijalizma SAD, koje su Madurovoj vladi uvele sankcije na naftu u pokušaju da je odseku od njenih izvora finansiranja.\nNekoliko stotina ljudi okupilo se u Karakasu na maršu kako bi osudili pritisak koji SAD vrše na Venecuelu, za koji predsednik tvrdi da je uzrok ekonomske situacije u kojoj se nalazi zemlja.\nUoči okupljanja dve suprotstavljene strane, pripadnici bezbednosnih snaga Venecuele raspoređeni su u velikom broju širom Karakasa.\nPolicijske jedinice i članovi Nacionalne garde, koji su raspoređeni na pojedinima raskrsnicama u prestonici Venecuele, nose kacige, štitove i opremu za borbu protiv eventualnih sukoba u gradu.\nPrethodno je najavljeno da će lider opozicije Huan Gvaido, koji je optužio vlast Venecuele za nestanak struje, predvoditi skup u Karakasu, koji se organizuje kako bi se nastavilo s vršenjem pritiska na Madura da napusti funkciju predsednika u vreme kada dolazi do naizmeničnog uključenja struje.\n“Pozivam narod Venecuele da demonstrira na ulicama protiv korumpiranog i nesposobnog uzurpatorskog režima, koji je ostavio našu zemlju u mraku”, naveo je Gvaido na svom nalogu na Tviteru.\nU većini zemlje ni danas nema struje, uključujući u predsedničkoj palati Miraflores, gde su uključeni rezervni generatori, javlja Rojters pozivajući se na svedoke.\nStruja se, s vremena na vreme, jutros pojavljivala u delovima Karakasa, ali je većina zemlje i dalje u mraku.\nVeliki deo Venecuele pre tri dana je pogođen nestankom struje, čiji je uzrok, kako navode vlasti, “sabotaža” na najvećoj hidrocentrali u zemlji.\nMaduro je za incident optužio “američki imperijalizam”, a Gvaido vlast Venecuele.\nGvaido je rekao da ne veruje da je došlo do sabotaže, već da je pravi razlog “loše stanje mreže u državi” i korupcija na tom polju.


Samsung zaštitio Galaxy Fold naziv\nPočetnaVestiMobileMobilni telefoniSamsung zaštitio Galaxy Fold naziv\n04.12.2018 09:10 | 0 Mobile\nKada je Samsung prošlog meseca prikazao svoj savitljivi telefon, nije bilo poznato previše toga o uređaju, sem činjenice da će imati savitljivi displej. Tako nismo znali ni konkretne specifikacije, cenu, dostupnost ali ni naziv telefona. Najnovija trejdmark prijava bi mogla razjasniti nedoumice oko naziva dolazećeg telefona.\nPrema nedavno otkrivenoj prijavi za trejdmark, južnokorejska kompanija je zaštitila naziv za uređaj koji se zove "Galaxy Fold". Naravno, ne postoje garancije da je ovaj trejdmark u vezi sa dolazećim savitljivim Galaxy telefonom, ali ovo svakako predstavlja potencijalni naziv uređaja.\nPogledajte još: Samsung prikazao Infinity Flex displej i One UI\nKao što je pomenuto, nije poznato previše o savitljivom samsung telefonu, a poslednje inbformacioje o ceni su pominjale da bi mogao koštati 2500 dolara. Verovatni razlog ovoga je to što će telefon biti limitirana edicija, jer je tehnologija koju implementira nova.\nSamsung Galaxy A9 nam je prvi doneo 4 kamere. Da li su nam dovoljne?


IslamBosna » Hamnei: Neprijatelji ruše Siriju, Jemen i Libiju\nHamnei: Neprijatelji ruše Siriju, Jemen i Libiju\nbahrein, hamnei, irak, iran, jemen, sad, sirija\nIslamBosna.ba – Iranski vrhovni vjerski vođa i neformalni vladar Ali Hamnei saopćio je kako su “neprijatelji, jednu za drugom, uništili Siriju, Jemen i Libiju a također vrše velike pritiske i na muslimane Bahreina”, očigledno misleći na šiitsku zajednicu u Bahreinu koja se pokušala pobuniti protiv sunitske vladajuće strukture.\nHamnei je to kazao danas obraćajući se na skupu upriličenom povodom rođenja Allahovog Poslanika, s.a.v.s., koji je organiziran u Iranu, a na kojem su prisustvovali neki od diplomata muslimanskih zemalja.\nU trenutku dok hiljade iranskih pripadnika Revolucionarne garde boravi na ratištima u Iraku, Siriji i Jemeni, Hamnei je kazao da “misija Allahovog Poslanika, s.a.v.s., nije bila porobljivačka, nije bila usmjerena na nametanje svoje kulture i običaja drugim narodima i zajednicama.”\nTakođer, u vrijeme dok Iran nastoji nametnuti svoj politički i vjerski utjecaj na muslimane Bliskog istoka, dok iranske šiitske milicije ubijaju sunije širom Iraka, Sirije i Jemena, Hamnei je optužio Ameriku da “unosi razdor među muslimanima i potencira na razlikama.”\nPrema izvještajima iranskih državnih institucija, od oktobra ove godine u Siriji je poginulo preko 100 pripadnika iranske Revolucionarne garde, a od toga četverica su visoko pozicionirani oficiri.


Potpisan protokol o saradnji – Udruženje Roma Braničevskog Okruga\nBy deki on 28. April 2021.\nUdruženje Roma Braničevskog okruga potpisalo je protokol o saradnji u okviru programa Migracije za razvoj (Programm „Migration fur Entwicklung“ – PME) sa Nemačkim informativnim centrom za migracije, stručno obrazovanje i karijeru – DIMAK.\nProtokol o saradnji uređuje saradnju u okviru programa Migracije za razvoj (Programm „Migration fur Entwicklung“ –PME), faza III (avgust 2020.godine do jula 2023.godine) koji sprovodi Deutsche Gesellschaft fur Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH i koji je deo šire inicijative „Povratak u nove šanse“ nemačkog Saveznog ministartstva za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ).\nProtokol se odnosi na projekat „BIP – Business Incubator Pozarevac“ koji je podržan u okviru komponente saradnje sa organizacijama civilnog drustva PME programa (PME CSO component).\nOblast saradnje obuhvaćena ovim Protokolom odnosi se na informisanje, upućivanje i praćenje korisnika usluga i mera podrške PME programa – sistem upućivanja (referral system), na način da se obezbedi komplementarnost usluga i mera u različitim komponentama PME programa koja se zasniva na sveobuhvatnoj i integrisanoj akciji strana potpisnica, a u cilju kreiranja rešenja za održivu (re)integraciju i socijalnu inkluziju ciljne grupe PME programa.\n← NewerЈАВНИ ПОЗИВ за избор и доделу субвенција предузетницима, микро и малим предузећима у оквиру наставка пројекта „Постизање инклузивног друштвено-економског развоја кроз подстицање ромског предузетништва и запошљавања“.\nOlder →08.APRIL – SVETSKI DAN ROMA BAHTALO ROMANO DJES


Informacije: nezakonito naplaćivane cene vrtića – Udruženje RODITELJ\nInformacije: nezakonito naplaćivane cene vrtića\nby Roditelj 24/05/2016 29/05/2021 079\nna osnovu velikog broja vaših pristiglih pitanja u vezi preplaćenih iznosa za vrtiće, Udruženje RODITELJ je ostvarilo saradnju sa Centrom potrošača Srbije i u tom smislu smo zajednički pripremili osnovne informacije vezane za ovu temu:\nPrema stavu Vrhovnog kasacionog suda, roditelji imaju pravo da traže naknadu štete.\nApelacioni sudovi iz Beograda, Novog Sada i Kragujevca, konstatovali su da su pojedine lokalne samouprave postupale nezakonito, jer su utvrdili cene vrtića suprotno Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja i Zakonu o predškolskom obrazovanju, ne primenjujući merila za utvrđivanje cena boravka u vrtićim predviđenih Pravilnikom iz 1993. godine.\nNezakonita naplata računa za vrtić odnosi se na period od 3. aprila 2010. do 31. decembra 2014. godine. Međutim, zbog mišljenja kasacionog suda zbog zastarelosti je trenutno utuživ period od maja 2013.godine do decembra 2014. godine.\nDa bi podneli tužbu, od dokumentacije potreban je Izvod iz MKR za dete, ugovor sa vrtićem i analitička kartica o istoriji plaćanja za dete, koja se na zahtev dobija u vrtiću.\nUkoliko želite da pokrenete postupak ili se detaljnije informišete o proceduri pokretanja postupka, možete se obratiti na mejl: svi.roditelji@gmail.com. Konsultacije su besplatne.\nCentar potrošača >Srbijenezakonita cena vrtićatužbe protiv vrtićavrtići\nKako 10 minuta vežbanja u učionicama pomaže deci (…ali i roditeljima) ?\nMala beba i more\nRoditelj 13/07/2011 14/07/2011


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Pripadnici Vojske CG obučeni za planiranje vježbi\nZAVRŠEN KURS 12. 04. 2019. 14:42 >> 14:42 0\nKurs za planiranje vježbi, koji je imao za cilj osposobljavanje polaznika u planiranju nacionalnih i internacionalnih vježbi u skladu sa NATO standardima, završilo je osam pripadnika Vojske Crne Gore.\nKako se navodi u saopštenju MInistarstva odbrane, osim pripadnika Vojske Crne Gore, kursu su prisustvovali i predstavnici oružanih snaga Kanade, Ukrajine, Gruzije, Sjeverne Makedonije i Bosne i Hercegovine.


Kako su Levčanke vodile ljubav sa duhovima | Levačke Novine\nKako su Levčanke vodile ljubav sa duhovima\nTinejdžerka zavedena od strane nevidljivog ljubavnika… Udovica nastavlja romansu sa mužem godinama nakon njegove smrti… Ženu, poznatu spiritualistu otima njen ,,fantom“ ljubavnik i odvodi u paralelni svet…\nSpiritističke ljubavne seanse\nOvo su samo neki od mnogobrojnih, bizarnih slučajeva u kojima su žene doživljavale ljubavna iskustva sa duhovima. Istraživač paranormalnih pojava, Robert Stering, svojevremeno je izjavio da svaka 25. žena u toku svog života doživi seksualna iskustva sa duhovima. „Samo stid ili strah sprečava da to i javno priznaju“, kazao je on. Slična iskustva doživljavale su i Levčanke i Šumadinke čija imena nećemo pomenuti u ovom tekstu zbog delikatnosti teme.\nOna smatra da žene imaju snažnije veze sa natprirodnim nego muškarci. Muški duhovi, opet, zadržavaju potrebu za fizičkim zadovoljstvima, i zbog toga ih žene privlače.\nNaša akterka nije usamljeni primer u Levču. Njena lepuškasta sedamnaestogodišnja drugarica je bila sasvim normalna i zdrava devojka. Bezbrižan tinejdžerski život i uobičajena svakodnevnica biće narušena kada njena porodica odluči da se preseli u kuću za koju se smatralo da je opsednuta duhovima. Jedne noći, nevidljivo biće „hladno i snažno“, kako će ga kasnije opisati, se ušunjalo u njen krevet i obljubilo je. Ona o ovom iskustvu nije rekla nijednu reč i nastavila je da živi iščekujući nove noćne posete. Kada je jedan član porodice čuo devojčine uzdahe, ona je konačno morala da otrkije svoju tajnu. Prestrašeni roditelji su u pomoć pozvali iscelitelja i obavljen je ritual isterivanja duhova.\nPrimerena domaćica iz Levča bila je potpuno skrhana pogibijom svog muža u Drugom svetskom ratu. Nedeljama nakon što je saznala za njegovu smrt i dobila zvanično pismo od države, nastavila je da živi iščekujući svog muža. Zato, kada se naočit muškarac u ratnoj uniformi pojavio na vratima zajedničke kuće, žena je bila van sebe od sreće. Ogromna želja je vratila njenog voljenog, doduše, samo duha. Narednih 26 godina uredno je kuvala, spremala i brinula za svog muža, ponašajući se kao da je živ. Komšije su smatrale da je to ipak neprirodno ponašanje i da je sirotica poludela. Međutim, kada je ova gospođa umrla u 64. godini, mnogi od njih su promenili mišljenje.\nMeđutim, iskustva Levčanki se ne završavaju na ovom primeru. Staru kuću na kraju sela je dugo pratila reputacija uklete kuće, opsednute duhovima njenih pređašnjih stanara. Levčanka poznata kao istraživač prilikom razgledanja sela bila je u društvu jednog šarmantnog gospodina koji se predstavio kao naslednik i ljubazno je poveo u razgledanje elegantnog imanja. Opčinjeni jedno drugim, dvoje stranaca su proveli strasnu noć u kućici na kraj sela. Ubrzo je na svoje zaprepašćenje, devojka saznala da poslednji naslednik imanja nije među živima već decenijama. Dama je, naravno, bila šokirana istinom, ali i saznanjem da takvu strast ni sa jednim od svojih ovozemaljskih ljubavnika.\nŽelja da ga ponovo sretne se pretvorila u opsesiju i ona je sve češće posećivala tu kuću dok jednog dana nije i ona otišla daleko od Levča.\nRekovački vrtić dobio sredstva za zamenu drvene stolarije


BOŽOVIĆ ODBRUSIO ZORANI MIHAJLOVIĆ: Zabole me bre za laptop, HOĆU ČISTU ZEMLJU – Otvoreno\nNaslovnaVestiBOŽOVIĆ ODBRUSIO ZORANI MIHAJLOVIĆ: Zabole me bre za laptop, HOĆU ČISTU ZEMLJU\nGostovanje slavnog glumca Petra Božovića u emisiji „OKO Magazin“ na RTS izazvalo je brojne reakcije na društvenim mrežama.\nPre više od četiri decenije, kao mlad glumac, rekao je da može da igra samo onda ako oseća da učestvuje u nečemu što znači. Od tada do danas, sve u čemu je igrao nešto znači u našoj kulturi. Bio je Nikola Tesla, ekranizovao je Njegošev „Gorski vijenac“, nastupao na skoro svim scenama beogradskih pozorišta, a ko voli monodramu pamti njegova tumačenja stihova Matije Bećkovića.\n„Evo sad ova borba protiv nesrećnog litijuma… Pa to je zlo. Ne moram ja to da kažem, postoje svedočanstva, i to strašna svedočanstva na zemljinoj kugli šta su uradili ti Riotinti. Pa uzmite Gvineju, oni dođu, raskrče… Narod se pobuni, oni naravno potplate svoje, imaju svoju privatnu vojsku i izbije građanski rat. Evo, šta su uradili sa Madagaskarom. To divno ostrvo ocepilo se od Afrike i na njemu ostalo životinje, biljke… Sad se sve to ruši, uništava… Glad, beda, jad. Uništi se zemlja, a kad se zemlja uništi, onda ti ne treba ništa više. Ne trebaju mi nikakva dokumenta koja će oni doći, ovi naši foliranti . Što kaže ova gospođa Mihajlović: „Onda bacite ove telefone i laptopove“. Ma zabole me, bre, za laptop i ovo, hoću zemlja da mi bude čista za budućnost naše dece, bre. Ej, šta je vama? Hoćete da uništite Drinu, Zasavicu. Tamo se pojavio dabar posle 15 godina“, ispričao je, između ostalog, slavni glumac, a potom odgovorio na pitanje da li razmišlja da neko može da ga svrsta u političku opciju ili ga baš brga za to.\n„Ma, to su stara sredstva, već se pojavilo „strani plaćenici“. Pa cela Srbija je strani plaćenik. Ovaj protektorat gde mi živimo, da li neko treba da mi plati da idem da se borim za svoju zemlju čistote? Svaki pokušaj unutar tog pokreta bio bi katastrofalan da se tu uopšte politizira. Jedina politika je da spasimo Srbiju da nam je ne zagade i spasivo vodu i našu decu. Ništa drugo. Malo li je?“, ispričao je glumac.


Mogu li naselja u slivu Une da se brane od poplava? | Elementarne nepogode | Al Jazeera Balkans\nMogu li naselja u slivu Une da se brane od poplava?\nIdejna rješenja postoje, ali nema volje viših nivoa da se krene u njihovu realizaciju.\nPoplava u Bihaću 2010: Problem dodatno usložnjava i nepostojanje institucije koja bi vodila brigu o tome i novac vukla sa federalnog nivoaUstupljeno Al Jazeeri\nNaselja koja se nalaze u području sliva rijeke Une, od Drvara do Bosanske Krupe, godinama se suočavaju s problemom plavljenja koji do danas još uvijek nije adekvatno riješen.\nIdejna rješenja postoje, ali nema volje viših nivoa da se krene u njihovu realizaciju. Problem dodatno usložnjava i nepostojanje institucije koja bi vodila brigu o tome i novac vukla sa federalnog nivoa.\nSvaka priča o strategiji zaštite od mogućih poplava nestala je, kaže Asim Ibrahimpašić, onda kada se u poslijeratnoj privatizaciji ugasila nekadašnja republička firma vodoprivredno preduzeće Una-Sana sa sjedištem u Bihaću, koja je djelovala na području četrnaest općina.\nGdje je uzrok problema?\nIbrahimpašić je magistar građevinskih znanosti i stalni sudski vještak građevinske struke. Sve do rata bio je direktor ovog preduzeća koje je osnovano 1962. godine, a služilo je za zaštitu ljudi i dobara od mogućih poplava.\n„Ovo preduzeće je 1964. izgradilo nasip sa pratećim građevinskim objektima, kojeg sam ja projektirao, a njegova gradnja je 100 posto finansirana iz republičkog fonda. Nasip je išao uz Unu od bihaćkog naselja Kralje do naselja Pokoj koje se nalazi na izlazu iz Bihaća u pravcu Cazina“, priča Ibrahimpašić.\n„Ukupna dužina nasipa iznosila je pet i pol kilometara, a preračunato u današnju vrijednost visina projekta je bila oko dva miliona maraka. Sredstva za održavanje nasipa u cjelosti je izdvajao republički fond sve do 1992. godine i početka rata.“\nPrema riječima Hazima Alagića, sanitarnog inspektora, problem je nastao uslijed eutrofikacije i procesa dizanja riječnog dna zbog sve veće količine organskog otpada, te stvaranja mulja kojeg odgovorni ne žele da vide.\n„Pola otpadnih voda u dolini nije obuhvaćeno prečistačem, uključujući i one koje donese Klokot iz Like, sa pritokama Lisom i Mrižnicom. Bacanje teško razgradivog plastičnog otpada koji pliva i na površini vode i ispod, stvara nove neprirodne pregrade ili brane koje usporavaju protok vode“, kaže Alagić.\n„Uzvodna naselja sve do izvora Une i Unca sa ribnjacima, ispuštaju aktivni biološki otpad koji ubija sedrotvorac i mijenja kvalitet vodotoka. Zatim, tu su i brojni objekti na Uni koji ugoste neodređen broj turista, a otpadne vode ispuste u vodotok.“\nOd naselja koja se nalaze duž sliva rijeke Une, osim Bihaća, najugroženiji su još Drvar i Kulen Vakuf u kojem dolazi do poplava skoro svake godine. Prema riječima Kemala Štrkljevića, predsjednika dobrovoljnog vatrogasnog društva Kulen Vakuf, analizama je utvrđeno da je na području Drvara došlo do zakrčenja kanala vodotoka Unca, zbog čega je došlo do formiranja prirodnih brana koje pukle usljed povećanja vodostaja Une, te je došlo do velike poplave jer je voda iz Drvara velikom brzinom oticala prema Kulen Vakufu.\n„Kulen Vakuf je najviše ugrožen od rijeke Unac u kojeg se slijevaju velike količine vode sa obližnjih planina i zatim iz Unca ulijevaju u rijeku Unu koja plavi Kulen Vakuf, a kada dođe do poplava kompletno naselje bude pod vodom. U mojoj kući voda je znala dostići i do metar visine. Što se tiče dugoročnih rješenja, jedino prava ideja je ona po kojoj bi se na izlazu iz Kulen Vakufa prokopao kanal da voda u vrijeme podizanja vodostaja Une, može oticati čime bi se spriječilo plavljenje kuća. Međutim, da bi se realizirao jedan takav projekat nužna je pomoć i uključivanje viših nivoa“, kaže Štrkljević.\nDodaje kako u rijeci Uni na samom izlazu iz Kulen Vakufa, na dnu stoje konstrukcije dva mosta koja su srušena u proteklim ratovima, čijim bi se uklanjanjem pojačala brzina protoka vode i tako smanjila opasnost od poplava.\nMladen Gloginja iz Drvara, šumarski je stručnjak u penziji i predsjednik lokalnog ekološkog društva „Eko Klekovača“, koji dobro poznaje situaciju oko plavljenja ovog područja. On tvrdi da postoji više uzroka ovog problema od čega je najveći vodostaj rijeke Unac.\n„Cijelo ovo područje leži na vodi i kada je najveća suša, ako počnete da kopate u dubinu tla, na dubini od metar i pol voda počne da provire. To je tako zbog planina Klekovača, Lunjevača, Osječenica i Jadovnik s kojih se voda slijeva u dolinu u kojoj je Drvar smješten. Zatim, nekultura u oblasti građenja. Prave se kuće, nasipa se i tu nema nikakvih pravila. U području gdje dolazi do poplava nema stambenih objekata, samo voćnjaci. Moj voćnjak gdje ima nekoliko stotina stabala, sav bude poplavljen, štete su ogromne“, kaže Gloginja.\n„Bilo je određenih projekata koji su trebali da riješe ovo pitanje u smislu regulacije toka rijeke Unac, za što je izdvojeno oko 120.000 KM (60.000 eura). Međutim, puno je tu korupcije bilo i na kraju je projekat stao. U tim radovima koji nisu nikad dovršeni uništeni su bentovi kojima su se naši stari prije štitili od poplava. Veliki je sliv Unca, koji ima dosta pritoka, tu su i planine, a posebno je kritično kada su velike padavine i snijeg.“\nNajveća voda koja se pojavila u Bihaću bila je poplava 1924. godine, a druga 1958. godine. Sada se, prema riječima Ibrahimpašića, očekuje pojava neke velike vode koja se javlja svakih stotinu godina, a niko ne poduzima nikakve predradnje u cilju zaštite od eventualnih poplava na području Bihaća i okruga.\nPrije rata je postojalo sedam vodoprivrednih preduzeća čiji osnivač je bilo Republičko izvršno vijeće, a jedno od njih je bilo i ono u Bihaću koje je pokrivalo sliv rijeke Une i Vrbasa, a po gradovima Gornji i Donji Vakuf, Jajce, Banja Luku i Bihać. Ibrahimpašić ističe kako Banja Luka nije imala vlastito vodoprivredno preduzeće, ali ga je poslije rata dobila, dok je Bihać svoje izgubio zahvaljujući nebrizi kantonalnih vlasti, izgubivši tako sav finansijski potencijal i mogućnost realizacije određenih projekata u cilju zaštite od poplava.\n„Sva imovina ovog preduzeća je poslije rata rasprodana u bescjenje, a to nije smjelo da se uradi jer to je preduzeće čiji vlasnik je bila Republika Bosna i Hercegovina. Da smo na zapadu gdje postoji pravna država, neko bi krivično bio gonjen za to i na kraju odgovarao. Što se tiče zaštite od poplava i projekata koji su trebali da se realiziraju. Mi trenutno nemamo takvo jedno preduzeće, što znači da sva odgovornost sada stoji na premijeru vlade i ministrima, jer su oni zaduženi za odbranu ljudi i dobara, a oni po tom pitanju ništa ne čine“, zaključuje na kraju Ibrahimpašić.\nBritanski ministar nakon odluke Evropskog suda pravde rekao da neće biti odgođeno ključno glasanje o sporazumu.


IN MEMORIAM: DARINKA MATIĆ MAROVIĆ (1937 - 2020)\nU Beogradu je u 83 godini preminula profesor emeritus Darinka Matić Marović.Istaknuta umjetnica, prva žena dekan Fakulteta muzičke umetnosti, prva žena rektor Univerziteta umetnosti u pet mandata, proslavljena dirigentkinja horova ,,Colegium muzikum“ i ,,Obilić“ koja je za 45 godina karijere dirigovalana više od 10 koncerata.\nRođena je u Herceg Novom 6 februara 1937 godine. Njen otac artiljerijski oficir u vojsci Kraljevine Jugoslavije, nestao je tokom II Svjetskog rata a porodica nikada nije saznala šta se sa njim desilo. Majka se sa Darinkom i bratom Stevanom preselila u Kotor gdje je u skromnim finansijskim prilikama učinila veliki trud da se njena djeca obrazuju na pravi način. Stevan je završio Arhitektonski fakultet a Dara Muzičku akademiju. Prve časove klavira je pohađala privatno kod slovenke Vide Matjan sa kojom je kasnije bila i familijarno vezana (Vidina kćer Sonja je bila udata za Darinog ujaka Marka Đučića). Njen talenat je već na početku sticanja muzičkog obrazovanja došao do izražaja i ona je sa 13 godina nastupala sa Džez orkestrom Boke Kotorske.Sa velikim uspjehom se paralelno u Kotoru bavila sportom( gimnastikom, plivanjem , streljaštvom i veslanjem) i tu postigla vanredne rezultate i ostvarila rezultat kao prvakinja Crne Gore u plivanju. Tokom studija igrala je u folklornom ansamblu KUD –a ,, Branko Krsmanović“ i sa njima obišla skoro čitav svijet. Završila je Nastavnički odsjek i dirigovanje u klasi profesora Mihaila Vukdragovića na Muzičkoj akademiji u Beogradu.\nOsnovala je hor Colegium muzicum 1971 godine i preuzela vođstvo nad horom ,,Obilić“ 1981 godine. Tokom četiri decenije postojanja hora Colegium muzicum zabilježena su gostovanja u Karnegi holu u Njujorku, Moskvi, Meksiku, Rimu, Parizu, Lisabonu, Madridu, Nju Delhiju, San Francisku, Havani, Briselu, Štutgardu, Beču, Pragu, Bukureštu, Pekingu, Berlinu, Stokholmu....Kao poklon od članica hora Colegium muzicum dobila je svoju zvijezdu u sazvežđu sa imenom Darinka Matić Marović.Krasila je upornost, perfekcionizam, autiritet, harizmatičnost aiznad svega ljudskost. Pomagala je ljudima i voljela da je okružuje mladost. Posjedovala je ogromnu radnu energiju upornost i izdrržljivost. Scena je bilo njeno prirodno okruženje.\nDobitnik je Trinaestojulske nagrade, brojnih priznanja u Crnoj Gori i inostranstvu i postala počasni doktor Univerziteta Crne Gore.\nSijala je na pozornici baš kao i njena zvijezda koja nas obasjava sada kada Darinka Matić Marović, žena velikog talenta, znanja i dobrote više nije sa nama. Ostavila je neizbrisiv trag na polju crnogorske kulture i umjetnosti. Bila je čast poznavati i sarađivati sa njom.


VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405 VITEX CLASSIC 1405\nDostupno u beloj boji, 11 basic nijansi i u neograničenom broju nijansi kroz Vitex’s Colorfull sistem za toniranje boja.\nVreme potrebno da se osuši sa spoljne strane 15- 30 min\nProcenat rastvaranja u vodi 0-10%\nEmulzivna boja izuzetno visokog kvaliteta, sa finalnim slojem koji ima polumat izgled satena i teksturu somota, a praktično je bez mirisa. Izuzetno dobro pokriva nesavršenosti površina na koje se nano...\nPodsloj rastvorljiv u vodi i praktično bez mirisa, 100% akrilni, izuzetno prianja uz površine na koje je nanet, što im daje manji stepen apsorpcije. Izuzetno jednostavno se nanosi i veoma je efikasan....


Jedro | Bar, Crna Gora - U Mornaru se na svim poljima pripremaju za start sezone\nPrva utakmica biće odigrana idućeg utorka, 27. septembra u Laktašima, a revanš je dva dana kasnije, u četvrtak, 29. septembra u dvorani “Topolica”.\nSudeći po onome šta je Igokea pokazala u Čačku na humanitarnom turniru za renoviranje dječijeg odjeljenja bolnice u gradu na Moravi, Baranima neće biti lako da se plasuraju u Ligu šampiona. Igokea je savladala domaći Borac 68:57 i Aba ligaša Mega Leks 63:58, prije svega, čvrstom igrom u odbrani. Najbolji u timu iz Aleksandrovca protiv Mega Leksa, ekipe od koje je Mornar izgubio u Čačku 92:89, bio je iskusni Vuk Radivojević, nekadašnji igrač Crvene zvezde. Tridesettrogodišnji Radivojević predvodiće Igokeu u duelima sa Mornarom, koji će, po svemu sudeći, biti neizvjesni i na mali broj poena.\nU Mornaru se i organizaciono pripremaju za novu sezonu. U prodaju su puštene sezonske karte i već je prodato nekoliko stotina. Godišnje ulaznioce za sektore jug i sjever koštaju 40 evra, istok i zapad (crvena tribina) po 60, istok i zapad (plava tribina) po 70 i parter 80 evra. Karte se, inače, mogu kupiti svakog radnog dana u prostorijama kluba u sportskoj dvorani “Topolica”.


Intervju: U „društvu“ sa Microsoftom\nYou are at:Home»Prethodna izdanja»2008»25»Intervju: U „društvu“ sa Microsoftom\nMihael (Michael) Krizmanić je karijeru počeo u privatnoj firmi Infotrejd kao programer pripravnik, da bi za samo dve godine postao njen vodeći programer. Radio je na izradi softvera za velika društvena preduzeća i na izradi idejnih i finalnih projekata informacionih sistema. Odavde je prešao u društveno preduzeće Seme na mesto zamenika šefa računskog centra, gde se bavio programiranjem, projektovanjem i sistem analizom poslovnih procesa unutar kompanije. Godine 1993. osnovao je privatnu firmu za izradu softvera pod imenom Haron. Kao svaki preduzetnik dok mu je firma mala sada je bio i direktor, i komercijalista, i projektant… No, Haron je polako rastao, stičući sve veći broj klijenata, pa je do kraja 1999. godine zapošljavao devetoro IT stručnjaka. Te iste godine izvršena je integracija sa firmom Dunav Electronic – DUEL, i gospodin Križmanić se našao na poziciji komercijalnog direktora i glavnog asistenta generalnog direktora. Ovde je, po vlastitom priznanju, stekao bitna znanja iz prodaje, menadžmenta i projektnog upravljanja. Ona su mu svakako bila potrebna i kada je sa dvoje kolega iz DUEL-a i kompanijom ComTrade osnovao Spinnaker-NT, gde je bio suvlasnik kompanije i radio na poziciji glavnog IT menadžera, a naročito kada je 2002. njih nekoliko iz Spinnakera sa grupom ljudi koji su radili u Haronu a ostali u Duelu osnovalo Europos, kompaniju na čijem čelu je gospodin Krizmanić i danas. Bogata radna karijera za relativno mladog čoveka (rođen je 24. marta 1964. u Hoxteru u Nemačkoj), ali i njegov način razmišljanja o vođenju kompanije, njenoj organizaciji i unutrašnjoj kulturi preporučili su Mihaela Krizmanića za sagovornika GM-a, koji ima šta da kaže ne samo kada su u pitanju razvoj i primena novih tehnologija u poslovanju, već i kada je reč o izgradnji lojalnog tima u kojem svi funkcionišu kao jedan.\nPrema našim saznanjima rukovodite IT kompanijama skoro dve decenije. Da li biste hteli da evocirate uspomene i kažete nam kako je rad jedne IT kompanije izgledao nekada i kako je evoluirao tokom vremena?\nPre dve decenije Europos je bila mala softverska firma koja je radila pod imenom Haron sa devetoro zaposlenih. Većina IT kompanija u tom periodu su bile hardverski orijentisane, a veoma mali broj srednjih i većih IT kompanija su se bavile proizvodnjom softvera. Velike i srednje firme koje su u to vreme bile korisnici softvera uglavnom su imale sopstvene IT sektore, tadašnji „računski centri“ i veoma malo prostora je bilo za male IT kompanije specijalizovane samo za softver. Tadašnja ciljna grupa Europosa su bile isključivo male firme, a samim tim i naši softverski proizvodi su bili prilagođeni i razvijani kao mali softverski paketi. Promena organizacije firmi, gde su gašeni sopstveni IT sektori i donete odluke da se softver kupuje od specijalizovanih softverskih kompanija pokrenula je tržište softvera unapred. Razlog za te promene pre svega leži u sporosti tadašnjih IT centara da prate neverovatno brz razvoj IT softverskih i hardverskih tehnologija. Europos je od samog početka konstantno pratio najnovije tehnologije i u to vreme bio čak i ispred potražnje tržišta.\nDanas je situacija sasvim drugačija. Unazad šest, sedam godina, privatizacijama društvenih firmi, otvaranjem mnoštva privatnih firmi, dolaskom stranih firmi stvorilo se mnogo veće tržište za softver. Europos je iskoristio šansu i iz godine u godinu konstantno povećava obim poslovanja, broj softverskih proizvoda, broj klijenata i sopstvene resurse. Ciljne grupe u ovom trenutku su velike i srednje kompanije kojima je potrebno savremeno ERP i POS rešenje. Sa druge strane, konkurencija je sve veća i to nas tera da svoju organizaciju konstantno poboljšavamo i prilagođavamo novim zahtevima tržišta.\nEuropos trenutno ima 67 zaposlenih od kojih 44 IT specijalista. Kompletno je orijentisan na Microsoft tehnologijama koje u startu definišu okvirni način i organizaciju razvoja softvera. To se generalno može shvatiti kao najveći pokretač razvoja Europosa – jednostavno, ako hoćemo da budemo među najboljima moramo pratiti u korak najnovije tehnologije.\nMenadžment i nove tehnologije\nDa li se tokom tog vremena menjala i vaša uloga kao menadžera?\nSvakako. Moja karijera je počela kao programer, projektant, sistem analitičar… jednom rečju prošao sam kroz skoro sve faze poslova jedne softverske IT kompanije. Sa druge strane, sâm rad sa klijentima i rad na implementacijama mnoštva informacionih sistema su mi doneli znanja iz raznorodnih poslovnih procesa. Prethodna iskustva su mi u velikoj meri pomogla da donosim ispravne odluke kada je u pitanju razvoj softverske IT kompanije, poznavanje i razumevanje IT ljudskih resursa i ostalih organizacionih i operativnih aktivnosti.\nEuropos se bavi razvojem aplikativnog softvera koji omogućava blagovremenu informisanost menadžmenta, te mu olakšava planiranje i rad i obezbeđuje efikasnije i efektnije upravljanje poslovanjem kompanije. Kako vi ocenjujete: da li su i u kojoj meri danas menadžeri u Srbiji svesni mogućnosti koje im pružaju nove tehnologije?\nNezahvalno je davati ocene bez konkretnih statističkih podataka i drugih parametara. Ono što sigurno znam je da su menadžeri Europosovih kupaca/partnera svesni značaja novih tehnologija samim tim što ih i primenjuju.\nZa ostale bih na osnovu ličnog iskustva napravio sledeću gradaciju:\n– veoma je mali broj menadžera, izuzev menadžera u IT i srodnim delatnostima, koji odlično poznaju nove tehnologije, veoma su svesni njihovih mogućnosti i koriste ih,\n– veliki broj menadžera je čuo ili video neke od mogućnosti IT tehnologija i donekle su upoznati sa njima, svesni su neophodnosti uvođenja novih tehnologija, ali ih još uvek ne primenjuju,\n– veliki broj menadžera već primenjuje određene IT tehnologije i došli su do određenog nivoa, ali su tu stali i ne razmišljaju o primeni ili uvođenju najnovijih tehnologija,\n– mali broj njih uopšte ne shvata neophodnost IT tehnologija u biznisu.\nNedostatak para i razumevanja\nJedno od Europosovih poslovnih rešenja je HUBIE ERP, poslovno-informacioni sistem koji povezuje sve poslovne oblasti, aktivnosti i procese u kompaniji. Na žalost, prema našim saznanjima, korišćenje integrisanih informacionih sistema u Srbiji još nije uzelo maha, što se često tumači nedostatkom prave konkurencije koja bi kompanije naterala da svoje poslovanje učine efikasnijim. Kako vi komentarišete stanje na tržištu po ovom pitanju?\nSigurno ima uticaja to što u Srbiji još uvek ne postoji jaka konkurencija u svim delatnostima, kao što je slučaj u razvijenijim zapadnim državama, ali pored toga postoji još mnoštvo faktora poput neshvatanja važnosti informacionih sistema u poslovanju, nemogućnosti finansiranja ERP rešenja, nepoverenja i nedovoljne informisanost i tako dalje. Ne treba zaboraviti da je naša zemlja još uvek u tranziciji, sa veoma nestabilnom politikom, a to za posledicu ima veliko usporavanje ekonomskog i privrednog rasta u svim granama, samim tim i u IT delatnosti.\nKako ocenjujete konkurenciju na tržištu ERP-ova kod nas i koju strategiju vi primenjujete da biste stigli do klijenata?\nAko iz jednog ugla gledamo veličinu tržišta Srbije a iz drugog ugla prisutnost stranih i domaćih brendova mislim da je konkurencija u softveru na srednjem nivou. Većina stranih najpoznatijih brendova su prisutni na našem tržištu bilo direktno, bilo preko domaćih provajdera, a takođe postoji i veći broj domaćih firmi sa sopstvenim softverskim rešenjima. Ono što je sigurno je da će konkurencija biti sve veća, i da će se domaće kompanije morati veoma brzo prilagođavati svetskim standardima i kvalitetima ili integrisati u veće IT sisteme.\nEuropos trenutno do klijenata stiže najviše zahvaljujući referencama, urađenim projektima i preporukama. Svake godine broj uvedenih projekata je veći, a samim tim i poverenje potencijalnog klijenta da je Europos u stanju da odradi posao kako treba je na mnogo većem nivou.\nPrema vašem iskustvu, ko u kompanijama donosi odluku o kupovini softvera, odnosno ko treba da sagleda vezu između potreba firme klijenta i određenog informatičkog rešenja da bi se posao realizovao?\nU društvenim kompanijama odluke o kupovini softvera donose komisije putem tendera i zakonskih pravila i regulativa. U privatnim velikim i srednjim kompanijama odluke takođe obično donose komisije, ali je bitna razlika u tome što u privatnom sektoru komisije imaju veću slobodu, jer nisu zakonski uslovljeni, a samim tim veći izbor i mogućnost korišćenja više kriterijuma i parametara za izbor ponuđača. U malim kompanijama to obično čine vlasnici ili generalni direktori.\nPravi izbor ERP softverskog rešenja je sigurno jedan od najkompleksnijih i najsloženijih poslova u izboru dobavljača kada je IT nabavka u pitanju. Na polju hardvera je to mnogo lakše, jer je broj brendova mali, karakteristike se mnogo lakše porede i može se reći da postoji čista slika i ponuđača, kvaliteta, cena i roba, dok je za softver stvar mnogo složenija. Na primer, dešavalo se u praksi da projekti gde su odabrana odlična inostrana rešenja koja rade u više hiljada firmi u svetu ne mogu da se implementiraju u domaćim firmama. Razlozi za to su specifična zakonska ograničenja, nespremnost domaćih firmi za potrebne reorganizacije koje uslovljava ERP rešenje i slično.\nNema dileme da firme pri izboru ERP rešenja treba da angažuju po mogućstvu nezavisne konsultante i sopstvene kvalifikovane resurse. Proces izbora ERP rešenja treba da bude analitičan i, na žalost, to je vremenski dugotrajan proces ukoliko želimo da sagledamo sve aspekte rešenja i da budemo sigurni da će izabrani softver zadovoljiti potrebe.\nKoliko implementiran kvalitetan ERP povećava vrednost kompanije?\nSvetski priznati brendovi po automatizmu povećavaju vrednost kompanije za određene egzaktne procente. Na žalost, domaća ERP rešenja ne spadaju u takvu kategoriju, ne zbog lošeg kvaliteta, već zbog malog broja referenci i jednostavno zbog nepostojanja brenda samog proizvoda. Domaća ERP rešenja moraju mnogo više da se dokazuju i za sada povećavaju vrednost kompanije samo rezultatima koja ta rešenja donose kompanijama, a to su: poboljšanje i što veći nivo automatizacije poslovnih procesa, primene najnovijih tehnologija, tačne i pravovremene informacije.\nŠta od IT rešenja koristite vi kao menadžer u svom svakodnevnom radu?\nKompletno poslovanje Europosa se prati našim sopstvenim ERP rešenjem.\nZa sada sam se trudio da ne reklamiram ni jednu softversku kompaniju, ali ovde moram da spomenem da pored našeg softvera koristim celu lepezu Microsoft proizvoda. Europos ima status Microsoft gold partnera i samim tim pristup skoro svim Microsoftovim proizvodima. Lično sam „u društvu“ Microsoft proizvoda još od prvih verzija DOS-a pa do dan danas.\nPolazni princip kompanije Europos je da je „svaki klijent jedinstven“, zbog čega im se ne nude unifikovani sistemi, već se kreiraju i selektuju solucije koje rešavaju njihove konkretne probleme. Zahvaljujući ovakvom pristupu, gde ponudi odgovarajuće informatičke solucije prethodi upoznavanje sa poslovnim sistemom klijenta, sigurno ste bili u prilici da se sretnete sa različitim poslovnim praksama. Prema tim vašim saznanjima, koja su najčešća „uska grla“ u poslovanju srpskih kompanija i na koji način im Europos pomaže da reše probleme?\nPod Europos principom da je “svaki klijent jedinstven” ne promovišemo različita rešenja za svakog klijenta, već sagledavamo specifičnosti klijenta i vršimo dogradnju HUBIE ERP rešenja za sve zahteve koje smatramo poboljšanjem samog softvera i parametarski ih ugrađujemo u naša rešenja. Samim tim iz godine u godinu poboljšavamo kvalitet, sveobuhvatnost i funkcionalnost našeg softvera. Naravno, neki put se dešava da je potrebno dograditi ERP rešenje za krajnje specifične poslovne procese koji su možda neprimenjivi i za neku drugu kompaniju, ali to na kraju daje kao rezultat zadovoljstvo klijenta.\nSvojim klijentima obećavate podršku 24 časa svih dana u nedelji, sa maksimalnim odzivom od dva sata i zamenom hardvera na licu mesta. Koliko su česte ovakve intervencije?\nPošto je retail to jest Point Of Sale jedan od primarnih softverskih proizvoda Europosa, a to je softver bez koga poslovni proces prodaje ne može uopšte da radi, praksa je pokazala da su najčešće intervencije onda kada su frekvencije prodaje kod naših klijenata najveće. Evo jedan primer. Jedan od naših klijenata ima više objekata sa od 15-25 POS sistema. Tokom nedelje kapaciteti sa kojima radi, to jest broj računarskih kasa na kojima se radi, je manji i ako slučajno neki POS sistem ne radi klijent pređe na drugi slobodan i nastavlja bez problema svoj posao. Klijent nas ne obavesti u datom trenutku o problemu, već tek kada se aktiviraju sva POS mesta, a to je obično petak popodne, subota ili nedelja, tako da najčešće zahteve dobijamo neradnim danima. Stvarni odzivi za područje Beograda su nam i kraći od dva sata, dok za ostale regije ili imamo spoljne saradnike ili firme imaju svoje IT tehničare.\nGradacija i vrednovanje kadrova\nNa Internet sajtu vaše kompanije kao osnovna vrednost apostrofiraju se ljudi, pri čemu se Europos tim predstavlja kao grupa “ tehnoloških zanesenjaka, gurua i talenta“ koji svoj posao „žive“. Da li takve ljude nalazite ili oni postaju takvi radeći u kompaniji?\nMogu slobodno reći da naši ljudi postaju takvi radeći u našoj kompaniji. Zasluga za to nije samo u kompaniji, već i u samim ljudima. Naravno, dešava se da ne mogu svi pratiti tempo i složenost razvoja softvera, ali zato imamo gradacije i različite nivoe vrednovanja kadrova koji rade na istim poslovima.\nKada kažemo da smo tehnološki zanesenjaci najbolje je da to objasnim na primeru. Pre par godina se prvi put pojavio mobilni PC sa Microsoft operativnim sistemom. Istog trenutka smo poručili demo hardver i razvili tada manju aplikaciju za bežično poručivanje proizvoda u restoranskom poslovanju i implementirali u jednom poznatom restoranu. To je bilo otprilike pre četiri godine. Sada imamo ceo skup aplikacija koje rade na tim uređajima. Slično smo radili još pre 10/15 godina sa raznim ručnim terminalima, bar kôd sistemima, touch screen sistemima koji tada ni u zapadnim zemljama nisu bili ili su korišćeni u malom broju. Mi jednostavno želimo, i to nam je konstantna praksa, da testiramo i da stalno tražimo načine da našim rešenjima što pre pripojimo najnovija hardverska i softverska rešenja. Neki put se desi da razvijemo softver za nešto što se na kraju ispostavi pogrešnim, ali je to na svu sreću veoma retko. Obično još u test fazi napravimo dobar izbor.\nVi kao informatičar svojim softverskim rešenjima sigurno pomažete menadžerima kompanija korisnika da budu uspešniji u upravljanju, ali da li su u tom procesu možda i oni bili od pomoći vama, u smislu da od njih usvojite određena menadžerska znanja i veštine koja ste mogli da iskoristite u upravljanju vašom kompanijom?\nNaravno. Sva znanja u skoro svim oblastima treba da prati kontinuirano učenje i usavršavanje, bez obzira koliko se dugo bavite određenim poslom i koliko imate iskustva. Uvek se može nešto novo saznati od klijenata, i to se stalno dešava. Gde je naša prednost u znanju i kumuliranju različitih iskustava objasniću na primeru. Kompanija „X“ se bavi nekom delatnošću. Ona ima svoja interna znanja i organizaciju. Europos radi za više kompanija koje se bave istom delatnošću i samim tim skupljamo različita iskustva i znanja iz te oblasti, to jest kumuliramo i ukrštamo organizacije i prakse i konstantno radimo kako na sopstvenom usavršavanju, tako i na sveobuhvatnosti i poboljšanju softvera.


Ovom izjavom datom nakon neodržane sednice skupštinskog Odbora za bezbednost i odbranu, njegov predsednik Milan Knežević, ustalasao je javnost u Crnoj Gori, konstatujući da je to bio "prvi radni zadatak novizabranog direktora ANB Sava Kentere".\n- Taj nalog, preko određenih struktura, izdao je "kavački kriminalni klan", bio je kategoričan Knežević, na čije tvrdnje su čelnici ANB i GST ostali nemi...\n- Činjenica da je ANB, bez odluke Vrhovnog suda, ponovo na mere tajnog nadzora stavila Mandića, Medojevića i Kneževića, jasno govori da su mafijaške strukture DPS u tajnoj policiji netaknute i da se sprema novi napad na DF. Sada je jasno zašto je baš Kentera postavljen na ovu poziciju i koji mu je bio prvi zadatak, ustvrdio je poslanik DF Jovan Jole Vučurović.\nOn je izrazio nadu da je Glavni specijalni tužilac Vladimir Novović svestan šta znači kada se tajna služba odmetne i pozvao ga da hitno reaguje.\nDa optužbe DF nisu bez osnova govori i slučaj bivšeg direktora ANB Dejana Peruničića, protiv koga je Specijalno državno tužilaštvo nedavno podnelo četvrti optužni predlog zbog nezakonitog prisluškivanja. Ovoga puta sveštenika SPC, dok se trećim optužnim predlogom tereti za prisluškivanje funkcionera i stotinak aktivista Demokratskog fronta u hotelu "Palas" u Petrovcu 2020. godine!\nPre toga osumnjičen je za nezakonito prisluškivanje i praćenje funkcionera DF, mitropolita Amfilohija, Demokrata, SNP, Ujedinjene Crne Gore, bivšeg premijera Krivokapića, nekoliko novinara, ali i bivšeg specijalnog tužioca Milivoja Katnića.\nDPS BI DA ODVOJI ZETU?\nMILAN Knežević je, na konferenciji za novinare, rekao da je DPS predao Inicijativu za samostalnost Zete "kako bi onemogućio njegovu kandidaturu za gradonačelnika Podgorice".\nZa njega je zabrinjavajuće to što su to podržali i poslanici SNP i GP URA, što sugeriše da bi na silu da dobiju izbore u Podgorici. On je, između ostalog, kazao i da niko ne zna koja će oblast pripasti Zeti.\nKOME SE RATUJE NEK ŠALJE SVOJU DECU: Milan Knežević se oglasio povodom sednice Saveta za bezbednost i odbranu\n12. 05. 2022. u 10:45\nDF Demokratski front Milan Knežević


Republika / Komentari / "HRISTOS SE JAVI": Ovako se vernici pozdravljaju danas na Bogojavljanje, a evo i zašto se za ovaj praznik vezuje najviše verovanja\n20:07Sahranjen državni sekretar Blažić: Ćerka Olja održala potresan govor koji su mogli da čuju samo najuži članovi porodice 20:05(UŽIVO) KORONAVIRUS u svetu: Zaraženo 1.172.824! Umrlo 63.940 osobe, Italija epicentar smrti, u SAD rapidno raste broj inficiranih! 20:02Teroristički napad kod Liona: Sudanac ubio dvoje ljudi, a petoro povredio! Uzvikivao Alahu Akber! 19:54(FOTO) NATAŠIN bivši postaje otac: Lazukićeva verenica TRUDNA! 19:53MINISTAR SAOPŠTIO LOŠE VESTI: Još šestoro zaraženo u domu Doživeti stotu“ 19:50Apokalipsa u Španiji... 19:32STIGLI REZULTATI: Ministar Vukosavljević nema koronu, ali... 19:28Humanost na delu: Fudbaleri bundesligaša od ranog jutra radili u supermarketu! 19:24Veliki problemi za Belgijance: UEFA bez milosti, sledi izbacivanje iz Evrope! 19:18(VIDEO) DOBRODOŠLICA U BEOGRADU GLAVNA TEMA U MOSKVI: Evo kako ruski mediji izveštavaju o prijemu u Srbiji\nnedelja, 19. 1. 2020.| 07:35


Mogućnosti za sprečavanje širenja Monilinia fructicola posle berbe - Forum PSSS - PSSS\nMogućnosti za sprečavanje širenja Monilinia fructicola posle berbe\n23 sep 2021 09:12\t#47272 od Stojanović Dušan\nMogućnosti za sprečavanje širenja Monilinia fructicola posle berbe was created by Stojanović Dušan\nU najvećem broju slučajeva razvoj simptoma oboljenja posle berbe je posledica latentnih infekcija u toku vegetacije, od momenta berbe do krajnjeg korisnika i zdravi plodovi koštičavih voćaka mogu da budu zaraženi vrstom M. fructicola. Do ostvarenja infekcije dolazi ako su ispunjena dva uslova: da patogen uspe da dospe u kontakt sa plodovima i da su uslovi sredine (vlaga i toplota) povoljni za ostvarenje infekcije. U skladu sa tim, potrebno je preduzeti mere koje će, ili onemogućiti dospevanje patogena do plodova, ili onemogućiti ostvarenje infekcije kreiranjem nepovoljnih uslova odnosno čuvanjem plodova na niskim temperaturama. Treba napomenuti da povređivanje plodova dodatno olakšava infekcioni proces, pa i o tome treba voditi računa.\nOd mera za sprečavanje širenja patogena posle berbe najvažnije su sledeće:\n•\tProces berbe, transporta i skladištenja treba da bude strogo kontrolisan, a radnici obučeni za sve operacije koje obavljaju.\n•\tSkladište i prostor na ulazu i oko skladišta treba da bude detaljno očišćen od svih trulih ostataka plodova koji mogu da budu značajan izvor zaraze jer na njima patogen preživljava neuporedivo duže nego na inertnim površinama. Pranje i dezinfekciju skladišta, transportnih sredstava, konteinera i druge ambalaže treba obaviti sredstvima koja su definisana za tu namenu.\n•\tBerbu obaviti tako da među plodovima nema trulih, nagnječenih ili na drugi način oštećenih, a ubrane plodove što pre skloniti sa sunca i dopremiti do skladišta.\n•\tTransportna sredstva treba da su čista, bez ostataka trulog voća. Zbog mogućnosti dospevanja spora na plodove tokom njihovog transporta u skladište, potrebno ih je pokriti nekim laganim čistim materijalom.\n•\tVeoma je važno da plodovi što pre budu ohlađeni do temperature skladištenja i uneti u skladište.\n•\tKamioni za dug transport treba da budu ohlađeni pre utovara voća iz hladnjača, a utovar obavljen u što kraćem roku.\n•\tObezbediti konstantno praćenje temperature tokom višednevnog transporta na veliku udaljenost. Temperatura treba da je što bliža 0oC.


Deca iz Srbije osvojila 21 medalju na Igrama mladih u Splitu - Soskanal\n» Deca iz Srbije osvojila 21 medalju na Igrama mladih u Splitu\nObjavio Branislav Popović 27/08/2016 - 12:02\nSrpski takmičari osvojili su 21 medalju u 10 sportova na Sportskim igrama mladih u Splitu, među kojima su devet zlatnih i po šest srebrnih i bronzanih.\nViše od 600 učesnika međunarodnog finala pobednika u Srbiji, Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini okupilo se na splitskoj rivi najmasovnije sportske manifestacije za decu i omladinu Balkana.\nOno po čemu će se pamtiti boravak u Splitu nisu samo pobede na sportskim terenima, već i druženja sa vršnjacima iz regiona u Splitu, gde su uz spektakularan vatromet i dodelu odličja zatvorene 20. Sportske igre mladih.\nIdejni tvorac Igara Zdravko Marić pozdravio je mlade sportiste i rekao da su Sportske igre mladih već 20 godina važan deo odrastanja dece na Balkanu.\n"U ovom projektu je sve apsolutno besplatno, svako dete može da učestvuje, a do sada smo imali preko milion najmladih takmičara. Oni se druže, uče fer-pleju, da je bavljenje sportom važno, kao što je bitno i dovesti ih na igrališta i pomeriti od savremenih tehnologija", rekao je Marić.\nU Srbiji se ove godine u kvalifikacijama takmicilo oko 50.000 dece, a Marić napominje da je izuzetno zadovoljan saradnjom sa Savezom za školski sport Srbije i predsednikom Zeljkom Tanaskovićem, ali i ponosan na podršku koju od početka Sportske igre mladih imaju od premijera Srbije Aleksandra Vučića.


Mihailo: SPC je preduzeće, novi Zakon mora stati na kraj njihovim finansijskim poslovima\nčetvrtak, 09 avgust 2018 09:44\nSrpska crkva je dobro organizovano preduzeće koje se bavi finansijskim i uopšte privrednim poslovima i tome se novim Zakonom o slobodi vjeroispovijesti mora stati na kraj, poručuje mitropolit Crnogorske pravoslavne crkve Mihailo.\n"Prvi dan, srpski patrijarh Irinej izjavio je da da je položaj SPC-a u Crnoj Gori gori nego u vrijeme osmanske okupacije, a da je status Srba kao u doba NDH. Očito bi da podstakve svetosavsku pastvu da krene u rat protiv crnogorske države i proizvede novu "Srbrenicu". Takvu izjavu usred Crne Gore, može da da jedan patrijarh, samo ako nema nikavu svijest o sebi, o svome poslanju i značaju sopstvene izgovorene riječi. Umišljen da se u njegovoj osbnosti pojavlju sam Gospod, umišlja da polaže neprikosnoveno pravo da nam drži slovo i neosnovano optužuje. A ne brine ga što mu neki popovi i vladike sablažnjavaju javnost vršeći zločine pedofilije zbog kojih je propala Sodoma i Gomora", navodi mitropolit Mihailo u saopštenju dostavljenom medijima.\nPatrijarh srpski treba da zna, da su u arhijerejstvu usredsređene sve božanske tajne, bez kojih nema crkve ni krštenja, pa ni hrišćanina, dodaje on.\n"Arhijerej treba da bude slika Hristova da bi bio dostojan visoke časti, ali kad su on i njegovi u pitanju to nije slučaj. Umjesto da sijaju vrlinama, i on i svi njegovi su ukrašeni svim mogućim manama. Prestupili su od svih deset božjih zapovijesti: šestu koja zabranjuje ubijanje, prekršili suslanjem svoga naroda u ratove protiv drugih naroda u Bosni i Hrvatskoj; osmu, koja nalaže da ne krademo, prekršili su krađom crnogorske crkvene državne i narodne imovine; devetu zapovijest da ne śedočimo lažno na bližnjega svoga, izmetnuli su u mržnju na nas kao da smo im najgori neprijatelji. Ima tome razloga, a on je finansijske naravi", navodi mitropolit.\nSrpska crkva je, kako kaže, dobro organizovano preduzeće koje se bavi finansijskim, i uopšte privrednim poslovima.\n"Da je tako svedočili smo obojica sedamdesetih godina prošloga vijeka, ja kao predavač u monaškoj školi u manastiru "Ostrog" a Irinej kao njen ekonom. Tih godina, na tri velika crkvena praznika, znalo se sakupiti oko 90 miliona ondašnjih dinara. Svaki mjesec, po sedmina nas, među kojima je bio i današnji srpski patrijarh, brojalo je novac po neđelju dana. A svakih sedam dana, iz Gornjega u Donji manastir, na konja je snošen novac u dvije vreće, nogama utrpavan u njih, a metalni sipan u treću, koja je stavljana u antrešelj od samara. O uplatama iz inostranstva i dragocjenostima prilaganim Manastiru da i ne govorim. Tako je i danas, samo je novca i dragocjenosti nabrojeno više. Njime se finansira cijela Srpska crkva u zemlji i vani, i još pretekne. Zato Beogradska pratirjaršija bez riječi oprašta napad na cijelo jevanđelje i svih deset božjih zapovijesti, samo ne napad na prihode iz manastira Ostrog. Nije moralno da jedna prebogata crkva, kakva je Srpska, i to zahvaljujući crnogorskim manastirima i vlastima koje to dozvoljavaju, siromašnome narodu popuje o brizi za njegovo dobro, a istovremeno se vladike i popovi voze u preskupim limuzinama i grade zgrade, hotele i turističke komplekse", navodi Mihailo.\nTome se novim Zakonom o slobodi vjeroispovijesti mora stati na kraj.\n"A patrijarh treba da se zalaže za poredak koji je božji prst ispisao na Mojsijevim tablicama u deset prostih rečenica, u kojima su sadržane deset božjih zapovijesti, jer je ovakvim izjavama prešao granice svoga poziva", navodi Mihailo.\nPosljednji put izmijenjeno četvrtak, 09 avgust 2018 09:45\nViše iz ove kategorije « Danas sunačno i veoma toplo, do 38 stepeni Za dan planula prva serija jednodnevnih Sea Dance ulaznica - Nova promo cijena 14,99 eura! »


Za ulicu koju vam danas predstavljamo, bez dvoumljenja možemo reći da je jedna od najvrednijih ulica Apatina. Istorijske činjenice, religijske građevine i bogata biografija narodnog heroja čije ime nosi dokaz su jedinstvene vrednosti ulice Žarka Zrenjanina, ne samo za Apatin već i za mnogo šire prostore, naše zemlje.\nŽarko Zrenjanin – Uča (1902–1942) bio je član Centralnog komiteta Saveza komunista Jugoslavije, politički sekretar Pokrajinskog komiteta KPJ za Vojvodinu, organizator ustanka u Vojvodini i narodni heroj Jugoslavije.\nŽarko je završio učiteljsku školu u Somboru, još kao srednjoškolac je prišao revolucionarnom omladinskom pokretu. Uz Mošu Pijade, Ivana Milutinovića i druge istaknute komuniste, Zrenjanin se borio za prava političkih osuđenika, učestvovao je u štrajkovima glađu i drugim akcijama komunista. Bio je član Inicijativnog odbora Stranke radnog naroda Vojvodine, jedan od autora Platforme u kojoj je istaknuto da će Vojvodina, u budućem uređenju Jugoslavije, biti autonomna jedinica, s obzirom na svoju posebnu, ekonomsku, socijalnu i nacionalnu strukturu. Učestvovao je na Majskom savetovanju KPJ u Zagrebu, a zatim organizovao pripreme za oslobodilačku borbu u Vojvodini. U to vreme najviše radi u Banatu i inicijator je stvaranja partizanskih odreda i njihovih oružanih akcija u julu 1941. godine. Posle teških udaraca koje su organizacije KPJ u Banatu i Bačkoj pretrpele u leto i jesen 1941. godine, radi na obnavljanju i konsolidaciji Partije, razrađujući taktiku borbe u skladu tamošnjim uslovima.\nGestapo je činio velike napore i organizovao brojne snage da uhvati crvenog generala, kako su Zrenjanina nazivali. Početkom novembra 1942. godine, Tito je pozvao Zrenjanina da dođe na slobodnu teritoriju zapadne Bosne i prisustvuje Prvom zasedanju AVNOJ-a. Prilikom priprema za odlazak u Srem, i dalje u zapadnu Bosnu, Zrenjanin je prokazan Gestapou i ubijen je 4. novembra 1942. u selu Pavlišu, kod Vršca.\nOd 2. oktobra 1946. godine grad bivši Petrovgrad nosi ime ovog revolucionara – Zrenjanin. Preko 60 naseljenih mesta u Srbiji, uglavnom Vojvodina, imaju ulicu sa imenom Žarka Zrenjanina. A velika osnovna škola u našem gradu, takođe nosi Žarkovo ime.\nŠkolstvo u Apatinu ima dugu tradiciju. Počeci škole sežu u drugu polovinu 19. veka. Današnja škola formirana je 1972. godine integracijom osnovnih škola Rade Končar, Moša Pijade i škole Žarko Zrenjanin koja se nalazila upravo u ulici koju vam predstavljamo. Danas u Apatinu postoji jedna osnovna škola koja se, kao što smo već pomenuli, sa ponosom zove Osnovna škola Žarko Zrenjanin.\nKatoličko groblje i crkva Srce Isusovo takođe su deo bogate istorije ove ulice. Crkva je podignuta u periodu od 1931. do 1933. godine. Ovaj sakralni objekt izgrađen je u psudoromaničkom stilu i predstavljao je najveću katoličku crkvu izgrađenu na području Bačke, između dva Svetska rata. Planovi za nju urađeni su od strane bečkog arhitekte Bruna Buhvizera, a izvođač građevinskih radova bio je apatinski građevinski poduzetnik (jedno vreme predsednik ovdašnjeg Zanatskog udruženja), Nikola Šefer. Crkva predstavlja trobrodni objekat sa dva tornja (visina 38 metara) koji se uzdižu iz njenog pročelja, a završavaju se u krovice piramidalne forme. Glavni ulaz je naglašen romaničkim, stepenasto profiliranim portalom, iznad kojeg se nalazi rozeta i timpanom.\nU župnoj kući pored crkve Srce Isusovo, u kojoj je nekada živeo i radio Adam Berenc, apatinski sveštenik i humanista, oformljena je vredna biblioteka raznih dokumenata kao i nemačko udruženje koje nosi njegovo ime, a koje reprezentuje nemačku nacionalnu manjinu u Opštini Apatin. Podsećamo, Berenc je bio duhovni vođa otpora bačkih Nemaca protiv Hitlerovog nacionalsocijalizma, urednik časopisa Die Donau i doktor teologije. Objavio je niz članaka i propovedi, koji su još 1936. godine dalekovido predvideli uspon i pad nacizma koji će dovesti do propasti nemačkog naroda u Bačkoj. Nakon rata, Berenc je živeo u Mađarskoj, gde je umro 1968. godine.\nU biblioteci se nalaze dokumenti crkvenih bibliotekara, etnografskih i istorijskih podataka iz nekadašnjeg Apatina i okoline, a neki čak datiraju od kraja 16. veka. Ovde se takođe može pronaći najveća zbirka svetih slika u Srbiji. Ovo su samo neke od vrednosti koje sadrži ova biblioteka koja broji više desetina hiljada knjiga, spisa i rukopisa, jedinstvenih u Srbiji a nekih čak jedinstvenih i u svetu.\nTagovi: Apatinske ulice ulica Žarka Zrenjanina Apatin


Postavio: eTrebinje Petak, 03.06.2022. 0\nRadovi na izgradnji nove bolnice u Trebinju trebalo bi da počnu u septembru ove godine, rečeno je nakon današnjeg sastanka gradonačelnika Trebinja Mirka Ćurića srpskim članom Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom i ministrom zdravlja i socijalne zaštite RS Alenom Šeranićem.\nĆurić je istakao da je dogovoreno da se bolnica gradi na predviđenoj lokaciji, na Otoku u naselju Pridvorci.\n„To će biti projekat na ponos svih nas“, naveo je Ćurić.\nMilorad Dodik, srpski član Predjedništva BiH je istakao da su imovinski odnosi riješeni te da sada ostaje na Gradu da riješi projektnu dokumentaciju, prostorni plan, a ti poslovi bi trebalo da budu završeni do sredine jula.\n„Dobra vijest je da je Vlada RS putem rebalansa koji je usvojen prije nekoliko dana, planirala da se sredstva za izgradnju bolnice troše od oktobra-novembra u sljedećih 56 mjeseci. Ne smijemo propustiti priliku da to iskoristimo. Pozivam sve one koji mogu da pomognu da to i učine. Profesor Peško je čovjek od povjerenja, koji je s ogromnim iskustvom i ime koje se s posebnim značajem pominje u medicinskim krugovima, pristao je da bude glavni konsultant i on će reći šta je sve neophodno uraditi“, naveo je Dodik.\nPotom će biti raspisan tender za izvođača radova.\n„Republika finansira sve što se dešava oko objekta, komunalnu infrastrukturu, a ono što je izvan parcele, dogovoreno je da rješava pola Grad, pola Republika, putnu komunikaciju, vodovod, kanalizaciju, rasvjetu i sve ostalo“, rekao je Dodik.\nOn je naveo da će u avgustu biti održan sastanak na kome će biti predstavljeni pripremni radovi te sve ono što je do toga roka trebalo da bude urađeno na ovom značajnom projektu, u koji je, kako je rekao, planirano da bude investirano oko 100 miliona maraka.\nMinistar Šeranić je istakao da je tim bolnice zajedno sa timom resornog ministarstva i konsultantom profesorom Peškom usaglasio sve neophodne detalje koji su sa medicinskog stanovišta važni za ovaj objekat.\n„Radi se o projektu koji će se graditi na više od 17.500 metara kvadratnih površine, sa 490 parking mjesta, 223 kreveta, kompletnim dijagnostičkim i polikliničkim blokom, salama i svim onima što je neophodno da ima jedna vrhunska zdravstvena ustanova“, naveo je Šeranić.\nOn je podvukao da je cilj da ova bolnica ne bude samo bolnica za Trebinje i Hercegovinu nego za cijelu regiju koja će moći da međunarodno parira svemu u okruženju.\nProfesor dr Predrag Peško, konsultant na ovom projektu je rekao da će ova bolnica biti najsavremenija u RS, da će imati veliki regionalni značaj.\nSastanku su prisustvovali i ministar za prostoprno uređenje građevinsrtvo i ekologiju Srebrenka Golić i predstavnici republičke uprave za geodetske i imovinysko-pravne odnose.


Ko je uhapšeni fudbaler: Nekad Liga šampiona i reprezentacija, sad pritvor | Fudbal\nKo je uhapšeni fudbaler: Nekad Liga šampiona i reprezentacija, sad pritvor | MONDOBA\n24. January, 00:35\nKo je uhapšeni fudbaler: Nekad Liga šampiona i reprezentacija, sad pritvor 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.07.2020. / 17:37\nKo je uhapšeni fudbaler: Nekad Liga šampiona i reprezentacija, sad pritvor\nAutor Mladen Šolak 19.07.2020. / 17:37\nUčestvovao je u velikim uspjesima Partizana, igrao za državni tim...\nBeogradski mediji prenijeli su u nedjelju vijest o hapšenju nekadašnjeg fudbalera Partizana Nikole Malbaše (42), zbog sumnje da je počinio krivično djelo ubistva u pokušaju.\nNavodno, on je pokušao da ubodima nožem usmrti jednog narko-dilera.\n"Trešnjice" padaju u Čempionšip poslije 5 godina\nPrema ranijim informacijama, Malbaša je izvršio napad u automobilu, poslije kratke rasprave zbog dugova. Ove nedjelje je objavljena informacija da je nakon toga bio u bjekstvu.\nNa taj način, mediji su ponovo počeli da pišu o igraču koji je imao zapaženu karijeru i učestvovao u velikim uspjesima Partizana.\nIzvor: Getty Images, Guliver\nMalbaša je rođen 1977. godine, igrao je na poziciji desnog beka i počeo je da igra fudbal u matičnom Zemunu, a potom u Hajduku iz Kule.\nZatim je stigao u Partizan tokom zime 2003, u periodu u kojem je crno-bijele predvodio njemački velikan Lotar Mateus.\nPoslije potpisivanja četvorogodišnjeg ugovora sa crno-bijelima, Malbaša je u Partizanu bio standardan član odbrane, osvojio je titulu, a posebno je bio zapažen u uspješnom putu ka Ligi šampiona 2004. Tog ljeta bio je strijelac gola iz penala protiv Đurgardena,\nCrno-bijeli dres nosio je godinu i po, pa otišao u rusku drugu ligu, na poziv Tereka iz Groznog. Ta epizoda nije završena dobro, jer je bio prinuđen i da pokreće postupak pred FIFA, a sa "papirima" je 2005. prešao u AEK.\nPoslije Grčke, nastupao je u njemačkoj drugoj ligi za Koblenc, a zatim je posljednju profesionalnu sezonu odigrao u Kini, gdje je osvojio duplu krunu pod vođstvom Ljubiše Tumbakovića.\nKao pouzdan bek, tokom 2003. godine odigrao je i pet utakmica za reprezentaciju Srbije i Crne Gore.\nfudbal Nikola Malbaša