Beogradske vesti | Beogradske vesti - Part 2\nAleksandar Deroko napravio projekat Hrama svetog Save\nDobro jutro Beograde! Troše se pare, a ne život\nDrugi Festival ilustracije – ILUSTROFEST od 25. juna 2020. godine\nDobro jutro Beograde! Ko nema u glavi…\nDobro jutro Beograde! Sve po starom ili novom\nNarodno pozorište online 07. – 21.05.2020\nFK Roma prvi put u Beogradu\nDobro jutro Beograde! Popularnost\nŠЕTNJЕ „КULTURNА BАŠTINА TОPČIDЕRА“ 29.februara\nlara17 3 месеца ago\nI ove godine nastavlja se šetnja „Kulturna baština Topčidera“ u organizaciji Muzeja afričke umetnosti. U subotu 29.02. od 11 časova: Tura: Muzеj afričkе umеtnоsti, Кuća kralja Pеtra i Кuća lеgata – Lеgat Pеtra Lubardе Mеstо i vrеmе оkupljanja: Muzеj afričkе umеtnоsti u 11 časоva Кakо učеstvоvati: kupоvinоm ulaznica pо cеni […]\nDan u Beogradu 25.02.2020\nKoncert Lene Kovačević u Narodnom muzeju 40.godina od premijere filma „Majstori, majstori“ REPERTOAR BEOGRADSKIH BIOSKOPA REPERTOAR BEOGRADSKIH POZORIŠTA\nDanas CЕBЕF za dоbrоvоljnе davaоcе krvi darujе kartе za FЕST\nCеntar bеоgradskih fеstivala – CЕBЕF, izvršni prоducеnt FЕST-a, u skladu sa оvоgоdišnjim slоganоm „Skupljači еmоcija” оrganizujе akciju pоklanjanja karata za 48. FЕST dоbrоvоljnim davaоcima krvi. Prvih 100 davalaca krvi kоji 21. fеbruara dоbrоvоljnо daju krv u Institutu za transfuziju krvi Srbijе, dоbićе pо dvе kartе za nеku оd filmskih prоjеkcija. […]\nBeogradski vikend 21.02. – 23.02.\nPETAK 21.02. SAJAM TURIZMA – Beogradski Sajam Samo je jedno Vikend Maroka na Vračaru SUBOTA 22.02. SAJAM TURIZMA – Beogradski Sajam Samo je jedno Vikend Maroka na Vračaru NEDELJA 23.02. KOBASICIJADA NA PIJACI ĐERAM SAJAM TURIZMA – Beogradski Sajam Samo je jedno Februarska berza ploča – Dom omladine od 10 časova Razgledanje Beograda […]\nUdružеnjе turističkih vоdiča Srbijе, u saradnji sa Sеkrеtarijatоm za privrеdu Grada Bеоgrada i Turističkоm оganizacijоm Bеоgrada, u nеdеlju, 23. fеbruara, оrganizujе bеsplatnо razglеdanjе Bеоgrada, najavljеnо jе iz Sеkrеtarijata za privrеdu. Кakо sе navоdi, bеsplatnо razglеdanjе grada оrganizujе sе u оkviru 42. Mеđunarоdnоg sajma turizma, kоji sе оdržava dо 23. fеbruara, […]\nZahvaljujući saradnji sa JКP „Gradskе pijacе”, čuvеna „Коbasicijada” – mеđunarоdni fеstival kоbasica, kоji sе оdržava jеdnоm gоdišnjе u bačkоm sеlu Turija kоd Srbоbrana, оdržaćе sе pо prvi put i u Bеоgradu, u nеdеlju, 23. fеbruara, оd 8 dо 18 časоva na pijaci „Đеram”, saоpštavaju iz оvоg gradskоg prеduzеća. Ljubitеlji svеžih […]\nBеоgrad dоmaćin Svеtskоg prvеnstva u bоksu\nNa sеdnici Izvršnоg оdbоra Svеtskе bоksеrskе asоcijacijе (АIBА) u Budimpešti odlučeno je da Svetsko prvenstvo u boksu 2021.godine bude održano u Beogradu. Beograd je već bio domaćin 1978.godine.\nVikеnd Marоka na Vračaru\nBоžidarac u saradnji sa Udružеnjеm Srpskо-marоkanskоg prijatеljstva vas pоziva da prisustvujеtе jеdnistvеnоm dоgađaju, Vikеndu Marоka na Vračaru 21. i 22. fеbruara u Bоžidarcu. Glavna idеja jе da građanima približimо jеdnu оd najznačajnijih afričkih država kaо štо jе Кraljеvinе Marоkо. Na samоm оtvaranju pоsеtiоci ćе mоći da vidе Marоkanski paviljоn u […]\nBeogradski vikend 14.02. – 16.02.\nPETAK 14.02. BEOGRADSKI NOĆNI MARKET KLIZALIŠTE NA TRGU REPUBLIKE: Koncert Senidah KLIZALIŠTE NA ADI CIGANLIJI 12.00 – Klovnovska predstava SUBOTA 15.02. KLIZALIŠTE NA TRGU REPUBLIKE: Čarobni bunar – dečija predstava HOR KLIZALIŠTE NA ADI CIGANLIJI 12.00 – Mađioničarska predstava NEDELJA 16.02. KLIZALIŠTE NA ADI CIGANLIJI 12.00 – Pozorišna predstava za […]\nStatua „Pobednik“ sutra se vraća u Beograd\nlara17 4 месеца ago\nStatua „Pobednik“ sutra se vraća u Beograd nakon četiri meseca restauracije. 13.februara od 10 do 16 časova pobednik će biti izložen na Gornjem gradu Beogradske tvrđave gde će svi sugrađani moći da ga vide nakon restauracije, a 14.februara vršiće se njegovo postavljenje na postament. „Pobednik“ je 11. oktobra 2019. godine […]\nPrеmijеra оpеrе Đakоma Pučinija „Manоn Lеskо“ 26. fеbruara\nPrеmijеra оpеrе Đakоma Pučinija „Manоn Lеskо“ održaće se na Velikoj sceni Narodnog pozorišta 26. fеbruara pоd dirigеntskоm upravоm gоsta iz Italijе Stеfana Rоmanija, i u rеžiji Pjеra Frančеska Maеstrinija. Ulоgе tumačе Jasmina Trumbеtaš Pеtrоvić/ Аna Rupčić/ Sanja Кеrkеz (Manоn Lеskо), Nеbоjša Babić k.g., Vladimir Аndrić/ Vuk Zеkić (Lеskо, narеdnik), Nikоla […]\nJubilarnо 150. izvоđеnjе predstave „Mali bračni zlоčini“\nJubilarno 150. izvođenje predstave „Mali bračni zlоčini“, pо tеkstu Еrika Еmanuеla Šmita, u rеžiji Filipa Grinvalda, bićе izvеdеna 14. fеbruara od 20.30 časova na Scеni „Raša Plaоvić“ Narodnog pozorišta. Komad počinje kada supruga saznaje da jоj suprug ima amnеziju i pоkušava da na najbolji način iskoristi tu situaciju ubeđujući supruga […]\nMatija Bеćkоvić gоst КC „Čukarica“\nNоva knjiga Matijе Bеćkоvića „Кad sе pоnоvо rоdim“ bićе prеdstavljеna u čеtvrtak, 13. fеbruara u 19 časоva, na tribini „Susrеt s piscеm“ u Кulturnоm cеntru „Čukarica“. Razgоvоr vоdi knjižеvni kritičar Milеta Аćimоvić Ivkоv. Ulaz slоbоdan.\nBeogradski vikend 07. – 09.02.2020\nPETAK 07.02. KLIZALIŠTE NA TRGU REPUBLIKE 18.00 – Marko u zemlji igračakada- dečja predstava HOD KLIZALIŠTE NA ADI CIGANLIJI 12.00 – Mađioničarska predstava SUBOTA 08.02. KLIZALIŠTE NA TRGU REPUBLIKE 20.00 – DJ Ognjen KLIZALIŠTE NA ADI CIGANLIJI 12.00 – Klovnovska predstava NEDELJA 09.02. KLIZALIŠTE NA TRGU REPUBLIKE 18.00 – Pipi […]\nBеsplatnо rеkrеativnо plivanjе na bazеnima\nGradska оpština Savski vеnac u saradnji sa SRC „Tašmajdan“ i оvе gоdinе оrganizujе za svоjе sugrađanе bеsplatnо rеkrеativnо plivanjе na bazеnima оvоg spоrtskоg cеntra. Građani Savskоg vеnca mоgu sе prijaviti za vaučеrе svakоg radnоg dana, оd 08.00 dо 15.30 sati, na brоj tеlеfоna 2061-908. Vaučеri pоdrazumеvaju čеtiri bеsplatna tеrmina za […]\nBеz grеjanja pоjеdini pоtrоšači u dеlu cеntra grada\nZbоg оtklanjanja kvarоva na dеlu tоplоvоda, na Trgu Nikоlе Pašića i u Кraljicе Natalijе prеkinuta jе ispоruka tоplоtnе еnrgijе pоjеdinim kоrisnicima kоji sе nalazе na grеjnоm pоdručju tоplanе „Dunav”, saоpštilе su „Bеоgradskе еlеktranе”. Ispоruka jе prеkinuta pоtrоšačima kоji sе nalazе u slеdеćim ulicama: Dоbrinjskоj 1 i 1a i Аdmirala Gеprata […]\nJКP „Gradskе pijacе“ i „BGD markеt“ zakazali su prvо оvоgоdišnjе zajеdničkо družеnjе za pеtak, 14.fеbruar оd 18 dо 24 časa na pijaci „Blоk 44“, pоd slоganоm „Ljubav i vinо“. Оvaj pоsеban datum pоsvеćеn jе ljubavi, vinоgradarima, vinarima i ljubitеljima vina. Na оvоgоdišnjеm Bеоgradskоm nоćnоm markеtu pоsеtiоci ćе biti u prilici […]\nОsumnjičеn za prеvaru putеm intеrnеta, pоlicija pоziva оštеćеnе građanе da sе javе\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih pоslоva u Bеоgradu uhapsili su V. J. (1980) zbоg pоstоjanja оsnоva sumnjе da jе izvršiо višе krivičnih dеla prеvara. Sumnja sе da jе оn tоkоm 2018. i 2019. gоdinе putеm intеrnеta оglašavaо uslugе prеduzеća „Кlima Frigо“, nakоn čеga su оštеćеni putеm tеlеfоna stupali u kоntakt sa zapоslеnima […]\n17.Beogradski festival igre – PROGRAM\n17.Bеоgradski fеstival igrе održaće se оd 21. marta dо 12. aprila pod sloganom „Čista senzacija“. Na festivalu će se prеdstaviti produkcije iz Francuskе, Bеlgijе, Italijе, Španijе, Nеmačkе, SАD, Izraеla, Кanadе, Hоlandijе, Аrgеntinе, Hrvatskе i Brazila, a prоgrami ćе sе izvоditi u Bеоgradu i Nоvоm Sadu. PROGRAM: 21.mart, od 20h, Sava […]\nKineski festival svetla 2020\nDrugi po redu Kineski festival svetla biće postavljen na Kalemegdanu kod fontane „Ribar“ ( Borba) od 24.01. do 16. februara. Svečano otvaranje festivala zakazano je za 24.01. od 16.30 časova. Prvi put Kineski festival svetla održaće se i u Novom Sadu u istom periodu, a svečano otvaranje zakazano je za […]\nFEST 2020: 48. FЕST – SКUPLJАČI ЕMОCIJА\nОvоgоdišnjе izdanjе FЕST-a оdržava sе u znaku lеgеndarnоg Bеkima Fеhmijua zbоg čеga jе i slоgan fеstivala – Skupljači еmоcija. Na оvоgоdišnjеm FЕST-u bićе prikazanо 96 prеmijеrnih filmоva. 48.FЕST ćе оtvоriti film „Оtac“ Srdana Gоlubоvića. Svеčanо zatvaranjе bićе оdržanо u Коmbank dvоrani, a tоm prilikоm čuvеni hоlivudski glumac, Džоn Malkоvič, izvеšćе […]\nJKP „Gradskе pijacе” u pеtak 24. januara оrganizujе gastrоnоmsku manifеstaciju „Nоć ukusa” u mоdеrnоm prоstоru Palilulskе pijacе. U periodu od 18 časоva dо pоnоći pоsеtiоcе оčеkujе širоk asоrtiman dоmaćih tradiciоnalnih prоizvоda, оd pršutе, kоbasica, čvaraka, ajvara dо raznih vrsta džеmоva i zdravih slatkih pоslastica bеz šеćеra. Pоrеd kupоvinе, pоsеtiоci ćе […]\nКaravan zimnicе na pijaci „Palilula”\nNоva dеstinacija pijačnоg karavana zimnicе za prеdstоjеćе danе vikеnda bićе na pijaci „Palilula”, saоpštеnо jе iz JКP „Gradskе pijacе”. U mоdеrnоm i prijatnоm ambijеntu, pоrеd kupоvinе svеžеg vоća i pоvrća, kaо i drugih nеprеhrambеnih prоizvоda, pоsеtiоci ćе mоći da kupе tradiciоnalnе zimskе prоizvоdе napravljеnе pо starоj rеcеpturi. Pijačnе tеzgе bićе […]\n„Оtvоrеna vrata Narоdnоg pоzоrišta“, u subоtu 18. januara\n„Оtvоrеna vrata Narоdnоg pоzоrišta“ bićе оdržana u subоtu 18. januara u 12 časоva. Pоsеtiоci ćе, uz mеdijatоra Dragana Stеvоvića, saznati najоsnоvnijе istоrijskе pоdatkе о оvоm zdanju kulturе оd naciоnalnоg značaja, upоznati sе sa prоcеsоm rada, оbići gardеrоbе, radiоnicе, pоzоrišni bifе, muzеj… Ulaznicе pо cеni оd 50 dinara mоgu da sе […]\nBeograd danas 16.01.2020\nKLIZALIŠTE NA TRGU REPUBLIKE Koncert grupe Galija od 20 časova BOŽIĆ KOD HRAMA SVETOG SAVE REPERTOAR BEOGRADSKIH BIOSKOPA REPERTOAR BEOGRADSKIH POZORIŠTA\nОsumnjičеn za lažnо prijavljivanjе\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih pоslоva u Bеоgradu uhapsili su G. А. (1990) zbоg pоstоjanja оsnоva sumnjе da jе izvršiо krivičnо dеlо lažnо prijavljivanjе. Sumnja sе da jе оn, 31. dеcеmbra 2019. gоdinе, pоliciji lažnо prijaviо da mu jе sa lеđa prišla nеpоznata оsоba, оštrim prеdmеtоm nanеla pоvrеdе u prеdеlu nоgе, a […]\nBеsplatni ginеkоlоški prеglеdi u DZ „Savski vеnac” za sugrađankе sa tеritоrijе оpštinе\nU Еvrоpskоj nеdеlji prеvеncijе raka grlića matеricе, Оpština Savski vеnac оrganizujе, u saradnji sa Dоmоm zdravlja „Savski vеnac”, bеsplatnе prеvеntivnе ginеkоlоškе prеglеdе za sugrađankе sa tеritоrijе оvе оpštinе u subоtu, 18. januara. Damе sa Savskоg vеnca mоći ćе da оd 8 dо 18 časоva bеz uputa, zdravstvеnе knjižicе i zakazivanja […]\nDео pоtrоšača na grеjnоm pоdručju „Коnjarnik” danas bеz grеjanja\nZbоg pоpravkе kvara na dеlu magistralnоg tоplоvоda u Milеšеvskоj ulici, danas оd 15 časоva bićе prеkinuta ispоruka tоplоtnе еnеrgijе dеlu pоtrоšača kоji sе snabdеvaju iz tоplanе „Коnjarnik”, saоpštilе su „Bеоgradskе еlеktranе”. Bеz grеjanja ćе biti pоjеdini pоtrоšači u dеlu Vračara, оdnоsnо u rеjоnu izmеđu ulica Gоspоdara Vučića i Bulеvara kralja […]\nBeogradski dan 14.01.2020\nlara17 5 месеци ago\nKLIZALIŠTE NA TRGU REPUBLIKE оd 18.00 – Nоvоgоdišnji maskеnbal оd 19.00 – Iluziоnistička prеdstava za dеcu i Igоr Trifunоv BOŽIĆNO SEOCE KOD HRAMA SVETOG SAVE REPERTOAR BEOGRADSKIH BIOSKOPA REPERTOAR BEOGRADSKIH POZORIŠTA\nGradska оpština Zеmun, Hram Svеtоg оca Nikоlaja i SVЕBОR savеz Bеоgrada оrganizuju na Bоgоjavljеnjе, 19. januara, dvadеsеt trеćе pо rеdu plivanjе za Časni krst. Prijava plivača sa bеsplatnim lеkarskim prеglеdоm jе 17. januara оd 15 dо 19 časоva i 18. januara оd 10 dо 18 časоva u prоstоrijama Оsnоvnе škоlе […]\nGlupost je nasledna\nMalo je i moj\nNеmоjtе da budеtе „navalantni“\nKo bi rekao i predsednik Srbije ume da se našali ( Video)\nPenzionerski život u gradskom prevozu ( Video)


Evropa u minusu, samo Srbija u plusu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Evropa u minusu, samo Srbija u plusu\nEvropa u minusu, samo Srbija u plusu\nEpidemija kovida 19 i mere izolacije počele su da uzimaju danak i u našoj ekonomiji, ali najteži udarac tek se očekuje.\n31Piše: Miloš Obradović 04. maja 2020. 17.56 Izmenjeno: 17.57\nPrema podacima Zavoda za statistiku industrijska proizvodnja u martu je bila za 0,1 odsto manja nego u istom mesecu prošle godine. U odnosu na februar kada se isključe sezonski faktori industrijska proizvodnja je u martu smanjena za 3,7 odsto, dok je prerađivačka industrija manja za čak 5,3 odsto. Ukupno u prva tri meseca industrijska proizvodnja zabeležila je rast od 4,4 odsto u odnosu na prvo tromesečje 2019. godine.\nOvako dobri rezultati industrijske proizvodnje s obzirom da je 15. marta uvedeno vanredno stanje ohrabrili su i državne zvaničnike da izađu sa izuzetno optimističkim scenarijima ne samo za BDP u prvom tromesečju, već i za celu godinu. Da podsetimo, prošle godine u avgustu Zavod za statistiku je saopštio da neće više objavljivati fleš procene kvartalnog BDP-a, a direktor Zavoda Miladin Kovačević je početkom marta ove godine u intervjuu Danasu objasnio da fleš procena nije statistički već analitički indikator.\n„Većina zemalja u Evropi ne računa niti objavljuje takvu procenu, jer ta procena na bazi ograničenog seta podataka nije pouzdana u meri koja bi zadovoljila kako javnost tako i korisnike u sferi odlučivanja. Stoga je RZS prestao da objavljuje takozvanu fleš procenu“, odgovorio je Kovačević.\nIpak, direktor državne statističke agencije je u petak na javnom servisu izjavio da je BDP porastao u prvom tromesečju pet odsto međugodišnje, a čak je prognozirao i da će u drugom tromesečju ekonomska aktivnost takođe biti povećana i to za oko jedan odsto. Na ovo se dan kasnije nadovezao i predsednik Srbije Aleksandar Vučić sa još preciznijim podacima te najavom da ćemo ovu godinu, umesto u minusu kao ostatak Evrope, završiti u plusu.\n„Naša procena je da ćemo prvi kvartal završiti sa plus 5,1, a drugi sa plus 1,1 do 1,3, dok će treći, zbog visoke baze od prošle godine, biti u minusu od 0,3 do 0,2 odsto. Za četvrti kvartal predviđamo minus od 0,9 odsto. To znači da ćemo godinu završiti sa plus jedan, a ne sa minus tri. Time ćemo biti ubedljivo najbolji u Evropi“, rekao je Vučić.\nOvo je izazvalo čuđenje pa i skepsu kod ekonomista kao prvo zato što se podaci za prvi kvartal izuzetno razlikuju od rezultata EU od koje naša zemlja u velikoj meri zavisi, a zatim i zbog samouvereno datih prognoza u situaciji kada svi svetski stručnjaci ukazuju na neizvesnost u dužini trajanja pandemije, pa samim tim i ekonomske krize.\nPre nekoliko dana je Evrostat, statistička agencija EU, izašla sa fleš procenom BDP-a za EU i evrozonu prema kojoj je EU zabeležila pad BDP-a u odnosu na prvo tromesečje 2019. od 2,7 odsto, a evrozona čak 3,3 odsto.\nMilojko Arsić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, podseća da je ekonomski pad počeo tek od polovine marta i uvođenja vanrednog stanja, ali da je time malo pogođena industrija za razliku od uslužnog sektora.\n„Rezultat je u svakom slučaju bolji nego što je očekivano, a posledica je relativno kasno uvedenih mera u odnosu na druge evropske zemlje, kao i činjenice da su manje uticale na industriju. Najviše su pogođeni saobraćaj, trgovina neprehrambenim proizvodima, turizam, ugostiteljstvo i druge usluge. Za njih još nemamo podatke. Ipak u većini drugih zemalja imamo znatno veći pad zato su ovi podaci neobični. Pitanje je za koga radi industrija ako BDP naših najvećih trgovinskih partnera pada. Čudno je tako veliko odstupanje od drugih zemalja“, napominje Arsić i pita se otkud sada fleš ocena BDP-a. On podseća da se sa objavljivanjem fleš ocene prestalo kada su bili lošiji rezultati prošle godine, ali se onda u javnost izlazi kada su dobri rezultati.\nOn ističe i da je prognoza rasta od jedan odsto u drugom tromesečju još čudnija.\n„Takvu samouverenost u buduće rezultate ne pokazuju predstavnici nijedne države. Više deluje kao da prognoze ne pokazuju stvarno stanje, već politički stav da tako treba da bude. To je verovatno posledica toga da nas čekaju izbori“, ocenjuje Arsić, dodajući da će se pravi efekti krize videti tek u podacima za april, maj i jun, a da čak nisu potpuni podaci ni za mart, pošto nije obuhvaćen veliki deo usluga. On smatra da će u aprilu ekonomska aktivnost biti u minusu, možda čak i dvocifrenom.\nSaša Đogović iz Instituta za istraživanje tržišta ističe da je prvo tromesečje završilo pozitivno na krilima prva dva meseca i činjenice da su firme veći deo marta radile, ali da nas u aprilu čeka industrijski pad.\n„Prvo tromesečje je sa rastom industrije od 4,4 odsto, rastom trgovine na malo za 9,3 odsto i čak i rastom izvoza u plusu. Teško je reći koliko. Međutim, april, maj i jun će ići nizbrdo, a sam mart najavljuje tu nizbrdicu. Recimo izvoz je u januaru i februaru porastao 12,5 odsto, a računajući mart svega 3,1 odsto. To je indikator usporavanja BDP-a u narednom periodu. Koliko tačno, to je više pitanje za gataru, jer se ne zna ni koliko će trajati pandemija, niti kako će ići otvaranje drugih zemalja i trgovina. Ne vidim nikakve parametre za procenu drugog kvartala“, napominje Đogović.\nU martu je u odnosu na mart 2019. do stagnacije došlo zahvaljujući rastu rudarstva od 0,5 odsto i prerađivačke industrije od 2,7 odsto, dok je snabdevanje električnom energijom, gasom i parom doživelo pad od čak 9,8 odsto.\nGledano po nameni najveći pad je kao što je i očekivano u proizvodnji trajnih proizvoda za široku potrošnju -14,7 odsto i kapitalnih proizvoda 12,5 odsto, dok je zabeleženo povećanje proizvodnje energije za 14,5 odsto. Gledano po proizvodima čini se da je kriza najviše pogodila proizvodnju struje, metalnih proizvoda, osnovnih metala, automobila i odeće.\nZanimljivo je da je najveći rast u martu od čak 1029 odsto zabeležila proizvodnja derivata nafte. Ovo nije greška već posledica remonta rafinerije Pančevo u martu prošle godine kada je proizvodnja maltene potpuno stala. Otud u martu i pored pada proizvodnje struje ipak značajan rast proizvodnje energije.\nIndustriju u martu i celom tromesečju je povukla i proizvodnja duvanskih proizvoda koja je zabeležila rast od 25,6 odsto u odnosu na mart prošle godine i 20 odsto u odnosu na prvo tromesečje 2019. Saša Đogović ovo objašnjava rastom nervoze kod ljudi, kao i verovatno pravljenjem zaliha u strahu od nestašice. Takođe, kao što je i očekivano farmaceutska industrija je povukla nagore sa međugodišnjim rastom od 14,6 odsto u martu.\nI Ivan Nikolić, urednik MAT-a, ističe da su rezultati industrije bolji od očekivanog, jer se očekivalo da mart donese delimične efekte krize. On pad proizvodnje električne energije objašnjava time da deo industrije nije radio pa je smanjena potrošnja kao i toplijim vremenom nego lane.\n„Pad izvoza u martu od 10,8 odsto je očekivan jer se poslednjih desetak dana u martu zaoštrila situacija. Ni rast spoljnotrgovinskog deficita za 300 miliona evra u prvom tromesečju nije zabrinjavajući jer je u najvećoj meri posledica većeg uvoza metalnih proizvoda osim mašina koji je bio 120 odsto veći nego prošle godine i koji se koristi u proizvodnji. Ovo još nije alarmantno, a za očekivati je zastrašujuće podatke u aprilu. Naš izvoz u aprilu bi mogao biti na nivou polovine ili čak trećine prošlogodišnjeg. Važno je kako ćemo se posle toga oporavljati i mi i evropske zemlje“, ocenjuje Nikolić.\nepidemija, Evropa, Korona virus, recesijaBeograd\n04. maja 2020. u 18.18\n„Više deluje kao da prognoze ne pokazuju stvarno stanje, već politički stav da tako treba da bude.“\nSta ocekivati od visoko pozicioniranog clana SNS-a a direktora RZZS-a koji bi odavno trebao biti u penziji.\nVidovita Roska kaže:\n04. maja 2020. u 23.40\nPa nasa gatara je rekla. Niko je ne razume, ali nije bitno. Lepo zvuci. Pa on se necrazume ni u pravo, a tek u ekonomiju. Al voli covek. Poraslo dete pa se zaigralo.\n04. maja 2020. u 18.22\nre: Na ovo se dan kasnije nadovezao i predsednik Srbije Aleksandar Vučić sa još preciznijim podacima te najavom da ćemo ovu godinu, umesto u minusu kao ostatak Evrope, završiti u plusu.\nMožda zato što se jedino u Srbiji tokom pandemije kovida-19 aktivno vodi predizborna kampanja političke partije na vlasti.\n04. maja 2020. u 19.23\nBas tako na svim poljima pobedjujemo trulu EZ .Evo kod nas u selu Bukovik od 384 kuce natalitet 100 posto se uveco. Prosle godine se nije rodilo ni jedno dete a ove godine jedno . Ozidao je Zikula wc i izgradnja je 100 posto bolja nego prosle godine. Sve behara i sve cveta .\n05. maja 2020. u 06.50\n05. maja 2020. u 07.30\nerror 404 kaže:\n06. maja 2020. u 12.06\nhahaha…he he…dobro ti je ovo…nižemo pobede…hmm??!?\n04. maja 2020. u 18.49\nMoram priznati da sam postao potpuno dezorijentisan građanin Srbije – ništa više ne razumem.Bler, Šešelj, Sreder, rusi, kinezi, 2mil za demokrate u SAD, Jovanjica, Krušik, hapšenja novinara, Zadruga, Parovi, leteći autobusi, Đilas, Jeremić, Informer, Pink, Ćirilica, tigar na Balkanu…vreme da odem\n04. maja 2020. u 19.15\nmogao bih da dodam jos stotinak slicnih ali bi mi vise prijalo da mi rezervisete jedno mesto u vasem odlazecem vozilu.\n04. maja 2020. u 19.55\nImenjace 100% si u pravu , samo sto sam ja to shvatio posle 5.oktobra 2000 , Otisli jedni zlotvori , dosli drugi , sada su treci na redu , samo se saltaju jedni te isti , menjaju stranke i bogate se , dok Srbija propada , vec 30 godina, unistili su sve sta su mogli , svi su isti , samo menjaju imena stranaka. kao da su im ocevi ostavili Srbiju u nasledstvo , Nema meni nazad sve dok ne dodju neki novi , i ozbiljni politicari , A ne ovi glumci ,tajkuni ,julovci i fals demokrate i bivsi radikali.\nMatematika je jasna! kaže:\n04. maja 2020. u 23.31\nMoras biti veci glupan, nego sto je AV lazov, da bi u to poverovao – a to je nemoguce. Jednostavno.\n05. maja 2020. u 00.31\nSve što je izneseno na kraju se ispostavi da je tačno, ma jok laže on podmićuje sve svetske institucije da tako pričaju za nas, eee koji ste vi likovi kukala vam majka\n04. maja 2020. u 19.00\n1% od nista je i dalje nista. Jedino sto jos uvek mozemo da povecamo je izvoz mozgova i sirove snage pa ce bdp po glavi stanovnika da poraste.\n04. maja 2020. u 19.16\n04. maja 2020. u 19.31\nSve na brzaka, preko reda\nIsitreno je uvođenje vanrednog stanja u zemlji, preko reda, kako bi se spasio toliko voljeni narod, što i Titu se nije čak dogodilo. Na isti ishitreni način vođa ukida (iz)vanrednog stanja u zemlji, a po svemu sudeći zbog izbora, na kojima će on pobediti nadmoćno, kao predsednik svih građana Srbije, a ne kao lider stranke na vlasti. Izbori je zakazao za 21. juna 2020. Ukoliko pobedi, a hoće, čeka nas srećna budućnost i razvoj zemlje u vrhu Evrope. Državom sada vlada totalitarac izjednačen sa državom, poput Luja XIV, „l’ etat c’est moi“, koji nas spasi od korone virusa. Na kraju, kupuje glasače sa po 100 €, neviđeno do sada. I neka vlada bez ograničenja, što da Tito bude jedini.\n05. maja 2020. u 07.36\nNe upoređuj TITA sa ovom spodobom. AV ne može da okreči ono što se za vreme TITA napravilo.\n04. maja 2020. u 19.40\nCitajte prognoze MMFa a ne Krstica koji je kreator ekonomskog propadanja Srbije 2008.\nMoguce ove godine od velimog + da i atomsku bombu proizvedu\n04. maja 2020. u 19.44\n04. maja 2020. u 20.26\nPosto ga (prvorodjenog) niko ne hvali, mora on sam sebe\n04. maja 2020. u 21.20\nDa,da….a onda je dabar zamotao čokoladu u celofan.\n05. maja 2020. u 05.23\nTreba verovati predsedniku. Sve što je rekao je tačno, jer on nikad ne laže i ne spava, samo to što sere.\n05. maja 2020. u 05.45\nZaposlen sam kod privatnika i za vreme vanrednog stanja nisam radio oko mesec dana. Niko nije otpušten i svi smo primili plate. Direktor će dobiti moja tri minimalca a ja 100e od države. Gastarbajteri su se do juče hvalili kako im je odlično u Nemačkoj i Austriji a sad su ovde mahom bez posla.\n05. maja 2020. u 06.10\nOvoko gosp Vucicu , ja ne razumem kako kod nas sve raste a u evropi pada, pa evo vam jedna nemacka auto kompanija Porse , ima veci godisnji obrt nego cela Srbija , a da ne pricamo o ostalim , o cemu vi to lazete narod , stalno ste na televiziji i sirite narodu neistine i deziformacije , kako vas nije sramota , toliko da lazete . Sram vas bilo\nNe razbiraš, to je megatrend matematika. Vidi, kod nas nema šta da padne više, to što se radi, sve je ko bušna kanta. A to što raste, to je što je opet pozajmio pare pa trenutno imamo skok.\n05. maja 2020. u 06.13\nOdakle Srbiji pare za plate i penzije kad u zemlji ništa ne radi odavno?\n05. maja 2020. u 06.17\nU utisku nedelje je bilo od premijerke upuceno nekom poslaniku, ja bih smer tih reci pre-usmerilala na predsednika!!!\n“ Vase ludilo je uznapredovalo i otrglo se kontroli!! Idite i lecite se!!!“\nI ja kazem to onako ljudski!\nEh što ti je statistika! Svi zaboraviše da je prošla godina počela sa očajnim rezultatima, naročito prvo i drugo tromesečje. A na kraju godine BDP je „izvukao“ gasovod koga proglasiše završenim iako nije završen. Nisam ekonomista ali pamtim šta je bilo prošle godine.\nNisam ekonomista kaže:\n05. maja 2020. u 15.41\nDobro da ste potsetili na to. Citiraću reči M. Arsića iz tog perioda: “U prvom kvartalu ove godine privredna aktivnost u Srbiji snažno usporava, pa je rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) bio 2,5 odsto, što je najniži rast od BDP svih 11 zemalja Centralne i Istočne Evrope (CIE), izjavio je danas profesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić” (dnevni list Danas, od 28. juna 2019.). Tada se znalo da su izbori sredinom naredne godine!\n05. maja 2020. u 08.04\nKoliko god smešno izgledalo, istina je. Naime, Evropa ima razvijenu industriju koja je glavni generator BDP-a, i logično je da oseti posledice smanjenja proizvodnje, dok je mi nemamo ni „u tragovima“ tako da „gubitak od ništa jednako je ništa“. Ovo što strane firme rade kod nas, više može da se podvede pod usluge, a ne pod industrijsku proizvodnju. Tvrdnja je statistički tačna, ali obzirom da je statistika „kao ženske tange – sve pokazuje ali ništa ne otkriva“…\n05. maja 2020. u 19.31\nTako to izgleda kada se pravnik bavi ekonomijom. Vec vidjena stvar kod nas. Bezveze je samo sto se ovakve stvari ponavljaju.


S. Koreja uoči praznika slavi "nepobedivu moć" svoje armije\nS. Koreja uoči praznika slavi „nepobedivu moć“ svoje armije\nTanjug 24. aprila 2022. 09:42\nSEUL – Uoči sutrašnjeg državnog praznika, severnokorejski mediji danas su objavili da je pod Kim Džong Unom nacija stekla „nepobedivu moć koju svet ne može da ignoriše i u koju niko ne može da dirne“, što se, po svemu sudeći, odnosi na nuklearno naoružanje, preneo je Rojters.\nU ponedeljak će biti obeleženo 90 godina od osnivanja Korejske Narodne revolucionarne armije, a međunarodni posmatrači očekuju da će Severna Koreja organizovati veliku vojnu paradu na kojoj će predstviti svoje najnovije naoružanje, prenosi Rojters.


Bizarna povreda "čeličnog" Nemca\nBizarna povreda “čeličnog” Nemca\nHome » ATP » Bizarna povreda “čeličnog” Nemca\nTomi Has, 19. nosilac na turniru, bio je apsolutni favorit u meču prvog kola Vimbldona 2005. godine protiv Janka Tipsarevića. Tomi Has, koji je već tada iza sebe imao neke značajne rezultate i već u prošlosti bio na 2. mestu ATP liste, trebalo je po procenama stručnjaka bez izgubljenog seta na jednom od svojih omiljenih turnira da savlada Tipsarevića, koji jeste bio talentovani junior, ali i koji do tada u seniorskoj karijeri nije beležio zapaženije rezultate. Ipak, sve prognoze “pale su u vodu” još pre starta meča…\nNa obaveznom zagrevanju pre meča, dok su obojica igrača vežbala početni udarac, Tomi Has nije primetio da deca koja skupljaju lopte nisu sklonili jednu loptu sa terena, koja se našla direktno ispred Nemca. Nesvestan da je lopta tik ispred njega, Tomi Has je “vežbajući” servis, poskočio, a potom desnom nogom doskočio direktno na loptu. Nemac je iskrenuo desni skočni zglob i potom u bolovima pao na travnatu podlogu najpoznatijeg teniskog turnira. Uspeo je potom Has nekako da ustane i da odšeta do svoje stolice, gde je odmah izuo patiku i čarapu, a tada su svi mogli da vide nadut skočni zglob Nemca, koji je izgledao kao da je Hasovo stopalo progutalo tenisku loptu.\nTomi Has dobija medicinsku pomoć na meču protiv Tipsarevića. Photo: Bongarts/Getty Images\nLekarska ekipa je ubrzo došla do Nemca i ukazala mu pomoć. Skočni zglob Hasa je bandažiran, a Tomi, koji je očigledno bio u velikim bolovima, ipak nije imao nameru da preda meč, već je odlučio na iznenađenje gotovo svih da i pored bolne i teške povrede započne duel protiv Janka Tipsarevića. Ovakva odluka Nemca iznenadila je i tenisera iz Srbije, koji je u par navrata začuđeno posmatrao svog protivnika koji se veoma teško kretao i imao bolnu grimasu na licu, ali i nije želeo da se preda. Ipak, pošto je Tipsarević dobio prvi set sa 6:2 i poveo u drugom sa 2:1, u situaciji kada gotovo da više nije mogao ni da stoji na nogama, Tomi Has je odlučio da “konačno” pruži ruku Tipsareviću i pred meč. Iako je Janko bio pobednik meča, publika je mnogo većim aplauzom nagradila Hasa, pre svega zbog toga što je i pored doživljene teške i veoma bolne povrede odlučio da ipak proba da odigra meč.\nMediji koji su izveštavali sa ovog duela hvalili su Hasa, govoreći kako je pokazao da ima “čeličnu” volju i da je veliki borac, ali i da je svima još jednom dokazao da nemački sportisti nikada ne odustaju. Kako je izgledala po mnogima jedna od najbizarnijih teniskih povreda ikada, koja je sprečila Hasa da bude u najboljem izdanju na meču protiv Tipsarevića na Vimbldonu 2005. godine, ali i posle koje Nemac ipak nije želeo odmah da preda meč, možete pogledati na snimku koji je pred vama.


Preokret nakon 14 godina od rušenja utvrđenja "zemunskog klana": U ŠILEROVOJ PRAVE ZGRADU ZA POLICIJU\nPlac u Šilerovoj ulici u Zemunu, gde je nekada bilo zloglasno utvrđenje "zemunskog klana", predat je na trajno korišćenje policiji! Odlukom Vlade Srbije, kako saznajemo, zemljište od 20 ari je dodeljeno Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije, koje će na tom mestu najverovatnije izgraditi novu stanicu zemunske policije!\nNAJSUROVIJI UBICA SA BEOGRADSKOG ASFALTA UBIJAO I MLEO LJUDE U VODENICI ZA MESO: Od uspešnog atletičara do glavnog ubice\nGlavni egzekutor Zemunskog klana, Sretko Kalinić (43) „levoruki pucač“ zvani Zver i Beli, i verovatno najopasniji stanovnik „Zabele“ poznat je po brutalnosti i hladnokrvnosti kojom je, kako kaže, čistio ulice od ološa.\nPETORICA GA MALTRETIRALA I TUKLA: Ovo se dogodilo vozaču forda pre divljanja Knez Mihailovom (VIDEO)\nBeograd - Dve osobe, koje su povređene jutros kada je automobil uleteo u pešačku zonu u Knez Mihailovoj ulici, otpuštene su iz Urgentnog centra sa lakšim povredama, rečeno je u toj zdravstvenoj ustanovi.\nJeziv trenutak kada „ford“gazi sve pred sobom u Knez Mihailovoj ulici u Beogradu! (UZNEMIRUJUĆI VIDEO)\nJutros nešto pre sedam časova, dogodila se saobraćajna nesreća u centru Beograda, kada je muškarac V.S. (31) automobilom uleteo u pešačku zonu u Knez Mihailovoj ulici i tom prilikom povredio devojku (21).\nPOKUŠALA DA ZADAVI CIMERKU U ĆELIJI CZ: Teodora Viktorović u zatvoru napravila incident!\nTeodora Viktorović (42) unuka Mihajla Viktorovića, čuvenog Ciganovića iz Sirije “Bolji život“, koja je zbog ubistva majke Ljiljane (61) i bake Ivanke (91) Đukić osuđena u Višem sudu u Beogradu na 30 godina zatvora, pokušala je da zadavi cimerku u Centralnom zatvoru u Beogradu.\nNE ŽELIM DA UMREM KAO JELENINA MAJKA: Tanja deset godina ne zna ko joj je ubio ćerku\nMajka Tanja i otac Slobodan Gostić pitaju se deset godina ko im je i zašto ubio ćerku.\nBAHATI VOZAČ AUTOMOBILOM ULETEO U KNEZ MIHAILOVU ULICU! Dve osobe povređene, uništene bašte tri kafića! (VIDEO)\n| Hits: 488\nJutros oko 7.00 časova muškarac je uleteo automobilom u pešačku zonu u Knez Mihailovoj ulici. Povređeni su jedna devojka koja se našla na licu mesta i vozač.\nDA LI JE OVO UZROK PORAZA? U Noletovoj loži sedeo čovek koga ne voli cela Srbija! (FOTO)\nVELIKI ŽENSKI HOROSKOP: Rak mudro krije osećanja, Ovan nikome ne robuje, a Škorpija\nTASA IZ SEDMORICE MLADIH TAJNO SAHRANJEN: Niko od kolega nije ga ispratio, Suzana Mančić otkriva\nDOBRO JE ZNATI AKO PUTUJETE: Evo zbog čega sve mogu da vas VRATE SA GRANICE!\nTRAMP "NAJAVIO" NAPAD NA IRAN!?\nKidnapovani Albanac "otimao" zemlju po Srbiji\nDeda (72) ljubio i pipkao golu unuku (8), pa joj\nBojana je trebalo sutra sa suprugom, kolegom iz\nUbila se pripadnica Vojske Srbije u petom mesecu\nHAPŠENjE U BEOGRADU: Oteli Albanca pa tražili\nMajka devojčice (14) progovorila o strašnom\nNAĐEN ŠIFROVAN IMENIK U TELEFONU VOZAČA\nBILJANA JE NESTALA PRE 2 GODINE, A SAD JE VIĐENA\nUžas u Starim Banovcima! Muškarac (65) zarobio


Više o Istraživanja - Avaz\nViše o Istraživanja\nStručnjaci upozoravaju: Hitno skratiti radno vrijeme kako bismo spasili ljude i planetu\nIstraživanja kažu da je potrebno hitno promijeniti koncept rada širom svijeta, odnosno smanjiti radno vrijeme tokom sedmice kako bismo "sačuvali planetu". Radno vrijme, kažu stručnjaci istraživači, negativno utiče na klimatske promjene i životnu okolinu\nDobar vid za bolje kognitivne funkcije\nRezultati istraživanja pokazuju da mjere poput novih naočala ili operativno odstranjivanje mrene mogu imati pozitivne učinke na napore da starije osobe ostanu britkog uma.\nKineski istraživač, koji je poboljšao kognitivnu funkciju kod majmuna, tako što je u njihov mozak implantirao ljudske gene, branio je svoj eksperiment koji je podelio naučnu zajednicu.\nInteligentne žene psuju\nOpravdali su ih i time što su dokazali da je psovanje dobro za fizičku formu i jačanje izdržljivosti, ali su ih posavjetovali da to ne zloupotrebljavaju, jer okolina generalno nije blagonaklona prema "psovačima".\nSaznajte zbog čega ljudi najviše umiru, nije zbog alkohola i cigareta\nLoša prehrana najviše odnosi ljudskih života\nNajpoznatija uloga cinka je u pravilnom funcionisanju imunog sistema. Brojna istraživanja pokazuju da upravo cink može smanjiti težinu i trajanje simptoma prehlade\nVisina utječe na zdravlje srca\nOtkriće ovog istraživanja, objavljeno u stručnom časopisu "European Heart Journal"\nCigarete su pune šećera\nCigarete sadrže prirodne i dodane šećere koji smanjuju gorčinu cigarete, zbog čega se dim lakše inhalira\nŠest logičnih objašnjenja za prisustvo duhova u vašoj kući\nPostoji više naučnih osnova koje mogu da objasne lupanje i škripanje usred noći od nespokojnog zagrobnog života\nSve više žena postaje ovisno o kućnim testovima za trudnoću\nNeke žene će odmah proslaviti pozitivan test na trudnoću, dok postoje one koje će ga ponoviti i nekoliko puta prije nego što sretne vijesti podijele s bliskom osobom\nKafa za duži život?\nNaučni časopis JAMA Internal Medicine piše kako je redovita konzumacija veće količine kafe povezana s proporcionalnim smanjenjem rizika za preuranjenu smrt.\nRusija: Naučnici u Jakucku planiraju klonirati mamuta\nOsim mamuta, proučavat će se i druge vrste\nDebljamo se u društvu dragih osoba\nDebljina je, zapravo, "zarazna bolest" koja se prenosi s ljudi iz neposrednog okruženja, tvrde naučnici s Harvarda\nSve više ljudi želi se operirati da izgleda kao na Snapchatu\nIstraživači upozoravaju da popularne aplikacije poput Snapchata i Facetuna, koje svojim korisnicima omogućavaju da filtriraju svoj izgled, možda dovode do opasnog trenda kod mlađih generacija koje preferiraju svoje filtrirane verzije nego realnu sliku sebe\nZašto se kaže da je ljepota u očima posmatrača\nUkoliko se u razgovoru u kom učestvuje više ljudi spomene nečija ljepota, u najvećem broju slučajeva će se povesti rasprava. Time su se bavili i naučnici\nNaučnici još nisu pronašli način da u potpunosti razumiju privlačnost između dvoje ljudi, jer je u pitanju, ali konstantno otkrivaju nove načine na koje bi moglo da se utječe na to.


Evropski sud za ljudska prava produžio trajanje vanrednih mjera zbog pandemije virusa Covid 19 – HRA\nObavještenjima od 9. i 15. aprila 2020, Evropski sud za ljudska prava je istakao da produžava trajanje vanrednih mjera koje je usvojio 16. marta zbog globalne zdravstvene krize:\n– rok od šest mjeseci za podnošenje zahtjeva, u skladu s članom 35 Evropske konvencije o ljudskim pravima, produžen na mjesec dana počev od 16. marta 2020, produžava se za dodatni dvomjesečni period od 16. aprila zaključno sa 15. junom 2020;\n– rokovi određeni u postupcima koji su u toku, a koji su već produženi za mjesec dana 16. marta 2020, dodatno su produženi za još dva mjeseca počev od 16. aprila; izuzetak je rok od tri mjeseca za podnošenje zahtjeva stranaka za upućivanje predmeta Velikom vijeću na osnovu člana 43 Konvencije.\nSud je nastavio ključne aktivnosti, kao što je registracija pristiglih predstavki i njihovo razvrstavanje. Odluke sudije pojedinca i dalje se donose, ali o njima neće biti obaviješteni podnosioci predstavki sve do isteka vanrednih mjera. Veliko vijeće, vijeća i komiteti nastavljaju da ispituju predmete u pismenom postupku u najvećoj mogućoj mjeri.\nPredstavke neće biti formalno komunicirane tuženim državama za vrijeme vanrednih mjera, osim u važnim i hitnim slučajevima.\nOdluke i presude potpisivaće samo Sekretarijat Suda i dostavljaće ih strankama elektronskim putem, odnosno vladama putem sigurnih lokacija i podnosiocima predstavki putem eComms platforme. Ako podnosioci predstavke nisu koristili platformu eComms, presuda ili odluka neće biti dostavljena ni jednoj strani za vrijeme vanrednih mjera, osim u hitnim slučajevima. Presude i odluke, koje se dostave elektronskim putem, i dalje će se objavljivati u bazi podataka HUDOC na dan dostavljanja.\nPostupak ispitivanja zahtjeva za donošenje privremenih mjera u skladu sa Pravilom 39 Poslovnika Suda ostaje na snazi.\nOriginalna saopštenja dostupna su na linku:


Muzički petak: Hju Lori Prolog\nMora da ste gledali Crnu Guju ili Doktora Hausa? Možda film Mejbi bejbi ili neko drugo ostvarenje? Da li ste znali da je Hju školovani muzičar i veliki fan bluz muzike kojom se i sam bavi? Da li ste ga primetili u serji Prijatelji ili spot Eni Lenoks? Možda znate da je napisao roman „The Gun Seller“? Ili da već godinama piše drugi roman koji nikako da završi?\nIako je nove generacije zavarao savršenim američkim akcentom, Lori je rođeni Britanac. Imao je dosta distanciran odnos sa majkom, dosta bliži sa ocem i vezan je za brata i sestre. Klasično školovanje ga nikada nije posebno zanimalo, ali diplmoirao je socijalnu antopolgoiju. Muzika mu je prva ljubav u životu. Svira klavir ( školovan), gitaru, bubnjeve, saksofon i hamoniku. Čovek – multitalenat. Bavio se i raznim sportovima, u trčanju i dan danas najviše uživa. Na koledžu je preko svoje tadašnje devojke, Eme Tompson, upoznao svog budućeg bliskog saradnika Stivena Fraja. I do danas, važe za veliki komičarski duo. Tokom studija, dvojac je pisao nekoliko scenarija koje su sami ekranizovali i promovisali. Njihov uticaj se počeo širiti van zidina koledža. Prvi veći projekat bila je kultna serija Crna Guja kojoj se ovaj dvojac priključio uz velikog Ronana Etkinsona. Veoma gledana je bila i emsija sa skečevima „Deo Fraja i Lorija“. Neki od poznatijih i uspešnijih filmova su „Mejbi bejbi“, „Razum i osećanja“, „Devojka iz Rija“, kao i pozajmljivanje glasova u crtanim filmovima „101 dalmatinac“ i „Stjuart Litl“.\nInteresantno je da je pored odlične filmske i serijske karijere, opštu svetsku popularnost dostigao sa serijom Doktor Haus. Serija je, ako što je opšte poznato, sa sezonom skupljala sve više kritika i ova draga podigla je Hjua na nivo svetski priznate zvezde i širom mu otvorila vrata u domenu režije. Glumac je režirao i određene epizode serije, i bio producent nekoliko sezona. Ako ste gledali seriju, znate da je Haus šepao. Da bi bio uverljiv, Hju je i van seta šepao što je tokom godina dovelo do povrede i bolova tako da je jedva čekao da se serija završi. Sam lik Hausa mu je bio izuzetno težak jer je tvrdio da sa tim likom nema ništa zajedničko. Boravak u Americi mu je odgovarao i u izučavanju bluz muzike i inspirisao ga je da snimi album „Let them talk“. Album je na nepravedan način postao popularan. Mnogo ljudi je album slušalo zbog činjenice da je u pitanju „Haus“ dok album zavređuje pažnju jer je neobičan i emotivan. Bilo kako bilo, album je bio prihvaćen, a usledio je i drugi, „Didn’t it rain“ koji je Hju Lori nedavno promovisao i u Srbiji. Naravno, pio je rakiju i pretpostavimo pošteno se napio.\nHju deluje mirno, ali njime upravlja snažna kreativna sila koja mu ne da mira, a ni slobodnog vremena. Ako ne snima film ili seriju, svira, stvara pesme, piše, povremeno slika. Na kraju krajeva bavi se sportom i dosadno mu je da se dosađuje. Tako motiviše i nas. Pokrenimo se.\nAutor: Tamara Maksimović


Rusija - First minute ponude Olympic Travel\nKAKO DOČEKATI NOVU GODINU U MOSKVI\ncrvenitrg, Moskva, oliverabadjin, Rusija\nNajduže očekivana noć u godini, magičan praznik, iskrene želje, vatromet, najmasovnije ulične šetnje, sve je to doček Nove godine u Moskvi. Da bi praznik ostavio lepe uspomene, ovu noć treba provesti sa bliskim i dragim osobama, s njima podeliti radost i lepo raspoloženje i...\nGRAD NA NEVI – SANKT PETERSBURG\noliverabadjin, Rusija, Sankt Peterburg\nKulturna prestonica Rusije, severna Venecija ili nasledje Petra – tako često nazivaju Sankt Petersburg, drugi po veličini grad Rusije. Nema mnogo gradova na svetu koji se mogu pohvaliti tolikom količinom znamenitosti, muzeja, zbirki, galerija, operskih i dramskih pozorišta,...\nRusija, Moskva, Sankt Petersburg putovanje\nErmitraž, Kremlj, Moskva, Rusija, Sankt Petersburg\nRusija, nekada tradicionalna apsolventska eksukrzija naših roditelja, u poslednjih 20ak godina postala je daleka i nedostupna. Nisam siguran šta sam osećao u trenutku kada mi je drugar javio da je nekako izbunario Lufthansine karte na popustu. Uzbudjenost svakako, sa mešavinom...


Minijaturni jesenji vrtovi u saksijama | Enterijer, Nameštaj, ideje...\nPronadji Minijaturni jesenji vrtovi u saksijama\nGajenjem biljaka u saksijama omogućeno vam je da gajite biljke koje volite, da oplemenite uzan prostor ispred kuće ili u zgradi ili da stvorite neku vrstu zaštite od znatiželjnih pogleda prolaznika. Stone lampecena na upit Dediks Dnevne Sobecena na upit vrt u saksijisaksijsko cvecebiljke u saksijama\nGajenjem biljaka u saksijama omogućeno vam je da gajite biljke koje volite, da oplemenite uzan prostor ispred kuće ili u zgradi ili da stvorite neku vrstu zaštite od znatiželjnih pogleda prolaznika.\nPosude koje se koriste u ovu svrhu mogu biti izrađene od gline, prirodnog ili veštačkog kamena, betona, drveta, metala ili plastičnih materijala. Saksija bi trebalo da bude dovoljno velika da se u nju smesti jedna ili nekoliko biljaka, a dovoljne veličine da se uskladi i sa vizuelnim efektom koji u njoj biljka ostavlja.\nBirajte biljne vrste atraktivnog izgleda koje cvetaju celo leto pa i do duboko u jesen. Vodite računa o skladnosti boja, kao i o tome da se slažu sa posudama u kojima su zasađene.\nUkoliko su neke od biljaka počele da se suše ili su precvetale, ne očajavajte, pijace i cvećare su pune prelepih jesenjih cvetnih saksija koje će se idealno uklopiti u svaki prostor.\nPovezivanje unutrašnjeg i spoljašnjeg prostora Prostor za uspešan posao Ukrasite dom slikama Vaših ljubimaca Dekoracija stana - kavez za ptice Slične galerije


ZAJEDNIČKI PROJEKAT STALNE KONFERENCIJE GRADOVA I UNICEFA: Šest opština u zajedničkoj borbi za podršku roditeljstvu | Novosti.RS\nZAJEDNIČKI PROJEKAT STALNE KONFERENCIJE GRADOVA I UNICEFA: Šest opština u zajedničkoj borbi za podršku roditeljstvu\n22. 03. 2021. u 15:27\nŠest lokalnih samouprava (Palilula - Beograd, Novi Sad, Kragujevac, Bor, Vranje, Novi Pazar) deo su projekta "Podrške lokalnim samoupravama za širenje dobrih politika i praksi podrške roditeljstvu" Stalne konferencije gradova i opština uz podršku UNICEF-a u Srbiji.\nPrioritet projekta je zajednički - briga o ranom razvoju dece i podrška roditeljstvu. Podrška se ogleda u unapređenju usluga i programa podrške roditeljstvu i ranom razvoju kroz jačanje kapaciteta jedinica lokalne samouprave za međusektorsku saradnju u obezbeđivanju kontinuiteta, kvaliteta, dostupnosti usluga podrške roditeljstvu, posebno ugroženim porodicama.\n- Težimo razvoju predškolskog vaspitanja i obrazovanja koje će biti dostupno svoj deci, koje uvažava potrebe i njihova prava, koje je otvoreno u građenju odnosa sa porodicom, sa drugim delovima u sistemu obrazovanja, lokalnom i širom društvenom zajednicom - rekao je Ružić.\nMarija Obradović, ministarka državne uprave i lokalne samouprave istakla je da je Vlada visoko na listu prioriteta svog rada stavila decu i njihovu budućnost.\n- Ovaj projekat poseban značaj dobija u vreme kada se borimo sa pandemijom, kada su stanovi i kuće postali i vrtić i škola za decu, a roditeljima radni prostor. Menjajte svoje propise i politike, usklađujte ih sa propisima koje ova država već ima i prenesite svoja stečena znanja na druge lokalne samouprave u Srbiji - poručila je ministarka Obradović.\ndeca Branko Ružić opštine Marija Obradović


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Srijeda/sreda 8 april/travanj 2009\nJutarnji program za BiH koji se emituje uživo ima za temu početak građevinske sezone. Obzirom na ekonomsku krizu, pitamo ima li posla za građevinare? Reporteri iz cijele BiH javljaju o najaktuelnijim događajima u njihovim sredinama. Redovna rubrika Radija 27 srijedom je “Vaša prava". E-mail: rfestudio@rferl.org Redovni sadržaji jutarnjeg programa za BiH su i vijesti i muzika.\nEmisija namijenjena slušaocima u Crnoj Gori. Ambasadori svih 27 država članica Evropske unije, dali su zeleno svjetlo aplikaciji Crne Gore za status kandidata u Uniji, koju bi trebalo da za petnaestak dana prihvati i Savjet ministara Evropske unije. Nakon tri mjeseca očekuje se upitnik Evropske komisije, što bi označilo početak procesa koji će biti do sad najveći izazov za crnogorsku administraciju.\nU emisiji namijenjenoj slušaocima u Bosni i Hercegovini posebna pažnja posvećuje se međunarodnoj poziciji zemlje. Govorimo i o ustavnim promjenama, a najviše prostora prepušteno je međunarodnom prazniku Roma.


Prekognitivni snovi - mudrac.com\nHome Magazin Pročitajte... Prekognitivni snovi\nJedna od najzanimljivijih funkcija snova, koja po pravilu privlači najveću pažnju ljudi, jeste mogućnost da se analizom sna predvidi neki događaj, kako prijatan, tako i neprijatan. Većina ljudi, zapravo, kada razmišlja o svojim snovima, pretpostavlja da njihov sadržaj ima isti značaj kao i bilo koji vid proricanja. Zbog toga smatraju da će se analizom sna doći do nekakve vrste vidovitosti, tj. da san govori šta će se desiti u budućnosti.\nMeđutim, funkcija snova je mnogo, mnogo značajnija od pukog proricanja i zapravo, samo određena vrsta snova, koja nije ni tako česta, spada u ovu grupu. Takođe se mora i među ovakvim snovima napraviti razlika i sprovesti njihova tačna i precizna klasifikacija, te možemo posebno govoriti o PREDVIĐAJUĆIM, o PROROČANSKIM i o TELEPATSKIM snovima gde svaka grupa ima svoje specifične karakteristike i značaj. Grubo i jednim imenom, sve tri vrste snova nazivamo PREKOGNITIVNIM.\nMogućnost da je san predvideo nešto dobro izaziva u osobi slatki spokoj iščekivanja tog srećnog događaja, i motiviše ga da u realnosti pomogne njegovu što skoriju realizaciju, a predviđanje neke neprijatnosti uglavnom izaziva strepnju koja, iako neprijatna, može biti od pozitivnog značaja ako predstavlja upozorenje. U krajnjem slučaju, predviđanje loših događaja kroz snove može, u psihološkom smislu, pripremiti osobu za ono što sledi te, kada do događaja dođe, stres biva manji i čitava situacija će se lakše i racionalnije prihvatiti.\nPROROČANSKI SNOVI kod većine ljudi obično nisu tako česti. Radi se o snovima koji se, za kraće ili duže vreme, realizuju u stvarnosti baš onako kako su i sanjani. Opet, postoje osobe koje retko sanjaju, a kada se to desi, po pravilu se sanjani sadržaj i realizuje u stvarnosti, i to gotovo u potpunosti.\nOvi snovi mogu biti upozoravajući ukoliko govore o nekoj opasnosti koja preti snevaču, jer bi on tada, ako obrati pažnju na san, mogao možda da je izbegne.\nAnalitičari snova međutim, sa sigurnošću i u potpunosti (kao i kad su drugi snovi u pitanju), nikada ne mogu stoprocentno tvrditi da li je neki san proročanski ili ne. Upoređujući sanjani sadržaj tokom analize sa trenutnom životnom situcijom snevača na javi, vešt analitičar može sa velikom verovatnoćom da tvrdi da je san proročanski, ali nikada sa apsolutno potpunom sigurnošću! To znamo tek kada se sanjana situacija zaista i dogodi u stvarnosti ali, razumljivo, tada je tumačenje izgubilo na značaju.\nOno na šta uvek treba gledati kao na verovatni pokazatelj da se radi o proročanskom snu je mogućnost da se jedan te isti san ponavlja, da nosi upozoravajuću poruku i da se javlja kod osobe koja malo sanja ili bar nije navikla da ima prekognitivne snove.\nMeđutim, osobe koje, naprotiv, često imaju prekognitivne snove uglavnom već intuitivno i same, bez stručne anallize, mogu da pretpostave da se o takvom snu zaista i radi.\nNije isključeno da neko ima proročanski san sa takoreći potpuno trivijalnim i za njega nevažnim sadržajem, ali i obrnuto, da sanja proročanski san čije ostvarenje u realnosti može da promeni sudbinu čitave nacije.\nPoznati su podaci o relativno većem broju ljudi koji su, pred Kenedijevu posetu Dalasu, sanjali san koji je direktno ukazivao na njegovo ubistvo. U arhivama FBI-a postoji zapis o veoma upornom telefonskom javljanju izvesne ženske osobe iz Dalasa koja je nekoliko dana pre atentata više puta dnevno pokušavala da upozori policiju na mogući događaj, a na osnovu sna koji je sanjala. Međutim, niko nije hteo ili nije znao da ove poruke treba shvatiti ozbiljno, već se mislilo da se radi o psihički neuravnoteženoj osobi.\nPREDVIĐAJUĆI SNOVI su, za razliku od proročanskih, snovi u kojima nesvesna psiha snevača samo procenjuje njegovu trenutnu životnu situaciju, okolnosti koje postoje, kao i njegove mogućnosti (potencijale koje poseduje) a koje bi mogao da u datoj situaciji iskoristi. Kao kada bi u stvarnosti, na osnovu finansijskih sredstava koje posedujemo, procenjivali gde bi mogli da odemo na odmor, na primer.\nS obzirom da naš svesni deo ličnosti često nema dobru predstavu o ličnim mogućnostima, niti dobro procenjuje našu okolinu, snovi nam analizom otkrivaju ove podatke koji se nalaze u nesvesnoj psihi (jer nesvesna psiha uvek zna više i bolje od svesne) i pomažu nam u svakodnevnom životnom funkcionisanju da budemo efiksniji, hrabriji ili da ne napravimo neku pogrešnu odluku. Tipične predviđajuće snove često imaju studenti kada spremaju neki teži ispit. Obično sanjaju da su ga položili sa visokom ocenom. Pod uslovom da odbacimo mogućnost da ovakvi snovi imaju kompenzatornu ulogu (teše snevača jer ispit još uvek nije položio), druga mogućnost tumačenja bila bi da nesvesni deo ličnosti govori snevaču da ima sposobnosti da ovaj ispit uspešno spremi i dobije čak visoku ocenu, jer će i okolnosti na ispitu biti povoljne. Na primer, imaće sreću da izvuče cedulju sa lakšim pitanjima, ispitivač toga dana neće biti zahtevan kao inače, itd.\nAko se ovakav san pravilno protumači i snevač prihvati njegovu poruku, preostaje mu da samo marljivo uči jer, naravno, to je osnovni preduslov da se u realnosti nešto od sanjanog i realizuje. Jer, radi se o predviđajućem snu koji govori o potencijalnim mogućnostima a ne o proročanskom. Bilo bi nerealno i neozbiljno ovakve snove proglasiti proročanskim a da pri tom student nije posvetio dovoljno vremena spremanju ispita.\nDakle, ova vrsta snova ništa ne proriče, ne ukazuje da će se nešto SIGURNO DESITI već daje procenu da bi nešto MOGLO DA SE DESI (“sta bi bilo kad bi…”) ukoliko snevač na javi preduzme konkretnu akciju.\nŠteta je ako snevač ne sprovede u realnosti konkretnu akciju za koju je, putem predviđajućih snova, dobio informaciju da je može realizovati, da je za nju sposoban i da poseduje potrebne mogućnosti. I obrnuto, ne bi trebalo da se u realnom životu upušta u neku akciju a da je, putem ove vrste snova, dobio upozorenje da za to sada nije pogodan trenutak.\nTELEPATSKI SNOVI su najređi i dešavaju se izuzetno. Odlikuju se relativno velikim vremenskim poklapanjem sa stvarnim događajem koji se dešava u realnosti dok ga snevač sanja. Obično se radi o važnijim događajima pri čemu je snevač u bliskoj emotivnoj vezi sa osobom ili događajem koji sanja.\nTelepatski snovi se, izmedju ostalog, mogu objasniti i teorijom sinhroniciteta kojom se Jung dugo i ozbiljno bavio.\nPoreklo prekognitivnih snova\nKao što brojni primeri iz prakse pokazuju, većina predviđajućih, proročanskih i telepatskih snova potiče iz individualnog nesvesnog, tj. odnosi se na događaje i osobe koje potiču iz individualne životne istorije snevača.\nNekada, međutim, ovi snovi mogu da budu veoma značajni i da ukazuju na vrlo krupne istorijske i društvene događaje koji su od presudnog značaja za čitavu naciju, kako je već i pomenuto. Dakle, s obzirom da se odnose na javne ličnosti, vladare, ratove, nepogode, itd., praktično pripadaju i kolektivnom nesvesnom.\nPRIMER PROROČANSKOG SNA – SAN O ODLASKU STOMATOLOGU\nŽenska osoba, 45 godina, dan pre zakazane posete stomatologu sanja kako ulazi u ordinaciju ali joj se doktorka izvinjava što neće moći da je primi, jer se stomatološka mašina pokvarila. Sutradan se na javi ponovila identična scena.\nU ovom slučaju se ne radi o nekoj bitnoj informaciji koju je osoba dobila kroz san, ali da je na njega obratila pažnju i telefonom proverila da li je u ordinaciji sve u redu, uštedela bi i vreme i maltretiranje oko putovanja sa jednog na drugi kraj grada.\nPRIMER TELEPATSKOG (EKSTRASENSNOG) SNA – SAN O POROĐAJU\nU vreme rata na prostorima bivše SFRJ, žena koja nije već mesecima bila u kontaktu sa svojom familijom iz susedne republike u kojoj je uveliko besneo rat, sanja kako se njena dalja rođaka porađa. Sa ovom mladom ženom je, tokom detinjstva, ona razvila veoma bliske i prijateljske odnose. Rođaka u snu rađa veoma malu bebu, devojčicu, koja je uprkos tome veoma živahna, vitalna i zdrava.\nOsoba je bila vrlo uznemirena zbog ovog sna kojeg nikako nije mogla bukvalno da shvati, jer nije imala već mesecima kontakte sa sanjanom rođakom, niti je pretpostavljala da bi ova mogla biti trudna s obzirom na ratna dešavanja. Zato se zainteresovala za nju i uskoro, preko zajedničkih rođaka koji su bili u izbeglištvu čak u trećoj državi, uspela je da sazna da se ovaj događaj u stvarnosti ne samo zaista dogodio već gotovo i u isto vreme kada je sanjala san. Te noći, njena rođaka je u izbegličkom kampu, pod šatorom, pre vremena rodila devojčicu koja je na sreću bila veoma vitalna, pa iako rođena u krajnje neprikladnim uslovima i bez adekvatne lekarske nege, preživela je bez ikakvih posledica i razvila se u normalno uhranjeno i zdravo dete.\nUBIŠE KNJAZA – PRIMER PROROČANSKOG SNA O UBISTVU KNEZA MIHAJLA OBRENOVIĆA\nI u našoj političkoj istoriji postoje podaci o proročanskim snovima koji su se, nažalost, zaista i ostvarili. Prema navodima srpskog novinara, pisca i bibliografa Pere Todorovića (1852-1907), izvesni Matija iz sela Kremna je dan pre ubistva kneza Mihaila Obrenovića, spavajući popodne, usnio san o atentatu na kneza, skočio iz kreveta i sav bunovan i izbezumljen trčao kroz selo uzvikujući „Ubiše knjaza, ubiše knjaza!“, te su seljani mislili da je sišao s uma i jedva su ga smirili. Ipak, sutradan je stigla tragična vest iz Beograda koju je prorekao Matijin san.\nAutor: Dr Mirjana Đurđević, analitičar snova\nPrevious articleKako osvestiti svoje misli\nNext articleMonah u civilu


08.07.2019 ~ 02.09.2019\nList Yeni Šafak u vijesti pod naslovom ¨Turske snage zadale težak udarac PKK-u: Neutraliziran jedan od najtraženijih terorista¨ prenosi da je u zajedničkoj operaciji Turskih oružanih snaga (TSK) i Obavještajne službe (MIT) neutraliziran Diyar Garip Muhammed, jedan od najtraženijih članova terorističke organizacije PKK.\nList Star u vijesti pod naslovom ¨Proizvodnja domaćih lijekova u Turskoj¨ prenosi da je ministar zdravlja Fahrettin Koca izjavio da je Turska 52% ovisna od inozemstva kada je u pitanju proizvodnja lijekova a da 48% proizvodi sama te da će se u narednom periodu smanjiti ovisnost od inozemstva kada je u pitanju proizvodnja lijekova.\nList Sabah u vijesti pod naslovom ¨Brod Yavuz počeo sa odbrojavanjem da započne sondažu¨ prenosi da je ministar energetike i prirodnih resursa Fatih Donmez prošle sedmice isplovio iz luke u Gebzeu te da se trenutno u Mersinu vrše posljednje kontrole. Očekuje se da će tokom ovog tjedna početi prva sondaža u TRSK, rekao je ministar Donmez.\nList Hurriyet u vijesti pod naslovom ¨Aerodrom Istanbul za 6 mjeseci ugostio 48 miliona putnika¨ prenosi da je Aerdorom Istanbul, u prvih šest mjeseci tekuće godine, sa 337.218 letova ugostio 48 milijuna 763 tisuće 184 putnika.\nList Haber Turk u vijesti pod naslovom ¨Turska lider u proizvodnji i izvozu suhih kajsija¨ prenosi da je generalni direktor Ureda za poljoprivredna istraživanja pri Ministarstvu poljoprivrede i šumarstva Ozkan Kayacan izjavio da Turska podmiruje 63% svjetske proizvodnje suhih kajsija te da je Turska lider kako u proizvodnji tako i u izvozu ovoga voća.\nTagovi: tisak , Pregled turskog tiska\nU tekstu možete prods


Odbojkašice jasne, sve ide svojim tokom - Sportske.net\nOdbojkašice jasne, sve ide svojim tokom\nTerzić nezadovoljan nakon pobede, video probleme!EP - Odbojkašice stale u trećem setu, pa dobile Francuskinje!Srpske odbojkašice složne, najbolje tek sledi!EP - Bugarke ubedljive u prvom setu, a onda su na scenu stupile Brankica i Tijana!Srbija u laganom ritmu započela odbranu trofeja\n"Sve ide kako smo očekivali. Imajući u vidu ko su nam bili protivnici u grupi, moram da priznam, bili su ispod našeg nivoa, ali to je značilo da se uigramo za četvrtak, osminu finala, četvrtfinle i sve ono što nam sledi", rekla je Ognjenovićeva.\nrednji bloker reprezentacije Stefana Veljković ocenila je i pored maksimalnog učinka na Evropskom prvenstvu, da reprezentacija može "mnogo bolje".\n"Reprezentacije s kojima smo igrale nisu našeg nivoa i sigurno nismo igrali s isitim motivom kao protiv Turske i jačih reprezentacija. Turska je najbolji protivnik u grupi, ali se nadam da ćemo meč privesti u našu korist", rekla je Veljković.\n"Tri pobede od početka EP, mislim da iz utakmice u utakmicu postajemo sve jače. Sutrašnji protivnik je Grčka. Nismo se susretali sa njima do sada... Znaju dobro da odigraju, ali ako mi budemo na našem nivou, ne bi trebalo da bude problema", rekla je Bojana Milenković.


Podržite Knjaževčanina Mišu Nenkovića -MMA borca !!! – Knjaževačke vesti\nHome / 2021 / Podržite Knjaževčanina Mišu Nenkovića -MMA borca !!!\nPrva profesionalna borba Knjaževčanina Miše Nenkovića – Diple u organizaciji MMA saveza očekuje ga 20.marta. Njegov protivnik u ovom meču je Sreten Božović. Nenković je nosilac braon pojasa u brazilskoj jiu-jitsu i član “Lutador” kluba Knjaževac.\n“Pratioci domaće amaterske MMA scene su bez sumnje sa nestrpljenjem čekali profesionalni debi Nenkovića koji je zabeležio devet pobeda, bez poraza. Kada se činilo da je praktično ostao bez konkurencije na radost svih započinje svoje prve korake u profesionalnim vodama. Iako nemamo sumnje da je Nenković zreo za prvu profesionalnu borbu, sa druge strane ga očekuje veoma srčani Sreten Božović čiji su mečevi uvek bili rado gledani zbog činjenice da je Božović spreman na otvorene razmene udaraca koje publika uvek nagradjuje oduševljenjem i ovacijama”, piše na zvaničnoj fb strani MMA saveza Srbije.\nOstaje nam da vidimo da li će pobediti Nenkovićevo vrhunsko poznavanje brazilskog jiu-jitsu-a (grappling-a) gde je pokazao da mu na našoj amaterskoj sceni nema ravnog ili Božovićeva srčanost i besprekorna spremnost na borbu u „stojci“.\nMeč je zakazan za 20. mart 2021. godine, od 20 časova, u Sportskoj Sali “Breza” u Gornjem Milanovcu. Borba će biti emitovana uživo na Arena Sport TV.\nPrevious: Uspešni streličara Udruženja Torlaci Timakumi (Video)\nNext: Košarkaši “Lede” odigrali dve utakmice na svom terenu


Bivši suparnici, Rusija i Kina, nastoje da prošire kulturnu i ekonomsku saradnju\nŠest članica takozvane Šangajske organizacije za saradnju danas su počele devetodnevne vojne vežbe, nazvane «Mirovna Misija 2007.» U vežbama će učestvovati vojne sange domaćina – Rusija, Kine i četiri centralnoazijske zemlje – Kazahstana, Kirgistana, Tadžikistana i Uzbekistana. Vodeću ulogu će, prirodno, imati snage Rusije i Kine, dva suseda i nekadašnja suparnika, koji sada nastoje da prošire i svoju ekonomsku i kulturnu saadnju.\nGodina 2007. je "godina Kine u Rusiji". U okviru fokusa Rusije na svog velikog azijskog suseda, u Moskvi se ovog meseca održava izložba kineske umetnosti u državnom muzeju za istočnjačku umetnost. 2006. je bila godina Rusije u Kini. Medjutim, kinesko-ruski odnosi imaju tradiciju dugu gotovo četiri veka, kada su kineski carevi, prema brošuri sa izložbe, smatrali da je trgovina ponižavajuća, a stranci - varvari. Stoga su dozvoljavali trgovinu samo na granici. Danas je, medjutim, trgovina glavni prioritet Kine.\n«Trebalo bi da ubrzamo i povećamo saradnju u oblasti energetike. Da preduzmemo pozitivne korak u pogledu korišćenja nafte, gasa i drveta. Kao i da proširimo saradnju od trgovine sirovinama ka zajedničkoj proizvodnji,» rekao je kineski predsednik.\nPredsednik Hu je to izjavio prošle godine tokom posete svog ruskog kolege Vladimira Putina Kini. Iz Rusije Kina uvozi većinom sirovine, poput nafte i drveta, a u nju izvozi potrošačku robu. Tokom protekle decenije, trgovinska razmena je porasla sa 7 na 40 milijardi dolara godišnje. Očekuje se da će trgovina dalje rasti sa izgradnjom novih gasovoda iz Rusije prema Kini. Jedan od vodećih ruskih eksperata za Kinu, Vladimir Mjasnikov, kaže da obe zemlje nastoje da prošire trgovinu.\n«Na primer, saradjujemo u proizvodnji opreme za eksploataciju nafte, izgradnji nuklearnih elektrana, istraživanju svemira. Visokotehnološki uredjaji takodje bi trebalo da dovedu da znatnog proširenja trgovine,» kaže Mjasnikov.\nProteklih godina, Rusija i Kina su već održale zajedničke vojne vežbe. Kina je takodje najveći kupac ruskog naoružanja. Neki analitičari smatraju da Rusija pokušava da ojača vojne veze sa Kinom, zbog pogoršanja odnosa sa SAD i NATO-m. Medjutim, prvi zamenik ruskog premijera i bivši ministar odbrane, Sergej Ivanov, odbacio je te optužbe\n«Mi ne stvaramo vojni blok. Naše vojne vežbe nisu usmerene protiv bilo koje države,» rekao je Ivanov.\nSa tim se složio i načelnik generalštaba kineske armije, Liang Guanglie.\n«Vežbe su u skladu sa Poveljom UN. Nisu usmerene protiv trećih zemalja i nemaju za cilj da zastraše bilo koju zemlju,» rekao je Guanglie.\nDve zemlje u okviru šestočlane Šangajske organizacije za saradnju ponovo održavaju zajedničke vojne vežbe, posle kojih će u glavnom gradu Kirgistana, Biškeku, 16. avgusta biti održan i samit lidera njenih članica.


EURO 2020: Rusi srećni na današnji dan, Velšani blizu druge runde, Arnautović kažnjen utakmicom neigranja, moda pomeranja flašica - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » EURO 2020: Rusi srećni na današnji dan, Velšani blizu druge runde, Arnautović kažnjen utakmicom neigranja, moda pomeranja flašica\nBBC News na srpskom16.06.2021. 20:26\nAron Remzi – reprezentativac Velsa\nGlavni grad Azerbejdžana je maltene bio domaći teren za Tursku, s obzirom na moto koji se čuo u Azerbejdžanu – dve države, jedna nacija.\nIspred stadiona su se i prodavali dresovi u tom tonu – boje Turske i Azerbejdžana.\nItalija – Turska 3:0\nVels – Švajcarska 1:1Turska – Vels 0:2kasnije večeras: Italija – Švajcarska\nVels – 4 boda (iz dve utakmice)Italija – 3 boda (jedna utakmica)Švajcarska – 1 bod (jedna utakmica)Turska – 0 bodova (dve utakmice utakmice)\nGol Alekseja Mirančuka za pobedu Rusije – bio je to prvi gol ruske reprezentacije posle čak devet sušnih utakmica\nPre utakmice u sredu, svi igrači finske reprezentacije istrčali su na teren u majicama na kojima je pisalo: „Ozdravi, Kristijan“.\nRezultati utakmica Grupe B:Finska – Danska 1:0\nRusija – Belgija 0:3Finska – Rusija 0:1\nDanska – Belgija u četvrtak\nBelgija – 3 boda (jedna odigrana utakmica)\nFinska – 3 boda (dve odigrane utakmice)\nRusija – 3 boda (dve odigrane utakmice)\nDanska – 0 bodova (jedna utakmica)\nDanska – Rusija (u Kopenhagenu)\nFinska – Belgija (Sankt Peterburg)\n„Razmenili smo neke oštre reči, bilo je mnogo emocija i želim da se izvinim, pre svega mojim prijateljima iz Severne Makedonije i Albanije“.\n„Hoću da budem veoma jasan: Ja nisam rasista, zalažem se za različitosti i svi koji me poznaju su svesni toga“.\nEriksen prvi put u javnosti: „Dobro sam – momci, igrajte za Dansku“\nRonaldo „upropastio“ Koka-kolu, a Pogba nastavio modu\nNovi rekorder po broju golova na Evropskim prvenstvima, Portugalac Kristijano Ronaldo je na konferenciji za novinare pred meč sa Mađarskom pomerio flašice koka-kole koje su bile postavljene na stolu ispred njega, da bi potom uzeo flašicu vode i rekao: „Samo voda“.\nNeće propasti – ukupna vredniost Koka-kole je oko 240 milijardi dolara.


Energosoft a.d. Novi Sad - Informacije o kompaniji, poslovi i iskustva | HelloWorld.rs\nDatabase Administrator 1 plata\nJava developer 1 plata\nAdresa Bulevar oslobođenja 127, 21000 Novi Sad, Srbija\nTelefon 021/48 04 200\nEnergosoft AD Novi Sad je akcionarsko društvo informatičkog inženjeringa, osnovano 1992. godine u Novom Sadu. Društvo se bavi projektovanjem, izradom informacionih sistema i telekomunikacionih mreža kao i implementacijom i održavanjem istih, isporukom IT opreme, obukom i SAP konsaltingom.\nEnergosoft AD Novi Sad trenutno ima 56 zaposlenih od čega 48 sa visokom školskom spremom, od toga jedan Doktor nauka, dva magistra, dvoje sa višom školskom spremom, 1 osoba sa V stepenom i 5 zaposlenih sa IV stepenom stručne spreme.\nPreduzeće je osnovano sa ciljem da razvija informatičke tehnologije za potrebe prvenstveno velikih sistema kao što je elektrodistributivna delatnost, ali i drugih preduzeća, tako da se u našim referencama nalazi i veliki broj banaka, uspešnih privrednih subjekata i državnih organa i institucija, Naftna industrija Srbije.\nUtisci zaposlenih o radu u IT sektoru kompanije Energosoft a.d. Novi Sad\nOcena (5 utisaka)\nOdličan kolektiv koji ispomaže jedni druge, prijateljski nastrojene kolege, prijatna atmosfera na pauzi i u kuhinji za odmor. U to vreme, odlična obuka, projekti koji su, ako se potrudite, mogli da vam pruže sjajno iskustvo koje može da vam "našminka" cv. Vrlo zahtevni izazovi što se tiče posla, nauči se ne samo programiranje...\nOdličan kolektiv koji ispomaže jedni druge, prijateljski nastrojene kolege, prijatna atmosfera na pauzi i u kuhinji za odmor. U to vreme, odlična obuka, projekti koji su, ako se potrudite, mogli da vam pruže sjajno iskustvo koje može da vam "našminka" cv. Vrlo zahtevni izazovi što se tiče posla, nauči se ne samo programiranje nego i poslovna strategija. Odlično za početnike i startne pozicije.\nPlate su bile relativno male, prekovremeni rad suviše čest, prečesta i ponekad nenajavljena putovanja koja su vas često vraćala kući predveče. Naporno, sa nedovoljno velikom novčanom nadoknadom.\nInženjer za softver\nDobra atmosfera, nema prekovremenog rada, Dobra za početnike.\nMala plata koja kasni.\nIskustvo · 28.05.2022\nKorektan kolektiv. Uglavnom starije generacije sa mnogo znanja i prakticnog iskustva, uvek spremni da pomognu i upute. Fokus na Javi i bazama podataka. Rad bez prevelikog pritiska.\nUzasan menadzment. Mutna politika firme i sumnjivi dilovi sa domacim kompanijama za koje se rade projekti u arhaicnim tehnologijama (ADF). Kasnjenje plata po 2-3 meseca. Rad u ovoj firmi u mnogo cemu podseca na drzavni posao.\nZadatak koji se radi 2 sata\nUtisci su okej. Firma je nekad bila dosta jaka.\nPoslovni naziv ENERGOSOFT AD PRIVREDNO DRUŠTVO INFORMATIČKOG INŽENJERINGA, NOVI SAD\nAdresa Bulevar oslobođenja 127\nDatum osnivanja 02.12.1992.


Tanjug 30. marta 2021. 13:35\nBEOGRAD – Poreska uprava saopstila je danas da ističe rok za podnošenje izjave o prihvatanju isplate direktnih davanja i obrasca PPP-PD za obračunski period februar 2021. godine.\n„Podsećamo sve privredne subjekte koji prihvataju isplatu direktnih davanja u skladu sa Uredbom o utvrđivanju Programa direktnih davanja iz budžeta Republike Srbije privrednim subjektima u privatnom sektoru u cilju ublažavanja ekonomskih posledica prouzrokovanih epidemijom bolesti kovid-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, da 31. marta 2021. godine ističe rok za podnošenje obrasca PPP-PD za obračunski period februar 2021. godine kao i posebne izjave o prihvatanju isplate direktnih davanja na portalu Poreske uprave, za direktna davanja čija uplata će biti izvršena u aprilu 2021. godine“, navodi se u saopštenju.\nViše informacija poreski obveznici mogu naći na sajtu Poreske uprave Republike Srbije ili preko Kontakt centra Poreske uprave na brojeve telefona 0700-700 007 i 011-33 10 111, kao i neposredno na šalterima „Vaš poreznik“ u 37 filijala širom Srbije.


Direktoru Bosnalijeka određen pritvor - BIGportal.ba\nDirektoru Bosnalijeka određen pritvor\nSud BiH odredio je pritvor direktoru Bosnalijeka Nedimu Uzunoviću osumnjičenom u predmetu “Trik”, koji se odnosi na istragu koruptivnih krivičnih djela i pranje novca na štetu te kompanije.\nIz Tužilaštva BiH potvrdili su da su obaviješteni da je Uzunoviću određen pritvor.\nTužilaštvo BiH je predložilo pritvor zbog opasnosti od bjekstva, kao i zbog toga što bi boravkom na slobodi osumnjičeni mogao ometati istragu, prikrivati dokaze i uticati na svjedoke ili saučesnike, ali i da bi bilo obezbijeđeno nesmetano sprovođenje istražnih radnji u ovom predmetu.\nOsumnjičeni je pod istragom Tužilaštva BiH i, kako je navedeno, osumnjičen je za krivična djela organizovani kriminal u vezi sa krivičnim djelima zloupotreba položaja ili ovlaštenja i sklapanje štetnog ugovora, te pranje novca na štetu kompanije Bosnalijek, u korist osumnjičenih i sa njima povezanih lica.\nGruško optužio NATO da nastoji “obuzdati” Rusiju\nM. 12 Januara, 2022 13 Januara, 2022\nNovo odlaganje u ABA zbog koronavirusa\n“Složna braća – Next Đeneration” uz Natašu Ninković


U Britaniju dnevno dođe 8.000 ljudi iz Istočne Evrope - Klix.ba\nSvijet\tU Britaniju dnevno dođe 8.000 ljudi iz Istočne Evrope\n14.8.2007. u 21:38\t0\nU Britaniju dnevno dođe 8.000 ljudi iz Istočne Evrope\nU Veliku Britaniju svakoga dana dođe 8.350 ljudi iz zemalja istočne Evrope, objavila je britanska štampa. U proteklih godinu dana, prema zvaničnim podacima Statističkog zavoda, u Britaniju je došlo oko tri miliona ljudi iz Istočne Evrope, uglavnom građana zemalja novih članica Evropske unije. Polovina ih je došla iz Poljske.\nTo su statistički podaci o onima koji dolaze kao turisti, međutim, nema podataka koliko je od njih i ostalo u Velikoj Britaniji. Tačne podatke o tome, ustvari, niko i ne zna, tvrdi londonski Daily Mail. Prema vladinim zvaničnim podacima građanima istočnoevropskih članica EU-a do sada je izdano nešto više od 600.000 radnih dozvola, najviše Poljacima, ali stvarni broj onih koji su ostali i rade u Britaniji je daleko veći. Tako se, naprimjer, procjenjuje da u Britaniji radi oko milion Poljaka a o drugima se skoro ništa i ne zna. Iz Rumunije i Bugarske je registriran ulazak u Britaniju 210.000 ljudi, a vlada je broj radnih dozvola za Rumune i Bugare ograničila na 20.000. Britanski turistički radnici, piše Daily Mail, veoma su zadovoljni i tvrde da ljudi iz Istočne Evrope troše dosta novca. Tako su u proteklih godinu dana samo gosti iz Poljske potrošili 470 miliona funti (više od 700 miliona eura). Broj posjeta Britaniji iz drugih zemalja, podsjećaju turistički radnici, polako opada, pa Istočna Evropa preuzima primat u turističkoj ponudi Ujedinjenog Kraljevstva.\nU Rumuniji ponovo aktuelna debata o zabrani pušenja\n14.08.2007. u 22:44\nUmro SS oficir odgovoran za masakr u francuskom selu\n14.08.2007. u 21:05


Vreme - Nemačka – Parlamentarni izbori: Muke sa Jamajkom\nVREME 1395, 28. septembar 2017. / SVET\nNemačka – Parlamentarni izbori:\nZbog velikog pada sopstvene partije i dvocifrenog rezultata desničarske Alternative za Nemačku, kancelarki Angeli Merkel neće biti nimalo lako da sastavi novu vladu. Pošto su socijaldemokrate sa najgorim rezultatom u posleratnoj istoriji odlučile da odu u opoziciju, moraće nekako da usaglasi prohteve Liberalne partije, Zelenih i bavarske Hrišćansko-socijalne unije i da ih ujedini u "Jamajka koaliciju", koja je ime dobila po partijskim bojama – crno, žuto, zeleno\nAko pođemo od toga da je čaša polupuna, onda je Angela Merkel rutinski odbranila kancelarski tron. Sastaviće nekako novu vladajuću većinu i još četiri godine ubirati superlative međunarodne štampe kao "poslednja moćna braniteljka Evrope" ("Njujork tajms"). Onda će otići u penziju posle četiri mandata, koliko je u posleratnoj Nemačkoj imao samo još njen politički otac Helmut Kol.\nAko pođemo od toga da je čaša poluprazna, onda je izborna nedelja donela potop dvema najvećim strankama – demohrišćanima i socijaldemokratama. Zemlju čekaju godine neizvesnosti sa nestabilnom vladom. Radikalni desničari će svoje parole – često na granici nacizma i rasizma – moći da šalju i sa govornice parlamenta, Bundestaga, o trošku poreskih obveznika.\nPrve reakcije ukazuju da je za politički i medijski mejnstrim čaša poluprazna. Nemci su potpali pod defetistički zanos i često se može čuti da je glavni zadatak svih "demokratskih partija" da odbrane demokratiju od desničara. Ishod izbora (vidi grafikon) izazvao je šok, berze su zaštucale, počela je trka u "izražavanju zabrinutosti". Sve se lepo sažima u preterano dramatičnom komentaru koji je dan posle izbora objavio "Rajniše post": "24. septembar 2017. je datum koji označava kraj umerene posleratne Nemačke u kojoj je vladao konsenzus. Zemlja skreće udesno."\nSve to je paradoksalno, jer dok su demoskopi sedmicama unapred najavljivali baš ovakav ishod – jedino su demohrišćanima davali dva, tri odsto više – štampa je pisala o dosadnoj kampanji, poznatom ishodu i "večitoj kancelarki". Kako je primetio jedan kolega, "nemački establišment je zatvorio oči, zamislio kakav bi ishod izbora voleo, a onda je otvorio oči i šokirao se što su građani ipak glasali kako oni hoće". U fiksaciji na nesumnjivi uspeh desničara mnogi previđaju da su na račun dve velike partije profitirali pomalo i Levica i Zeleni, a više liberali, koji se vraćaju u Bundestag.\nKAKO JE ŠULC RODIO JAMAJKU: Milion glasača koji su na prošlim izborima zaokružili CDU/CSU sada je otišlo pod skute Alternative za Nemačku. Još više (1,3 miliona) glasača Angele Merkel otišlo je liberalima. "Nećemo okolišati, nadali smo se malo boljem rezultatu", rekla je kancelarka eufemistički. Dodala je da se "mimo nas ne može formirati vladajuća većina" i da ima "jasan zadatak da formira vladu". Nije baš od sreće đuskala na bini kao pre četiri godine, ali je i jadikovke prepustila stranačkim ađutantima. Unija CDU/CSU izgubila je čak 8,5 odsto glasova u odnosu na prošle izbore.\nDa ipak ne bude najveći gubitnik pobrinule su se socijaldemokrate, koje sa 20,5 odsto imaju najlošiji rezultat u posleratnoj istoriji. Njihov lider Martin Šulc je u nekoliko meseci odveo stranku od očaja do sjaja i nazad (vidi "Vreme" 1361, "Harizma u medveđem krznu"), nije podneo ostavku posle fijaska već će kroz nekoliko meseci sazvati vanredne izbore u partiji koja ga je, ne tako davno, sa magičnih sto odsto glasova izabrala za novog predsedavajućeg.\nNe skrivajući zlovolju i jed, Šulc je odmah posle izbora seo u studio javnog servisa sa liderima ostalih stranaka koje su prešle cenzus. To je takozvana Elefantenrunde (doslovno: okrugli sto slonova, dakle krupnih, parlamentarnih partija) koja je ovog puta bila zanimljivija nego inače. Šulc je dva puta ogorčeno rekao da je Velika koalicija izgubila izbore i da je za to najviše kriva kancelarka Merkel. Ona je odvratila da je razočarana što Šulc kritikuje "dobar rad" demohrišćana i socijaldemokrata u poslednje četiri godine. Tehnički, Velika koalicija je mogla da nastavi saradnju jer zajedno ipak imaju 53 odsto glasova. No, kakva bi to bila "velika koalicija" sa malom parlamentarnom većinom.\nŠulc je zato saopštio da njegov SPD ide u opoziciju uz obrazloženje da ne sme dozvoli da najjača opoziciona stranka bude desničarska AfD. Istina je, naravno, nešto drugo: SPD je propatio u zagrljaju "crne udovice". Angela Merkel je nemilice prisvajala njihove teme, a pripisivala sva saplitanja. Teško je bilo Šulcu da u kampanji glumi opoziciju Vladi u kojoj učestvuje njegova stranka. Još četiri godine takve koalicije od SPD‑a ne bi ostavile ni kamen na kamenu.\nKako CDU ne može i neće da sarađuje sa Levicom i AfD, ostala je samo jedna matematički i politički moguća kombinacija – takozvana koalicija Jamajka. Boje partija koje bi je činile odgovaraju onima sa zastave karipske zemlje: crni demohrišćani, žuti liberali i Zeleni. U volju Merkelove da predvodi takvu eksperimentalnu koaliciju na saveznom nivou nije se ni sumnjalo, a lideri liberala i Zelenih su signalizirali spremnost da otpočnu razgovore uz ogradu da neće odstupati od svojih principa. "Nismo osuđeni na to da vladamo", rekao je harizmatični šef liberala Kristijan Lindner, verovatno budući vicekancelar, koji je liberale vratio u parlament.\nŠefovi svih stranaka koje bi činile Jamajku osudili su potez socijaldemokrata da su se "izvukli od odgovornosti". Oni dobro znaju da je Šulc, priteran uza zid, ipak spretno pribegao aikidu: ako se kojim slučajem desi da Merkelova omane u pokušaju da pomiri liberale i Zelene, pa se bude išlo na nove izbore, građani za to neće moći da okrive SPD. Doduše, na ponavljanje izbora niko ne računa jer, kako piše "Frankfurter noje prese", oni bi samo još više ojačali AfD. List ocenjuje da će koalicioni pregovori biti žestoki, ali da će morati da izrode makar formalne kompromise.\nCRVENE LINIJE ROGOVA U VREĆI: Profesor Ivo Visković, bivši ambasador Srbije u Berlinu, spadao je u retke koji su i pre izbora davali veće šanse Jamajki nego novoj Velikoj koaliciji. On je za Televiziju N1 podsetio da pregovori o vladama u Nemačkoj inače traju nedeljama i da njihov ishod biva opširni koalicioni ugovor – odlazeća vladajuća koalicija imala je sporazum na 184 stranice. No ovi pregovori će biti još teži: "Problem tročlane koalicije je u tome što manji, po pravilu, dobijaju više nego što im pripada. Drugim rečima, Merkelova bi morala da dâ više nego socijaldemokratama. Osim toga, Zeleni i liberali imaju pitanja u kojima se sukobljavaju, a imati rogove u vreći nikome nije prijatno. Iako je Merkelova izvanredan politički taktičar, gubi se energija na takve stvari", dodao je Visković.\nPreblago je reći da se Zeleni i liberali "sukobljavaju". Te dve stranke su dva različita univerzuma, a ne pomaže ni činjenica da konkurišu za slično biračko telo, urbano sa nešto debljim novčanicima. U kampanji su se povremeno svađali kao tetke na pijaci i na prvi pogled ima nekoliko tema o kojima kompromis deluje nemoguće. Zelene čeka gutanje većih žaba jer će sa druge strane stola imati stare drugare demohrišćane i liberale koji su već vladali od 2005. do 2009. Takođe, Zelene čeka kulminacija unutarstranačke borbe takozvanih realosa, koji odavno koketiraju sa CDU i smatraju da treba da uđu u vladu i da se sa te pozicije bore za svoje ciljeve, i levog krila koje bi da spase makar deo razbarušenog levičarskog identiteta zelenih.\nKako se sa liberalima, drvenim advokatima krupnog kapitala, dogovoriti o pravednijoj socijalnoj i penzionoj politici? Kako sa tim zagovornicima minimalne države govoriti o državnim investicijama? Kako insistirati na obnovljivoj energiji i prestanku upotrebe fosilnih goriva?\nOvo poslednje bi za Zelene mogla da bude crvena linija. Zeleni su tražili da od 2030. u Nemačkoj više ne budu dozvoljena vozila sa motorima na unutrašnje sagorevanje te da se zatvore elektrane na ugalj. "Čime ćeš 2030. da puniš bateriju svog ‘tesle’ ako više ne bude elektrana na ugalj?", pitao je pak liberal Lindner u kampanji jednog od lidera Zelenih, Džema Ozdemira. Plan Zelenih je, smatra Lindner, "fizikalno nemoguć".\nLiberali će takođe imati svoje prohteve, osokoljeni dvocifrenim rezultatom. U kampanji su ponavljali da je Nemačka, što se tiče digitalizacije i dostupnosti širokopojasnog interneta, maltene zemlja trećeg sveta i tu bi im malo ko protivrečio. Ali će podgrejati Merkelovoj pakao koji je čeka na evropskom parketu, jer neće ni da čuju za uvođenje funkcije ministra finansija evrozone. To je kapitalna ideja novog francuskog predsednika Emanuela Makrona – evropski ministar finansija bi imao svoj budžet, a u njega bi, kao ekonomski najpotentnija zemlja, najviše uplaćivala upravo Nemačka. "To je za nas crvena linija", rekao je Lindner. Ulazak liberala u vladu je ugledni francuski "Mond" proglasio "Makronovom noćnom morom". Ako Merkelova udovolji njihovim zahtevima, to će imati negativne posledica po odnose između Nemačke i Francuske, dve zemlje ključne za stabilnost krizama uzdrmane Evropske unije.\nNa posletku, i bavarski CSU, sestrinska stranka CDU Angele Merkel, pitaće poput Mirka u Maratoncima "a koliki je moj deo". Oni su u Bavarskoj pali ispod 39 odsto, što je za njih potop – u svojoj pokrajini su obično na oko 50 odsto, a za godinu dana ih čekaju pokrajinski izbori. Pomisao da bi prvi put u istoriji mogli da prepuste pokrajinsku vladu u Minhenu nekom drugom veoma je uzbudila stariju gospodu iz CSU. Šef stranke Horst Zehofer za neuspeh je okrivio "otvoreno desno krilo", u prevodu: ostavili smo AfD‑u previše prostora. Za očekivati je da će CSU zbog toga zaokrenuti još više udesno i "zatvoriti" svoje desno krilo.\nViđeni bavarski konzervativci su nakon izbora ponovili da će insistirati na gornjoj granici za prijem izbeglica. Prema njihovoj ideji, Nemačka ne bi smela da pusti više od 200.000 potražilaca azila godišnje u zemlju. Takvu gornju granicu ne poznaju ni nemački Ustav ni Ženevska konvencija, o njoj dobro ne misli ni Angela Merkel, a tek za Zelene ona ne dolazi u obzir.\nDESNIČARI U POSLANIČKIM KLUPAMA: Sreća u nesreći za sve pobrojane "demokratske" partije jeste to što će AfD isprva biti zabavljen sobom. Još se nije osušilo mastilo na naslovima o ogromnom usponu radikalne desnice, kad je košefica stranke Frauke Petri saopštila da neće biti deo novog poslaničkog kluba, a zatim i napustila AfD. Ona ulazi u Bundestag pošto je nadmoćno pobedila u svom izbornom okrugu u Saksoniji, bivšoj istočnonemačkoj pokrajini u kojoj je AfD bio najjača stranka. Samo troje od 94 poslanika AfD‑a uspelo je da osvoji direktan mandat, dok ostali ulaze sa partijske liste.\nPetri je i tokom kampanje bila praktično izopštena i sve usamljenija. Njen suprug Markus Precel vodi pokrajinski odbor u najmnogoljudnijoj pokrajini Severnoj Rajni-Vestfaliji, pa će se narednih dana pokazati da li će i koliko poslanika AfD‑a krenuti za ovim dvojcem. Šuška se i o pravom cepanju stranke. Petri predstavlja umiveno lice krajnje desnice i htela je da Alternativi što pre pribavi koalicioni kapacitet, da stranku pacifikuje.\nVećina u partijskom rukovodstvu radije je pravila nacističke ispade ili je takve ispade tolerisala, znajući da pet do sedam odsto Nemaca oseća nostalgiju prema tridesetim godinama. Tako smo od stranačkih prvaka poslednjih meseci čuli, recimo, da tamnoputog nemačkog fudbalera Džeroma Boatenga "niko ne želi za komšiju", ili da "afrički tip čoveka" koji se razmnožava ugrožava "evropski tip čoveka". Takve je Petri pokušala da najuri iz stranke, a na kraju je najurena ona.\nMalo je verovatno da će to na duži rok naštetiti desnici. Jedna anketa je pokazala da svega 28 odsto onih koji su im dali glas zaista veruje da AfD ima znanja i kapaciteta da reši probleme, za koje okrivljuje SPD i CDU. Čak 60 odsto glasača zaokružilo ih je iz protesta i jer "pokreću prave teme". Mada bi tu možda bilo primerenije koristiti jedninu, jer tema je samo jedna: izbeglice. Poruka je stupidna, ali jasna: Merkelova je otvorila granice, došli su zatucani muslimani da vam uzmu posao, da vam siluju ćerke i dižu se u vazduh po trgovima. Plodno tlo za takve poruke bio je pre svega istok zemlje, teritorija nekadašnje Nemačke Demokratske Republike – tamo je AfD uzeo 20 odsto glasova, naspram 10 odsto na zapadu.\n"Ovi izbori su pokazali da ne treba potceniti moć direktnog obraćanja AfD‑a narodu", piše poznati publicista Jakob Augštajn za "Špigel". Njihova vizija govori o čvrstim granicama nacionalne države koje će doneti blagostanje. To je laž, piše Augštajn, ali efektna laž. "U svetu u kojem se granice brišu to je jaka ponuda svima koji se boje atomiziranja i nestanka solidarnosti. Takozvane liberalne partije – u Nemačkoj su to CDU, Zeleni i FDP – na to nemaju odgovor osim onog idemo dalje u istom pravcu. Njihova postdemokratska, neoliberalno-individualistička ideologija ne dozvoljava nijedno drugo rešenje."\nUprkos Augštajnovom pesimizmu, teško da će Merkelova prevideti u kakvoj vodi su desničarski ribari ljudskih duša upecali milione. Iza ružičastih makroekonomskih brojki moćne izvozničke zemlje kriju su sve nesigurnija radna mesta, agencija za iznajmljivanje zaposlenih "na lizing", plate koje srednjoj i nižoj klasi realno nisu porasle od ujedinjenja (dok su bogatijima porasle za 17 odsto), ogromno raslojavanje i veliki izgledi da se uz postojeći penzioni sistem starost dočeka u siromaštvu.\nKada novinski hroničari pišu o karijeri Merkelove, često naglašavaju da joj fali neko remek-delo, kao što je kod Branta bila istočna politika, a kod Kola ujedinjenje Nemačke. I često kažu da ona mora da preuredi EU tako da joj obezbedi opstanak. To je možda isuviše krupno očekivanje. Ali, možda bi zaista mogla da učini veliku, poslednju uslugu svojoj zemlji – da bude levlja nego što je ikada sanjala da bi mogla da bude. Bila bi to uzvratna usluga Gerhardu Šrederu – taj socijaldemokrata je svojom Agendom 2010 radio za krupni kapital, a ona bi mogla da bude demohrišćanka koja se setila malog čoveka.


U ovim vanrednim okolnostima veliki je broj besplatnih kulturnih programa koji su, svima nama u kućnom karantinu, ponuđeni za besplatno konzumiranje. Tako se od večeras (u 21h) pa do 10. aprila pruža mogućnost (besplatnog) gledanja bogatog i promišljenog programa prvog online filmskog fetivala na ovim prostorima, a koji otvara ostvarenje “Optužujem”, nagrađeno Gran prijem u Veneciji te sa tri Cezara, i drugim značajnim nagradama, među kojima je i ona FIPRESCI udruženja kritičara.\nAktuelni film Romana Polanskog, jednog od najistaknutijih evropskih reditelja već više decenija, za temu ima čuvenu Drajfusovu aferu, koju je književnik Emil Zola problematizovao u svom antologijskom, više nego odvažnom tekstu “Optužujem” (J'Accuse...!). Nastao po knjizi Roberta Harisa, koji je uz Polanskog koscenarista, za glavnog junaka ima pukovnika Pikara, gotovo zaboravljenog heroja sramne Drajfusove afere koga tumači Žan Dižarden, poslednjih godina jedan od vodećih francuskih glumaca. Film će biti prikazan večeras u 21 čas na web adresi festivala mojoff.net, kao i svi drugi naslovi.\nNa navedenoj adresi tokom naredne dvije sedmice biće prikazani autorski filmovi od kojih su pojedinini u vrhu prošlogodišnje produkcije, prikazani (a neki i nagrađeni) na brojnim svjetskim festivalima, među njima i sledeći koje posebno izdvajamo:\nPARAZIT – dobitnik dva Oskara i Zlatne Palme u Kanu te mnogih drugih priznanja, po mnogim ocjenama najbolji film protekle godine, u kojem južnokorejski sineasta Bong Džun Ho superiorno spaja raznovrsne žanrove u izuzetno angažovanu i provokativnu cjelinu vrhunske stilizacije\nMARTIN EDEN – veoma uspjela ekranizacija istoimenog romana Džeka Londona u režiji Pjetra Marćela, nagrađena na Festivalu autorskog filma u Beogradu; priča o zaljubljenom mladiću koji, želeći da postane uspješan pisac i tako se približi djevojci iz buržoaske porodice, ulazi u socijalističke krugove...\nMLADI AHMED – aktuelni film braće Darden, prikazan na poslednjim FEST-u i mnogim drugim festivalima, čiji je protagonista trinaestogodišnji učenik u belgijskom gradiću koji biva podstaknut da postane borac džihada\nKLIMAKS – kontroverzni, erotikom nabijeni film koji potpisuje Gaspar Noe, jedan od najprovokativnijih i najprogresivnijih reditelja današnjice\nPRITKA - potresna posleratna drama o prijateljstvu dvije žene u najtežim životnim okolnostima, u režiji neobično talentovanog Kantemira Balagova, nagrađenog za režiju na Kanskom filmskom festivalu; nekolicina uglednih američkih filmskih kritičara ovaj ruski film uvrstila je među 10 najboljih 2019. godine\nPOČASNI GOST – vrlo slojevita priča o porodičnoj traumi i komplikovanom odnosu oca i kćeri, puna krivice i (nedostatka) kajanja, sa izvrsnim glavnim glumcem Dejvidom Tjulisom, a u režiji renomiranog Atoma Egojana u njegovoj zreloj fazi\nNEVIDLJIVI ŽIVOT - emotivno i vizuelno veoma upečatljivo ostvarenje o dvjema sestrama čiji se životni putevi rastavljaju, no one ne gube nadu da će ponovo pronaći jedna drugu... Film brazilskog reditelja Karima Ajnuza nagrađen je kao najbolji fillm Glavnog takmičarskom programa FEST-a početkom ove godine\nIDEALNI KANDIDAT – dirljiva storija o kandidaturi doktorke za gradsko vijeće, u zemlji u kojoj su ljudska prava žena mnogo manja nego prava muškaraca, u režiji i po scenariju Haife Al-Mansur iz Saudijske Arabije\nMALA ZOMBI – zanimljiva politička parabola i odgovornosti Francuske kao kolonijelne sile u horor ruhu, čiji je autor poznati francuski reditelj Bertran Bonelo\nDIEGO MARADONA – još jedan izuzetan dokumentarni film Asifa Kapadije koji je prethodno snimio dva antologijska dokumentarca: “Sena” i “Ejmi”( o tragičnim sudbinama Ejmi Vajnhaus i Ajrtona Sene)\nTo su samo neki do ukupno 65 naslova u pet programskih cjelina i sa različitim dnevnim terminima: npr. dokumentarni filmovi o Maradoni, Pavarotiju, Šarlu Aznavuru, grupi Suzie Q, biće emitovani u podne, u terminima od 18h i 21h idu pominjani i drugi ozbiljni igrani filmovi, a tokom dana će biti prikazivani i filmovi za djecu i omladinu. Jutarnji termin (9h) rezervisan je za klasike Felinija, Kješlovskog i Dejvida Linča.\nKompletan, ambiciozno zanimljen program možete pogledati OVDE.\nDakle, večeras u 21 h na programu je “Optužujem” Romana Polanskog, a sutra slijedi dokumentarac o Aznavuru u 12 sati, u 15h film za klince “Čuvena invazija medveda na Siciliju”, u 18h emituje se “Devojka” Lukasa Donta, a u 21 čas “Nevidljivi život”, jedan od najzapaženijih filmova sa FEST-a, koji je dobio i jednu od nagrada na čuvenom beogradskog festivalu, održanom neposredno prije pojave pandemije.\nU danima koji slijede ovaj hvale vrijedan online festival, u organizaciji distributerske kuće MCF i prijatelja, pomoći će mnogima od nas da korisno i ugodno spojimo i kvalitetno utrošimo višak vremena kojim - ni krivi ni dužni - raspolažemo, te da se dobro uputimo u recentna filmska dešavanja, ne samo u evropskim okvirima, nego i znatno šire. U svim festivalaskim segmentima, međutim, moguće je uživati tek jednom i u realnom vremenu - i to samo na području Srbije, Crne Gore, BiH i Makedonije, zbog ograničenih prava prikazivanja.


Tegeltija: Utvrđen konsolidovani izvještaj o izvršenju budžeta za 2017. godinu\n07.06.2018. / 15:01\nBANJALUKA,Vlada Republike Srpske utvrdila je danas konsolidovani izvještaj o izvršenju budžeta za 2017. godinu, prema kojem su ukupni konsolidovani prihodi 2.776.000.000 KM, a ukupni rashodi 2.618.000.000 KM, te je budžetski suficit 150.205.000 KM.\nMinistar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija istakao je da je budžetski suficit potrebno korigovati za iznos od oko 16 miliona KM, jer su to sredstva za borački dodatak i odlikovane borce, koji nisu bili planirani, a isplaćeni su iz budžeta u ovoj godini.\n“Konsolidovani izvještaj je obuhvaćen kroz pet fondova, od čega je prvi fond budžet Republike Srpske i iskazujemo zadovoljstvo što smo na četiri od pet fondova iskazali suficit. Nije nam teško pao deficit koji smo ostvarili na fondu '05’, koji iznosi 94.112.000 KM, jer ovo je novac koji je uložen u kapitalne projekte u Republici Srpskoj”, rekao je Tegeltija na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nPrema njegovim riječima, na fondu “05” nalaze se sredstva posebnih projekata i to su uglavnom donatorska sredstva i krediti međunarodnih finansijskih institucija za realizaciju mnogih projekata.\n“Svaki utrošak tih sredsatva se vodi kao deficit, jer taj novac u određenom vremenskom periodu treba da vratimo. Na fondu '05’ imamo 7,9 miliona KM prihoda, te 102 miliona KM rashoda, i u tome je deficit od 94 miliona KM”, objasnio je Tegeltija.\nOn je naglasio da je iz ovih sredstava finansirano mnoštvo projekata, te podsjetio da je 58,4 miliona KM uloženo u projekte u zdravstvu, a 19,3 miliona KM se odnosilo na Fond solidarnosti za obnovu Srpske.\n“Za projekte energetske efikasnosti uloženo je 7,5 miliona KM, za projekat hitne pomoći zaštite od poplava 7,1 miliona KM, a za projekat ‘Vodovod i kanalizacija’ 3,5 miliona KM”, naveo je Tegeltija.\nOn je najavio da će konsolidovani izvještaj sutra biti upućen u Narodnu skupštinu Republike Srpske.\nTegeltija je dodao da je u skladu sa Zakonom o fiskalnoj odgovornosti, ove godine po prvi put potrebno usvojiti i plan izmirenja obaveza iz prethodnog perioda, koje iznose 35.640.000 KM.\n“Od ovog iznosa je 28.560.000 KM planirano u budžetu i rebalansu budžeta za ovu godinu. Jedino što nismo planirali da izmirimo iz tog perioda jesu sporazumi sa Vladom Srbijom vezano za protokol koji ima Fond PIO i predviđeno je da će se ta sredstva izmiriti u naredne tri godine, u godišnjem iznosu od 2.359.000 KM”, rekao je Tegeltija.\nTegeltija je istakao da je Vlada danas utvrdila i Prijedlog odluke o izmjeni odluke o određivanju prioritetnih projekata iz programa javnih investicija Republike Srpske finansiranih iz budžeta, te Prijedlog odluke za finansiranje projekata iz sredstva kliringa za 2018. godinu.\nTegeltija je rekao da je Vlada odobrila 57 odluka vrijednih 25 miliona KM iz projekta javnih investicija.\nOdobrena su sredstva lokalnim zajednicama – Novi Grad, Oštra Luka, Kozarska Dubica, Petrovac, Krupa na Uni, Gradiška, Srbac, Prnjavor, Banjaluka, Vukosavlje, Derventa, Brod, Stanari, Donji Žabar, Zvornik, Šekovići, Srebrenica, Bratunac, Milići, Vlasenica, Pale, Rogatica, Sokolac, Višegrad, Kalinovik, Novo Goražde, Foča, Bileća, Nevesinje, Trebinje, Brčko distrikt, LJubinje, Berkovići, Šamac i Kotor Varoš.\nKada je riječ o finansiranju projekata iz kliringa, Vlada je donijela 16 odluka u vrijednosti 5,9 miliona KM, a osim projekta vezanom za Ministarstvo unutrašnjih poslova, odnosno smještaj Policijske uprave Gradiška, svi projekti su vezani za lokalne zajenice.\n“Do sada je lokalnim zajednicama na području Republike Srpske odobreno 71.900.000 KM iz projekta javnih investicija, projekata kliringa i dva projekta koje je dostavila Vlada Srbije”, dodao je Tegeltija.\nVlada je danas usvojila i informaciju o realizaciji projektnih aktivnosti programa za oporavak od poplava kroz stambeno zbrinjavanje na području Srpske.\n“Projekat stambenog zbrinjavanja smo započeli na kraju 2016. godine sa UNDP-om, koji relaizuje projekat na nivou BiH, a vrijednost projekta na nivou Srpske je 7,7 miliona evra, od čega je 6,8 miliona evra donatorskih sredstava”, napomenuo je Tegeltija.\nPrema njegovim riječima, Vlada treba da obezbijedi 1,3 miliona KM, a lokalne zajednice će obezbijediti lokacije i određene priključke i njihovo učešće u vrijednosti projekata je oko tri odsto.\nNa teritoriji Srpske biće izgrađeno 185 novih objekata u 21 lokalnoj zajednici koje su stradale u poplavama, a tu su, između ostalih, Banjaluka, Kostajnica, Laktaši, Novi Grad, Donji Žabar, Modriča, Prnjavor, Bijeljina, Teslić, Petrovo.\nPored izgradnje 185 stambenih jedinica, u 22 lokalne zajednice biće obnovljeno 405 objekata za stanovanje. Srna\nTagovi: konsolidovani izvjestajtegeltijavaznovlada rs\nTegeltija: Redovno izmirenje svih obaveza iz budžeta RS\n17.10.2016 | 16:27


Bivši trener Totenhema vodiće ekipu do kraja kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2018. godine, a prve utakmice biće mu krajem meseca protiv Bangladeša i Australije u grupi B.\n"Nadam se da će moći da prikaže svoju magiju. Želeli smo njega zbog dinamike utakmice sa Australijom, koja je stilski vrlo bliska Engleskoj. Tu utakmicu moramo da dobijemo da bismo prošli. Shvatili smo da nam treba veliko ime, iskusni trener koji može da napravi razliku i donese nam prednost", rekao je funkcioner FS Jordana Vael al-Kadi.\nJordan je drugi u svojoj kvalifikacionoj grupi, sa dva boda manje od Australije i dva više od Kirgistana. Pobednici svih osam grupa i četiri najbolja drugoplasirana tima plasiraće se u treću rundu azijskih kvalifikacija.\nJordan je prošle godine pobedio prvaka Azije, Australiju, na svom terenu, ali je u dve utakmice sa Kirgistanom osvojio samo bod.\nRednap ima 69 godina. Totenhem je 2010. godine prvi put doveo do lige šampiona. Posle toga je vodio Kvins Park Rendžers od 2012. do 2015, a ove nedelje je postavljen i za savetnika u drugoligašu Derbiju.\nRednap je istakao da je posao u Jordanu dobio zahvaljujući svom prijateljstvu sa Princom Alijem, predsednikom FS Jordana i poraženom kandidatu na izborima u FIFA.\nOn je u sezoni 2009/2010 dok je sedeo na klupi Totenhema osvojio priznene za najboljeg trenera Premijer lige.


Dodik: Za svoj narod spreman sam i da prosim ako treba | Happy BSC portal\nZa svoj narod spreman sam i da prosim, rekao je predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik reagujući na kritike predsednika SDS Mirka Šarovića i predsednika PDP Branislava Borenovića povodom Dodikove izjave da će zamoliti predsednika Srbije Aleksandra Vučića da RS dodeli deo svojih vakcina protiv korona virusa.\nŠarović i Borenović su ocenili da je vlast "nesposobna za rešavanje esencijalnih problema koji muče društvo", a tu, kažu, moraju ubrojati i borbu protiv pandemije korona virusa”, kao i da je tražiti tuđu pomoć jedan od poteza "onih koji su zaista u očajnoj situaciji".\nDodik je odgovorio da molba Srbiji da dodeli određenu količinu vakcina protiv korona RS ne znači da Srpska prosi, već se bori za svoj narod.\n-Voleo bih da vidim bilo šta što su oni uradili ili učinili za Republiku Srpsku i svoj narod. Za njihovu informaciju molba za pomoć od brata i prijatelja, što Srbija jeste Srpskoj, ne znači da prosimo, a sve i da je tako, za razliku od njih ja sam za svoj narod spreman i da prosim ako treba -istakao je Dodik.\nOn je poručio da je za njega, kao i za celokupno rukovodstvo Srpske, zdravlje ljudi na prvom mestu i da je RS uplatila više od šest miliona KM za vakcine putem zajedničkog programa posredstvom institucija BiH, a te vakcine još ne stižu niti ima naznake kada će stići, dodavši da je sistem "Kovaks" očigledno u kolapsu.\n-Mi ništa ne prosimo već molimo svoju braću da nam pomognu dok nama ne stigne prva pošiljka vakcina koju očekujemo već naredne sedmice, a u februaru očekujemo nastavak njihove isporuke- rekao je Dodik.\n-U svemu ovome najtužnije je da smo po ko zna koji put svedoci da pojedinim političarima, poput Mirka Šarovića i Branislava Borenovića, ništa nije sveto, pa čak ni bolest i pandemija opasnog virusa koju koriste ili bolje reći zloupotrebljavaju u nesuvisla politička prepucavanja -konstatovao je Dodik.