Peščanik Argumenti protiv dece - Elizabeth Kolbert - Peščanik\nArgumenti protiv dece\nPosted By Elizabeth Kolbert On 16/01/2013 @ 21:43 In Ispod Slajdera,Prevodi,Tekstovi | Comments Disabled\nGodine 1832, Čarls Nolton, lekar iz Ešfilda u Masačusetsu, objavio je knjižicu dugačkog naslova: „Plodovi filozofije: lični pratilac za mlade bračne parove, od lekara“. Nolton, tada 31-ogodišnjak, bio je „slobodoumni mislilac“, i po merilima berkširskog regiona neobično avanturistička duša. Dok je studirao na Njuhempširskom medicinskom institutu (sada Medicinskom fakultetu u Dartmutu), bio je previše siromašan da plaća časove disekcije, pa je morao da „oslobodi“ jedan leš iz groba. Proglašen je krivim za pljačkanje grobova i osuđen na 60 dana zatvora. Godine 1829, objavio je traktat o agnosticizmu i štampao ga o svom trošku u hiljadu primeraka. Pošto nije mogao da pronađe kupce u zapadnom Masačusetsu, odneo je knjige u Njujork, gde je uhapšen zbog ulične prodaje bez dozvole.\nU „Plodovima filozofije“ Nolton razmatra pitanje seksa, ili prirodnog priraštaja, što je u to vreme bilo jedno te isto. Poput Tomasa Maltusa, na čije se radove pozivao, Noltona su brinuli rizici plodnosti. Koristeći devetnaestovekovne podatke, on je predviđao da će se broj ljudi na planeti udvostručavati tri puta svakih sto godina. Za razliku od Maltusa, koji nije video drugog leka osim kuge ili apstinencije, Nolton je verovao da nam je dostupno zgodnije rešenje. Ono što je on zvao „reproduktivnim instinktom“ nije zapravo moralo da dovede do reprodukcije. „Nebo nam nije podarilo samo sposobnost za uživanje, nego i talenat da iznađemo način za sprečavanje nedaća koje uživanje može proizvesti; i prirodno je da ga, uz božju pomoć, iskoristimo najbolje što umemo“, pisao je on.\nNoltonov pamflet nudio je čitaocima jednostavne instrukcije. „Povlačenje neposredno pre izlučivanja“ moglo bi, „ako se praktikuje uz dovoljno obazrivosti“, biti efikasno. Parčence sunđera, zavezano tankom vrpcom i umetnuto u vaginu „pre spajanja“, takođe bi moglo da posluži. Ako se nekome nijedna od ovih tehnika ne dopada, savetovao je „ispiranje vagine neposredno nakon spajanja rastvorom cink sulfata, aluminijum sulfata, kalijum karbonata ili bilo koje soli koja hemijski deluje na ejakulat“. Što se tiče pouzdanosti ovog poslednjeg metoda, koji je on nazivao „hemijskom kontrolom“, Nolton je zapisao da je o tome razgovarao sa jednim gospodinom koji je nekad živeo u Baltimoru, i da taj gospodin „nimalo nije sumnjao u njegovu delotvornost“.\n„Plodovi filozofije“ još jednom su doveli Noltona u sukob sa zakonom. Nedugo nakon štampanja prvog izdanja, optužen je za objavljivanje razvratne literature i kažnjen sa pedeset dolara. Čak i pre završetka suđenja, podignute su tri nove optužnice. Ovoga puta, Nolton je osuđen na tri meseca prisilnog rada. Godine 1834, izveden je pred sudiju treći put. Na trećem suđenju porota nije postigla jednoglasnost, kao ni na narednom, ponovljenom suđenju.\nAli dobra ideja nije mogla da se zaustavi. Možda samo zbog Noltonovih sudskih nevolja, „Plodovi filozofije“ postali su popularni među čitaocima. Jedan porotnik na prvom suđenju rekao je ovom lekaru, čak iako nije imao drugog izbora nego da ga proglasi krivim: „Ipak mi se dopada vaša knjiga i morate mi dati jedan primerak“. U narednih deset godina, ovaj pamflet – štampan u malom džepnom formatu – doživeo je devet izdanja u SAD. Kasnije je i dalje štampan u Britaniji, gde se u naredne četiri decenije prodavalo oko hiljadu primeraka godišnje.\nZatim su 1877. dvoje istaknutih britanskih reformatora, Eni Besant i Čarls Bredlaf, odlučili da ponovo štampaju „Plodove filozofije“, kako bi ispitali da li se primenjuje zakon o razvratu. Uhapšeni su, kako se i očekivalo, i njihovo suđenje u londonskom Gilldholu postalo je nacionalna senzacija. Procenjuje se da se ispred sudnice svakodnevno okupljalo dvadeset hiljada ljudi da prati suđenje. Par je osuđen, ali presuda je kasnije poništena iz tehničkih razloga. U međuvremenu, publicitet oko suđenja pretvorio je nekada nedopustivi posao kontrole rađanja u temu svakodnevnog razgovora. Do 1880. godine, Britanci su pokupovali preko 200.000 primeraka Noltonovog traktata.\n„Plodovima filozofije“ se pripisivala, koliko je to moguće za jedan pamflet, promena toka istorije. Otprilike u vreme kada se pamflet pojavio, fertilitet u SAD počeo je naglo da opada, a i u decenijama nakon suđenja Eni Besant i Čarlsu Bredlafu, britanski fertilitet pratio je sličnu liniju. Iako je teško proceniti uzroke širokih demografskih tendencija, Noltonova knjiga odigrala je ključnu ulogu u onome što je jedan istoričar nazvao „dobrom vešću da se seks i reprodukcija mogu razdvojiti“. Drugim rečima, umesto da budu posledica, deca su postala stvar odluke.\nOno što je u Noltonovo vreme bilo pitanje isključivo nesavršenog izbora, sada je pitanje apsolutnog izbora. Ukoliko ne pate od steriliteta ili drugih komplikacija – i uprkos najboljim naporima Raša Limboa i republikanaca iz senata – današnji parovi, barem u SAD i ostatku razvijenog sveta, mogu da odluče koliko će dece imati – petoro, četvoro, troje, dvoje, jedno ili nijedno. Nekoliko novih knjiga bave se ovim pitanjem iz različite perspektive, i dolaze do iznenađujućih – neki bi rekli i alarmantnih – zaključaka.\nU knjizi „Zašto rađati decu?: Etička debata“ (MIT Press), Kristin Overol pokušava da na ovu odluku primeni striktno moralnu analizu. Overol, koja predaje filozofiju na Kraljičinom univerztetu u Ontariju, odbacuje ideju da je rađanje „prirodno“ pa da zbog toga ne zahteva opravdanje. „Ima toliko nagona u našoj biološkoj prirodi kojima ipak odlučujemo da se odupremo“, primećuje ona. Ako ćemo imati decu, trebalo bi da znamo razlog.\nNaravno, ljudi navode različite razloge za rađanje dece, i Overol ih razmatra jedan po jedan. Uzmimo tvrdnju da se dete rađa zbog samog deteta. To je naizgled samorazumljivo. Na kraju, dete lišeno mogućnosti da se rodi, pomoću neke „nolovske“ metode, gubi sve. Ono ne može da doživi nijedno zadovoljstvo koje život nudi – lizanje sladoleda, na primer, ili vožnju bicikla ili, za naprednije roditelje, seks.\nOverol odbacuje ovaj argument po dve osnove. Pre svega, nepostojeći ljudi nemaju moralna gledišta. (Ima beskonačno mnogo nepostojećih ljudi, i niko ne primećuje da se oni žale, zar ne?) Drugo, kada jednom prihvatite da treba da rodite dete kako biste uvećali ukupnu radost sveta, kako da znate kada treba prestati? Recimo da jedno dete koje liže sladoled predstavlja x količinu dodatnog zadovoljstva. U tom slučaju, dvoje dece predstavljaju 2x, četvoro dece 4x itd. Porodica sa osmoro dece možda može da priušti kupovinu sladoleda dvostruko ređe nego porodica sa četvoro dece. A gledano iz strogo utilitarističke perspektive, situacija bi bila još bolja ako roditelji samo nastave da ispumpavaju decu. Ako generalizujemo ovaj proces, svet bi se punio sa sve više i više ljudi koji vode sve lošije živote, sve dok se na kraju zadovoljstvo svakog pojedinca ne približi nuli. Ovaj reductio ad absurdum prvi je opisao britanski filozof Derek Parfit: u akademskim krugovima to je poznato kao Odvratni zaključak.\nOverol smatra da je većina drugih čestih opravdanja, filozofski gledano, na sličan način neodrživa. Neki ljudi obrazlažu odluku da imaju decu time što tako produžavaju porodično stablo ili genetsku liniju. Ali „da li je bilo čiji biološki sastav toliko dragocen da se mora nastaviti?“ pita Overol. Drugi kažu da građanin ima dužnost prema društvu da ga obnavlja. Takva obaveza, negoduje Overol, „napravila bi od žena reproduktivne kmetove“.\nNeki drugi tvrde da bi ljudi trebalo da rađaju decu kako bi imali nekog da o njima brine kad ostare. „Svako ko rađa decu zbog finansijske pomoći koju će mu ona navodno pružiti“, piše Overol, „verovatno je naivan.“\nNa kraju, mnogi kao razlog navode to što će ih roditeljstvo usrećiti. Ovde im dokazi, nažalost, ne idu u prilog. Istraživanja pokazuju da ljudi sa decom nisu ništa zadovoljniji svojim životom od ljudi bez dece. Štaviše, suprotni tas malo preteže: roditelji su manje srećni. U čuvenoj studiji objavljenoj 2004. u časopisu Science, nobelovac i psiholog Danijel Kaneman zamolio je devet stotina žena da rangiraju svoja doživljaje iz prethodnog dana. Žene su ocenile vreme koje su provele brinući se o deci kao manje prijatno od kupovine, jela, vežbanja, gledanja televizije, spremanja hrane i telefonskih razgovora. Jedna od malolobrojnih aktivnosti koje su ove žene smatrale manje prijatnim od brige o deci jesu kućni poslovi, to jest, sređivanje stana za decom.\nAli ništa od toga nije važno. Reprodukcija zbog interesa roditelja etički je neprihvatljiva. „Imati dete kako biste pomogli sebi predstavlja moralnu grešku“, piše Overol.\nDejvid Benatar, profesor na Univerzitetu u Kejptaunu, takođe se okreće filozofiji želeći da odredi idealnu veličinu porodice. Odgovor daje u naslovu svoje knjige „Bolje je uopšte se ne roditi: Šteta od dolaska na svet“ (Oxford). Knjiga je posvećena njegovim roditeljima, „iako su me doneli na svet“, i braći „čije je postojanje, iako po njih štetno, od velike koristi nama ostalima“. (Zanimljvo je zamišljati kako izgledaju porodična okupljanja Benatarovih.)\nBenatarov zaključak temelji se na ključnoj ali, po njegovom mišljenju, nedovoljno prepoznatoj asimetriji. Zamislite dva para, A i B. A su mladi, zdravi i bogati. Kad bi imali dece, mogli bi da im pruže sve najbolje – školu, odeću, elektronske igračke. Čak i pored toga, ne bismo rekli da par A ima moralnu obavezu da se reprodukuje.\nB su isto tako mladi i bogati. Ali pate od genetskog poremećaja, i kad bi imali dete, to dete bi strahovito patilo. Onda bismo rekli, prateći Benatarovu logiku, da par B ima etičku obavezu da ne rađa decu.\nSlučaj parova A i B pokazuje da zadovoljstvo i bol shvatamo različito. Zadovoljstvo koje propuštaju nepostojeća deca ne smatra se štetom. Međutim, izbegnuta patnja smatra se dobrom, čak iako je subjekat nepostojeći.\nA ono što važi za parove A i B u principu važi za sve. Čak i najbolji od svih mogućih života sastoji se od kombinacije zadovoljstva i bola. Da zadovoljstva nema – to jest, da život nikada nije ni započet – niko ne bi bio na gubitku. Ali svet jeste na gubitku zbog patnje koja je u njega nepotrebno uneta.\n„Jedna od implikacija mog argumenta jeste da je život pun lepih stvari i začinjen čak i najmanjom količinom ružnih – život potpunog blaženstva umrljan samo bolom jednog uboda igle – gori nego da uopšte nema života“, piše Benatar.\nOn priznaje da će mnogi čitaoci teško prihvatiti toliko „duboko uznemiravajuću tvrdnju“. Oni će reći da svoje postojanje smatraju blagoslovom, kao i postojanje svoje dece. Ali samo se zavaravaju. Nije ni čudo. Svako ko danas živi potomak je dugog niza ljudi koji su se reprodukovali. Evolucija tako naginje ka nekoj vrsti genetički upisanog optimizma. „Veća je verovatnoća da će se ljudi kod kojih postoji vera u reprodukciju razmnožavati i proslediti narednoj generaciji one odlike koji osobu približavaju takvim uverenjima“, primećuje Benatar.\nShvaćena ozbiljno, Benatarova logika vodi do nečega što bismo mogli nazvati konkluzivnim zaključkom. Kad bismo svi uvideli štetu koju izazivamo rađanjem dece i kad bismo je zaustavili, kroz stotinak godina svetska populacija bi bila svedena na nulu. Za Benatara, takav ishod treba priželjkivati. „Ljudi imaju nesrećnu odliku da su najdestruktivnija i najštetnija vrsta na zemlji“, piše on, „Količina patnje na svetu bila bi radikalno smanjena kad nas više ne bi bilo“. Kulture osetljivije na tragične dimenzije postojanja odavno su otkrile ovu istinu. Benatarov naslov poziva se na Sofoklovog „Edipa na Kolonu“, gde hor primećuje:\nNajbolje je ne roditi se,\nali kad jednom dođeš na ovaj svet,\nšto pre se vrati tamo odakle si došao.\nTakođe aludira na staru jevrejsku izreku: „Život je toliko strašan, da je bolje uopšte se ne roditi. Ko ima sreće? Niti jedan u sto hiljada.“\nKao Overol i Benatar, Brajan Kaplan smatra da ljudi treba ozbiljnije da razmišljaju o odluci da imaju decu. I Kaplan se oslanja na jednu akademsku disciplinu – u ovom slučaju na ekonomiju. Rezultat je knjiga „Sebični razlozi za rađanje više dece: Zašto se sjajni roditelji manje opterećuju i više zabavljaju nego što mislite“ (Basic).\nPrema Kaplanu, profesoru sa Univerziteta Džordž Mejson, glavna greška roditelja (ili budućih roditelja) je to što precenjuju sadašnjost. Ovo je česta greška. Radnici sa dvadeset i nešto ili trideset i nešto godina ne štede dovoljno za penziju jer im se čini da je to vreme daleko. Onda napune šezdeset, i odjednom se kaju što su toliko trošili na džipove i plazma televizore, a nisu ulagali u penzioni fond.\nKaplan priznaje da nekome možda ne bi odgovaralo da ima više dece ako već nema dovoljno vremena i resursa. Zar nije bolje omogućiti pristojno vaspitanje za jedno ili dvoje dece nego loše za troje ili četvoro? Tu je dobra vest, prema Kaplanu, sledeća: nije važno. On navodi razne studije o blizancima i usvojenoj deci, koje pokazuju da genetika ubedljivo potiskuje odgoj u svemu, od zdravlja i inteligencije do šansi da će dete kad odraste završiti u zatvoru. Nema potrebe da pazite koliko vaše dete jede pomfrit, ili da ga vozite na časove muzike, ili da ga vaspitavate da izbegava sukobe sa zakonom. Dokle god ga „ne držite zaključanog“, biće okej. Ili neće, već kako se zalomi.\nRoditelji koji shvate koliko je njihov trud beznačajan manje će se naprezati. Ovo bi, praktično, trebalo da smanji troškove rađanja, i po logici tržišta, da poveća primamljivost. „Ako su deca proizvod, potrošačka logika još uvek važi: kupujte više dok cene padaju“, piše Kaplan. U najmanju ruku, dodatna deca će na svet doneti više potrošača i više radnika: „Mnogi misle da nema više mesta za nekvalifikovane radnike u razvijenoj ekonomiji budućnosti, ali neko mora da radi te poslove.“\nBenatarovi saveti, ako se usvoje, doveli bi do izumiranja ljudskog roda. Kaplanovi vode u suprotnom pravcu: ka beskonačnom rastu populacije. On tvrdi da je ovo jedna od prednosti njegovog plana: „Veći broj ljudi znači više ideja, koje omogućavaju progres“. U svetu punom veselih predviđanja, ovo verovatno predstavlja najoptimističniju, ili ako hoćete, najskandalozniju tvrdnju.\nU „Plodovima filozofije“, Nolton se služio osnovnim matematičkim operacijama da prikaže problem konstantnog rasta populacije. Zamišljao je šta bi se desilo kad bi broj stanovnika na zemlji – u to vreme oko milijardu – nastavio da raste „bez kontrole“. Do devetsto tridesetih dostigao bi osam milijardi. Jedan vek kasnije, dostigao bi šezdeset četiri milijarde.\nOčekuje se da će svetska populacija dostići osam milijardi do 2025, to jest oko 95 godina kasnije nego što je Nolton predviđao. Niko normalan ne misli da bi taj broj mogao da dostigne 64 milijarde bez zastrašujućih posledica, osim možda nekolicine ekonomista.\nOdluka da li imati dete, ili još jedno dete, možda izgleda kao lična – odluka o tome koliko pelena hoćete da promenite kratkoročno ili koliko ćete rođendanskih čestitki kasnije dobijati. Ali posmatrati ovu odluku samo iz takve perspektive znači, kao što Kaplan ističe u naslovu svoje knjige, biti sebičan. Šta god mislili o zaključcima koje izvode Overol i Benatar, teško je ne složiti se sa njima da je odluka o rađanju deteta etička. Kada određujemo veličinu svoje porodice, svako od nas zapravo skromno doprinosi izgledu budućeg sveta. I to ne radimo samo za sebe i svoju decu, nego i za decu svih ostalih.\nThe New Yorker, 09.04.2012.\nURL to article: https://pescanik.net/argumenti-protiv-dece/


Viktor Ćobotaru (na slici levo) i Florin Buhućanu na gej prajdu održanom u Bukureštu u junu.\nPripremila: Alison Mutler, prevele: Sonja Gočanin i Gordana Ćosić\nTo je trebalo da bude najsrećniji napredak u njihovoj petogodišnjoj vezi.\nAli kada su Florin Buhućanu i Viktor Ćobotaru otišli u martu u opštinu, u glavnom gradu Rumunije Bukureštu, da se prijave za licencu za brak, doživeli su najneprijatniji mogući prijem.\nUz pratnju advokata i predstavnika LBGT (lezbejske, biseksualne, gej i transrodne) grupe Accept, dvojica muškaraca bili su očekivano nervozni budući da istopolna partnerstva nisu priznata u Rumuniji.\nParu se pridružio još jedan istopolni par koji je podneo zahtev za licencu za brak, pa su se četvorica muškaraca nadala da će, i ako njihovi zahtevi budu odbijeni, bar biti tretirani sa poštovanjem i na profesionalan način.\nIsprva je službenica pogrešno razumela situaciju i pretpostavila da se radi o zahtevu za heteroseksualni brak.\nAli kada je postalo jasno da se zahtev odnosi na istopolne parove, uzviknula je – Štaa!? i optužila ih da planiraju da tuže opštinu, da namerno provociraju i da će ona ostati bez posla, rekla je izvršna direktorka organizacije Accept Teodora Jon-Rotaru.\nUsledio je vrlo naporan, trosatni razgovor gde je službenica optužila advokata da namerno obmanjuje te muškarce i da ne zna zakon.\n"Osećao sam se potpuno poniženo", rekao je Niku, jedan od partnera, koji je tražio licencu za brak.\n"Kao građanin Rumunije ja mogu da podnesem zahtev za bilo šta i to mora da bude obrađeno na adekvatan način", rekao je.\nU nedeljama nakon incidenta, sedam rumunskih parova pridružilo se tužbi protiv države Rumunije, a tužba je podneta Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu. U tužbi se navodi da vlada krši Evropsku konvenciju o ljudskim pravima jer im negiraju pravo na "privatan i porodičan život".\nŠta više, navode da zabrana istopolnih brakova u Rumuniji predstavlja akt diskriminacije države prema njenim građanima.\n"Ova epizoda nam je dala snage da se borimo protiv države Rumunije", kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) Radu, Nikov partner.\nRumunija je dekriminalizovala homoseksualnost 2002. godine, pet godina pre nego što se pridružila Evropskoj uniji (EU).\nI pored toga, istopolni parovi se i dalje suočavaju sa raširenim predrasudama i diskriminacijom u rumunskom konzervativnom društvu u Istočnoj Evropi koje broji 19 miliona stanovnika.\nKao i EU članice Poljska, Slovačka, Bugarska, Litvanija i Letonija, Rumunija ne priznaje istopolne brakove, pa čak ni građanska partnerstva koja su prepoznata u drugim državama.\nIstraživanje koje je u novembru i decembru sproveo Rumunski institut za evaluaciju i strategiju pokazuje da homofobija u ovoj državi cveta: tri četvrtine ispitanika u istraživanju kažu da ne veruju homoseksualnim osobama, 59% ne bi prihvatilo rođaka koji je gej orijentacije, 52% se ne bi družilo sa osobom istopolne orijentacije.\nIako postoje znaci prihvatanja istopolnih parova u nekim krugovima, rumunske vlasti nisu učinile mnogo na promovisanju njihovog prihvatanja ili debate, a u nekim slučajevima učinili su upravo suprotno pod uticajem moćne Rumunske pravoslavne crkve koja se protivi istopolnim partnerstvima.\nViše od 85% populacije su vernici Rumunske pravoslavne crkve.\nRumunsku pravoslavnu crkvu vodi patrijarh Daniel koji se protivi istopolnim vezama.\nCrkva, druge hrišćanske denominacije, kao i vodeći političari u Rumuniji podržali su referendum u oktobru 2018. kojim je traženo redefinisanje braka kao zajednice muškarca i žene.\nTo bi zamenilo sadašnje odredbe u ustavu koje nisu rodno određene, a za koje su konzervativne organizacije koje se bave porodicom upozoravale da mogu otvoriti prostor za legalizaciju istopolnih partnerstava.\nEvangelistička crkva Avgustove konfesije, protestanstska grupa nemačkog govornog područja u Rumuniji, bila je jedina verska grupa koja se protivila referendumu nazvavši ga "anti-EU" i ističući da je brak već definisan građanskim zakonom.\nOdluka vlasti da održi ovaj referendum alarmirala je Brisel, a prvi potpredsednik Evropske komisije Frans Timermans podsetio je Bukurešt na obaveze koje se odnose na poštovanje ljudskih prava.\nNekadašnji lider vladajuće Socijaldemokratske partije Liviju Dragnea:"Rumunski građani uznemireni pričama o muškarcima koji 'sklapaju brak sa životinjama' u drugim zemljama"\nMeđutim, tadašnji lider vladajuće Socijaldemokratske partije Liviju Dragnea rekao je da je referendum bio neophodan jer su rumunski građani bili uznemireni pričama o muškarcima koji "sklapaju brak sa životinjama" u drugim zemljama. Drugi političari naveli su da, ako Rumunija ikada legalizuje istopolne zajednice, gej muškarci će moći da usvajaju decu.\nMnogi istopolni parovi su se plašili i pomisli na to da referendum uspe.\n"Spakovao sam naše stvari i bio spreman za polazak", rekao je Radu, IT stručnjak koji je u vezi sa Niku već 15 godina. Obojica su insistirali da koriste pseudonime kako bi zaštitili svoj identitet i jer se još uvek nisu "autovali" i otkrili svoju vezu porodici i kolegama.\nRadu je rekao uoči glasanja da je "na televiziji bilo ljudi iz (krajnje desne) partije Nove desnice. Mislio sam da se vraćamo u 1940-te godine, kada su Jevreji, Romi i homoseksualci bili proganjani".\nAli zapaljivi anti-gej govori političara u zemlji očigledno nisu uspeli da uplaše Rumune.\nNa kraju, samo 20,4 odsto birača je glasalo, što je znatno ispod 30 procenata koliko je bilo potrebno da bi se referendum smatrao validnim. Grupe za prava homoseksualaca i liberalniji Rumuni pozdravili su odbacivanje referenduma u zemlji.\nRadu je odbacivanje referenduma nazvao "velikim iznenađenjem i olakšanjem".\nJedne večeri, Radu je jeo kiselu supu sedeći pored svog partnera u zabačenom uglu jednog restorana u Bukureštu. Ali par se suzdržavao da se drži za ruke ili pokaže bilo kakav znak naklonosti, razmišljajući o tome kako su marginalizovani u društvu.\n"Umesto da me zaštiti, država Rumunija je stvorila atmosferu lažnog straha", rekao je Radu, dodajući da se on i Niku i dalje plaše da će biti otkriveni, šikanirani i na kraju prisiljeni da napuste Rumuniju.\nU teoriji, Rumunija bi trebalo da ide ka legalizaciji istopolnih partnerstava.\nViktor Ćobotaru: "Čuo sam (službenika u pošti) kako kaže ‘onaj homoseksualac traži poštu svog partnera’. To je bilo ponižavajuće pred svim onim ljudima tamo"\nIstaknuta presuda Evropskog suda pravde iz juna 2018. godine kaže da zemlje ne mogu koristiti nezakonitost istopolnih brakova kako bi sprečile nekog građanina Evropske unije da dovede svog supružnika koji nije iz EU da živi s njim, što je dalo gej aktivistima nadu.\nMeđutim, malo se toga promenilo uprkos nejasnim obećanjima rumunskih političara o legalizaciji istopolnih partnerstava, što su već učinile 23 članice EU.\nRumunska pravoslavna crkva u velikoj meri stoji iza opiranja tamošnje vlade da usvoji više prava za istopolne parove.\nCrkveni zvaničnici su nedavno pozvali na zabranu pozorišne predstave sa gej tematikom, tvrdeći da se predstava ruga religioznim osećanjima i šalje "tendenciozno bogohulnu" poruku. Tvrdili su da bi organizatori predstave trebalo da budu optuženi prema zakonu iz 2006. godine koji zabranjuje "versku klevetu" ili "javnu uvredu religijskih simbola".\nOrganizatori predstave insistirali su na tome da nisu nameravali da omalovažavaju hrišćanstvo, već su umesto toga uperili prstom na "verske ekstremiste" i "lažnu religioznost" koju neki koriste za napad na ugroženu LGBT zajednicu.\nOtvoreni gej parovi poput aktivista Buhućanu i Ćobotaru, studenata rodnih i političkih nauka, su ekstremno neobični slučajevi u Rumuniji, gde većina LGBT parova svoje veze drži u tajnosti.\nMeđutim, par kaže da zakonska diskriminacija utiče na njihov svakodnevni život jer ne postoji priznavanje ili zaštita istopolnih porodica.\nTo se odnosi na situacije poput one kada Ćibotaru nije mogao da podigne poštu svog partnera, uprkos tome što dele istu adresu, ili činjenice da par nije mogao da podigne zajednički kredit. Jednako frustrirajuće je ukoliko je jedan od njih ozbiljno bolestan, drugi nema mogućnost da ga u sklopu uže rodbine poseti na intenzivnoj nezi.\nA ukoliko jedan od njih umre, partneru neće biti omogućeno da identifikuje telo u mrtvačnici niti da dobije pomoć oko sahrane, jer se po zakonu takav par ne smatra porodicom.\n"Ne mogu da pokupim paket (za Buhućanu) u pošti, jer mi nismo porodica, ali će zato dozvoliti da poštu podigne nečija svekrva", rekao je Ćibotaru, koji ima 31 godinu.\n"Čuo sam (službenika u pošti) kako kaže 'onaj homoseksualac traži poštu svog partnera'. To je bilo ponižavajuće pred svim onim ljudima tamo".\nMartovska poseta gradskoj opštini za dobijanje dozvole za brak bila je prvi korak u sklopu pravne akcije parova, kako bi pokazali pravnu diskriminaciju sa kojom se istopolni parovi suočavaju u Rumuniji.\nDirektorka grupe "Accept", Teodora Jon-Rotaru rekla je da očekuje još više parova da se priključe tužbi.\nSamo Buhućanu i Ćobotaru su se do sada složili da njihova imena budu korišćena u tužbi, dok ostali parovi žele da ostanu anonimni iz straha da će biti progonjeni kao LGBT osobe.\nLjudi kažu da promena mora da dođe i iz društva, ukazujući na vodećeg člana Socijaldemokratske partije, koji je nedavno rekao da ne postoji "društvena potreba" da se legalno priznaju istopolna partnerstva.\n"Ostao sam u senci (toliko dugo) i nikoga nisam uznemiravao", žalio se Radu. "Moja je greška što nikada nisam zahtevao svoja prava. Društvo nema hrabrosti da zauzme stav - ljudi ostaju neutralni".\n"Živimo svoje živote u tajnosti i to nije pošteno", nastavio je. "Moramo zahtevati više ali ja ne znam koje će biti posledice toga. "\n"I uplašen sam".\nMoguće žrtve 'antigej čistke' u Čečeniji?\nProblemi sa kojima se LGBT parovi u Rusiji suočavaju\nBiti gej na Krimu\nCrna Gora, gej raj za migrante?\nTurska zabranila Paradu ponosa u Istanbulu\nViše od 400.000 ljudi na Paradi ponosa u Madridu\nViše hiljada ljudi na paradi ponosa u Kijevu\nOdržana parada 'Ponos Srbije' u Beogradu\nBolsonaro kritikovao Vrhovni sud zbog gej prava\nVatikan odbacio ideju o izboru ili promjeni pola


Милена Павловић: Усудила сам се да станем оцу уз раме\nMilena Pavlović: Usudila sam se da stanem ocu uz rame\nNOVELA Živojina Pavlovića “Raslo mi je badem drvo”, u režiji i dramatizaciji njegove kćeri Milene, premijerno će biti izvedena na dan kada nas je pre dve decenije napustio slavni reditelj crnog talasa, pisac i slikar: 29. novembra u Beogradskom dramskom. Iako je na pozorišnoj sceni do sada izvedeno više od deset predstava s njenim rediteljskim potpisom, novom zadatku pristupila je s posebnom ljubavlju i odgovornošću:\n– Tragala sam za delom i temom koja je najbliža mom biću i pozorišnom izrazu – objašnjava Milena Pavlović zašto se odlučila baš za ovaj naslov iz očevog bogatog književnog opusa. – Intelektualno društvo i građanska klasa danas, na neki način, izumiru ili “evoluiraju” u neku drugu formu. Izvesna paralela se može povući s dobom o kojem on piše, vremenu pred Drugi svetski rat.\nU središtu priče je Blagoje, student sa sela, koji dolazi u bogatu kuću Dimitrija Balabanovića, prihvaćen kao član porodice. U njoj stiče manire, ali uprkos fizičkom i mentalnom preobražaju, postaje beskrupulozni rival svom uzoru.\n– Žika u noveli menja fokus i svoju oštricu ne usmerava na predstavnike buržoazije već na došljaka, punog ambicija, koji ne bira sredstva da dođe do cilja. I u tome je sličnost s našim dobom. Uvek je stajao u odbranu sirotinje i ljudi s margine, dok u ovoj noveli ima kritički stav upravo prema tom sloju, stavljajući do znanja da svaki novčić ima dva lica… “Raslo mi je badem drvo” nastalo je 1988. godine, u vreme kada je već počeo raspad Jugoslavije. Predvideo je promene koje će se desiti i činjenicu kako se komunistička ideja, kakva god da je bila, počela da izvitoperuje i menja svoju početnu doktrinu. Uočio je raslojavanje društva, početak urušavanja kulture i opšteg sistema vrednosti.\nRediteljka podseća da o surovim okolnostima vremena o kojem piše, svedoče i reči junaka Dimitrija: “Mašta ili život? Mašta te uljuljkava, život je borba pesnicama – suparnika moraš gledati u oko da predvidiš njegov sledeći pokret. A suparnik je svako, mon ami…”\nPremijerno izvođenje ovog naslova biće trinaesta režija naše sagovornice, koja je na scenu postavljala klasične, savremene i dečje komade. Ipak, trebalo je da prođu dve decenije da se odvaži i režira neko od očevih dela:\n– Ja se sada i prvi put suočavam sa njegovim delom, jer imam hrabrosti da stavim do znanja koliko mi znači i usudim se da stanem s njim, rame uz rame. U početku sam odbijala da se bavim Živojinovom umetnošću iz želje da mi bude samo otac. Potom mi je trebalo vremena da svu veličinu i “količinu” njegovog rada i dara, pa i povezanosti s velikim brojem značajnih i manje značajnih ljudi, prihvatim kao deo sopstvenog života. A onda, da bez opterećenja i strahopoštovanja, jednostavno i normalno, pristupim samom delu. Verujem da zahvaljujući ličnom i profesionalnom iskustvu, sada prilazim s “manje povreda” nego što bi to bilo pre osamnaest godina kada sam prvu predstavu postavila na scenu.\nMilena dodaje da je rad na ovoj predstavi bio lekovito iskustvo, pa su i mnoge rane zadobijene tokom života zacelile:\n– Prolazila sam, u međuvremenu, kroz mnoge lične i umetničke teškoće, glumačke i rediteljske. Trebalo mi je i zrelosti da obema nogama stanem na zemlju.\nDa su se pred njom veoma rano našli veliki izazovi i zadaci, svedoči činjenica da je prvu veliku ulogu s kojom je stekla popularnost (Marina u filmu “Mi nismo anđeli”) ostvarila sa dvadeset, a diplomirala je već sa dvadeset jednom godinom u klasi profesora Arse Jovanovića!\n– U današnje vreme to bi neko mnogo bolje iskoristio. Mladi glumci sada svoju karijeru više zasnivaju na popularnosti nego na radu i usavršavanju… Lično, u ovim godinama sam najsigurnija u sebe i najopuštenije stvaram. Počela sam s glumom, nastavila s režijom, jednu predstavu sam producirala, a savladala sam i “Instagram” – kaže sa prepoznatljivim, širokim osmehom Milena. – Mogu slobodno da kažem da prepoznajem sve segmente pozorišne predstave, od ideje do realizacije.\nA na pitanje kako se oseća pred ovu, za nju ipak posebnu premijeru, odgovara:\n– Imam malu tremu, ali u isto vreme i sigurnost da smo svi dali sve od sebe, uradivši predstavu dostojnu samog datuma i Žikinog dela.\nNEKI od najpoznatijih rediteljskih naslova naše sagovornice su “Pijanista”, “Gospođica Julija”, “Troje”, “Ljubav itd”, “Tajni dnevnik Virdžinije Vulf” i “Luna park”. Svi ovi naslovi, uglavnom su realizovani na sceni njene matične kuće, Beogradskog dramskog:\n– Ipak, mislim da me svi još nisu prihvatili kao reditelja. Verovatno zato što misle da im “uzimam” prostor, ali bi to moglo da se kaže i za svaku glumačku ulogu. S druge strane, manje mi daju da igram zato što sam počela da se bavim režijom. Ljudi su skloni da sve svrstavaju u neke fioke…


Ustavni nacionalizam i integracije - Nedim Jahić - Peščanik\nNakon više od sedamdeset godina zajedničke države, u kojoj su zajedno prošli sve vrste totalitarnih režima od monarhije, preko fašizma, komunizma, Južni Slaveni su počeli da se mrze tek sa pojavom demokratije. Sa slobodom su došle brojne istine, ali i brojne iluzije. Snažni vjetar nacional-šovinizma je iščupao iz korijena svaki element bratstva i jedinstva, a samu pomisao na Jugoslaviju u mnogim svojim frakcijama učinio ‘tamnicom naroda’. Nova politika je pregazila sve dobre i loše strane bivšeg sistema, zavodeći novi poredak u sve sfere društva.\nGodine koje su dolazile značile su izgradnju novih političkih institucija, novih vrijednosti koji će se štititi, pa samim tim i ustav kao najviši pravni akt države kojim se postavljaju temelji za politički i pravni poredak. Najzanimljiviji za posmatranje se čine ustavi Republike Hrvatske, Bosne i Hercegovine te Republike Srbije, kao država regiona, koje su proizašle iz Jugoslavije, prolaze tranziciju, a bar zvanično za cilj imaju evropske integracije, odnosno ulazak u EU i NATO.\nSa evropskim vrijednostima i jednakosti svih građana, Srbija je jasno raskrstila već u prvom članu:\nUSTAV REPUBLIKE SRBIJE ČLAN 1.\n„Republika Srbija je država SRPSKOG NARODA i svih građana koji u njoj žive, zasnovana na vladavini prava i socijalnoj pravdi, načelima GRAĐANSKE DEMOKRATIJE, ljudskim i manjinskim pravima i slobodama i pripadnosti EVROPSKIM PRINCIPIMA I VREDNOSTIMA.“\nKako pravnoj tradiciji Srbije nije strana kontradiktornost u najvišim pravnim aktima i prepisivačka vještina onih kojima je povjerena izrada istog (poput Srpskog građanskog zakonika Jovana Hadžića iz 19. stoljeća), ni ovakav član nije neko veliko iznenađenje. Evropske principe, građansku demokratiju i isticanje jednog naroda prikazujući njegove pripadnike ‘građanima prvog reda’ u odnosu na ostale, u stanju su spojiti samo balkanski pravnici u svojim fanatičnim pokušajima stvaranja ‘vječnih ustava’ za ‘vječne’ i ‘nebeske’ narode kojima pripadaju. Možda bi ovdje mogli shvatiti poziciju srbijanskih ustavotvoraca, budući da je navedeni član ispisan u noćima pred buru, u vremenima zablude da će isti imati neki značaj u presudnom boju za Kosovo.\nDa se najveći balkanski promašaji obično napišu u velikim historijskim trenucima, potvrđuje i Ustav Bosne i Hercegovine (donesen kao aneks 4 Dejtonskog mirovnog sporazuma) sa svojom preambulom:\nUSTAV BOSNE I HERCEGOVINE PREAMBULA\n„Podsjećajući se na Osnovna načela usaglašena u Ženevi 8. 9. 1995. godine i u Njujorku 26. 9. 1995. godine, BOŠNJACI, HRVATI I SRBI, kao konstitutivni narodi (u zajednici s ostalima), i građani Bosne i Hercegovine ovim utvrđuju Ustav Bosne i Hercegovine:“\nOvdje imamo još jedan primjer tipičnog evropskog promašaja, u kojem su svi građani jednaki, s tim da ispred imamo tri naroda. Kontradiktornost se nastavlja kada se preambulom određena kao etnokratska država krene dičiti nediskriminacijom:\nUSTAV BOSNE I HERCEGOVINE ČLAN 2. – TAČKA 4.\n„Uživanje prava i sloboda, predviđenih u ovom članu ili u međunarodnim sporazumima navedenim u Aneksu I ovog Ustava, osigurano je svim licima u Bosni i Hercegovini bez diskriminacije po bilo kojem osnovu kao što je spol, rasa, boja, jezik, vjera, političko i drugo mišljenje, nacionalno ili socijalno porijeklo, povezanost sa nacionalnom manjinom, imovina, rođenje ili drugi status.“\nUtopistička tačka topljenja je zaključena, posebno kada govorimo o zemlji u kojoj se izbor za ključne pozicije poput one člana Predsjedništa BiH ili predstavnika u Domu naroda bazira na etničkoj pripadnosti (i to isključivo tri ‘poželjne’ etničke skupine). Na nižim nivoima stanje nije bolje, već je mnogo gore, budući da paralelizam prava tri konstitutivna naroda prestaje, a sve prerasta na isključivi etnički eksluzivitet jednog, ovisno o kojem se dijelu zemlje radi.\nU Ustavu Republike Hrvatske stvari idu dalje, pa se član 10. – stav 2., može tumačiti kao pokrivanje interesa pripadnika jedne isključive etničke grupe čak i u drugim zemljama:\nUSTAV REPUBLIKE HRVATSKE ČLAN 10. – STAV 2.\nU ovoj rečenici se jasno pravi razlika u odnosu na odrednicu ‘hrvatskog državljanina’, koji se spominje kao takav u drugim pitanjima ustavom zagarantirane zaštite. Nameće se kao ustavno pravo Republike Hrvatske da se miješa u politiku i unutrašnja pitanja drugih država, s ciljem zaštite ne svojih građana, već isključivog etničkog korpusa, za kojeg se očigledno čak ni ne mora vezivati hrvatsko državljanstvo.\nU slučaju Ustava RH gdje se u temeljnim odredbama ne imenuju ekskluzivne etničke grupe, jasno se stvara drugi nacionalistički koncept kroz izjednačavanje etničkog i državnog identiteta pojedinaca. Samim tim se ideja stvaranja i ovog Ustava svodi na istu promašenu kvazi-građansku, a u suštini etnonacionalističku ideologiju.\nNacionalizam, rušenje evropskih i građanskih vrijednosti, su iskazani ne samo u toj dominaciji neke etnije, već se ide i dalje. Pa tako jedan član Ustava Republike Hrvatske može vrlo lako zatvoriti vrata Evropske Unije drugim južnoslavenskim-balkanskim državama. Naime, za slučaj da Hrvatska postane članica prije država koje potpadaju pod spomenuti opis, te tako dođe u mogućnost da rukovodeći se svojim Ustavom odlučuje o prihvatanju istih u evropsku porodicu, na dnevni red stupa ustavna zabrana, poznatija kao stav 2. člana 141.:\nUSTAV REPUBLIKE HRVATSKE ČLAN 141. – STAV 2.\nKada posmatramo sve druge citirane stavove iz tri ustava, svi izgledaju bezazleno u odnosu na ovu izričitu zabranu koja stoji, od 1997. godine, u Ustavu Republike Hrvatske. Nejasno definirna terminologija otvara vrata brojnim pitanjima, koja nisu toliko pogubna po Hrvatsku, koliko mogu biti po druge bivše jugoslavenske republike.\nRadna grupa koja je radila na izmjenama Ustava 2000. godine je zaključila da ovaj član nije smetnja za integraciju Republike Hrvatske u Evropsku Uniju, pa samim tim ga ne treba ukinuti. Naravno, isti se nisu bavili pitanjem ustavnosti neke buduće odluke da Hrvatska digne ruku za ulazak Bosne i Hercegovine ili Srbije, ali ni pitanjem da li je EU kao sveukupna cjelina znači i ‘nešto što bi moglo dovesti do obnavljanja zajedništva’ unutar iste sa Slovenijom koja je već članica, kao jednom od omraženih ‘jugoslovenskih država’.\nOčigledno je da nacionalistička ideologija na kojoj se baziralo kreiranje sva tri spomenuta ustava utvrđeno stoji u brojnim dijelovima istih. Ako raznorazne evropske komisije imalo ozbiljno prostudiraju najviše pravne akte ovih država, isti će biti trajna smetnja za njihovu integraciju u evropsku porodicu, zbog jasnog odstupanja od osnovnih principa modernog građanskog društva.\nKrajnji zaključak ove analize koja se može izvršiti samo na osnovu čitanja ustava tri spomenute države, govori nam mnogo o snažnom nacionalizmu, realnoj nejednakosti građana u samoj normi, ali i stravičnom otporu prema nekoj novoj državi bratstva i jedinstva, nesvjesni da je to upravo Evropska Unija, koja za sve predstavlja krajnji cilj.\nNedim Jahić, 1989, student druge godine Pravnog fakulteta u Sarajevu, aktivist Inicijative mladih za ljudska prava, te građanski aktivist i idejni tvorac projekta Združena Komuna


PROGRAMSKI DEO BUDŽETA ZA 2017. (8-10)\nPROGRAM 8. PREDŠKOLSKO OBRAZOVANJE\nKod ovog programa obuhvaćeno je funkcionisanje predškolskih ustanova kako bi se ostvario obuhvat predškolske dece u vrtićima. Program sprovodi Predškolska ustanova Užice kroz programsku aktivnost: funkcionisanje predškolskih ustanova. Kroz ovaj program obuhvaćena je programska aktivnost funkcionisanja predškolskih ustanova u iznosu od 336.500.000 dinara i projekat donacija za nabavku opreme i opremanje novog vrtića u iznosu od 28.897.951 dinara. Ukupno je predviđeno za ovaj program Predškolskog obrazovanja 365.379.951 dinara i 8.070.000 dinara sopstvenih prihoda ustanove.\nSvrha ovog programa je dostupnost osnovnog obrazovanja svoj deci sa teritorije grada u skladu sa propisanim standardima kroz funkcionisanje osnovnih škola kako bi se ostvario potpuni obuhvat osnovnim obrazovanjem i vaspitanjem i unapređenje dostupnosti osnovnog obrazovanja. Program sprovode osnovne škole na teritoriji grada Užica.\nU sprovođenju programa Osnovno obrazovanje primenje se Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja.\nZa ovaj program planirana su sredstva u iznosu od 115.134.528,00 dinara, za funkcionisanje 11 osnovnih škola na teritoriji grada Užica, kao i Regionalnog centra za usavršavanje prosvetnih radnika.\nSvrha ovog programa je dostupnost srednjeg obrazovanja svoj deci sa teritorije grada u skladu sa propisanim standardima kroz funkcionisanje srednjih škola kako bi se ostvario potreban obuhvat srednjoškolskim obrazovanjem i unapređenje dostupnosti srednjeg obrazovanja. Program sprovode srednje škole na teritoriji grada Užica. I ovde se u sprovođenju primenjuje Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja.\nZa ovaj program planirana su sredstva u iznosu od 78.291.950,00 dinara, za funkcionisanje 6 srednjih škola na teritoriji grada Užica.\nNARODNO POZORIŠTE UŽICE DOBITNIK ZNAČAJNOG PRIZNANJA KULTURNO – PROSVETNE ZAJEDNICE\nDONACIJA ŠVAJCARSKE ORGANIZACIJE “STVAR SRCA” OSNOVNOJ ŠKOLI “SAVO JOVANOVIĆ SIROGOJNO”


NOVI PROBLEMI ZA VOZAČE U SRBIJI: Evro 3 I 4 teško do REGISTRACIJE? (INFO) | DNEVNE\nNOVI PROBLEMI ZA VOZAČE U SRBIJI: Evro 3 I 4 teško do REGISTRACIJE? (INFO)\nFoto ilustracija: Dnevne\nOvo predviđaju nove odredbe Pravilnika o podeli motornih i priključnih vozila.\nTaj akt je stupio na snagu 5. jula 2018. godine, ali je primena propisa koji se odnose na merenje izduvnih gasova odložena do 5. jula ove godine.\nNeki stručnjaci smatraju da će najteže tehnički pregled proći starija vozila sa “evro 3” i “evro 4” standardom. Drugi ističu da se ne može praviti takva generalizacija, već da će najveći problem imati automobili koji su prešli više stotina kilometara, kao i oni koji nisu održavani.\n– Granice koje su postavljene novim propisom za merenje emisije izduvnih gasova, vozila sa “evro 3” i “evro 4” standardom teško će moći da preskoče – ističe profesor Vujanić za “Novosti”. – Automobili treba da zadovolje tehničku ispravnost i kriterijume prema kojima su proizvedeni i prodati, a ne mogu se propisivati stroži uslovi od tih. Ali ima mnogo onih koji ne ispunjavaju ni te fabrički predviđene uslove, jer neće da održavaju svoje vozilo.\nAko je motor ispravan, onda na kvalitet izduvnih gasova znatno utiču katalizator i GPF filter kod “benzinaca” i DPF filter kod “dizelaša” (filteri za prečišćavanje čađi).\nMeđutim, ovi delovi nisu bili obavezni od početka proizvodnje vozila sa “evro 3” i “evro 4” standardom, tako da ih neki nemaju, dok ih svi sa normom “evro 5” i “evro 6” imaju.\nVažno je održavanje automobila, redovno čišćenje katalizatora i filtera – objašnjava Vujanić. – Ali, mnogi skinu DPF filter kada ne radi dobro. Zavisno od modela njegova cena je od 500 do 800 evra plus ugradnja. Za auto koji vredi oko 2.000 evra, vlasnika će koštati više od 1.000 evra da stavi filter.\nAleksandra Nikolić, direktor tehničkog pregleda u jednom od najvećih auto-centara u Srbiji, smatra da je osnovni problem novih propisa što kategorizacija nije napravljena prema evro standardu i godini proizvodnje, već prema datumu kada je vozilo prvi put registrovano u Srbiji.\n– Automobili koji su registrovani posle 1. marta 2014. moraće da ispune više nego duplo strože normative koji se odnose na emisiju izduvnih gasova, od onih koji su uvezeni pre tog datuma – objašnjava Nikolićeva. – Prilikom merenja “dimnosti” kod dizelša, granica za ona registrovana pre marta 2014, u zavisnosti od njihove snage, iznosi od 2,44 do 3,22 merne jedinice, a za automobile uvezene posle tog datuma, taj nivo je 1,5 mernih jedinica.\nOna, kao i profesor Vujanić, smatra da će nove kritirijume teško moći da zadovolje starija vozila, sa “evro 3” i “evro 4” standardom. Ostali naši sagovornici ističu da se ne može praviti takva generalizacija. Slobodan Valdevit, iz Nacionalne asocijacije tehničkih pregleda, kaže da nije ključno godište automobila već amortizacija:\n– Kod nivoa emisije izduvnih gasova, suština je u pređenoj kilometraži, a ne da li je vozilo starije ili mlađe. Ima novih vozila koja su prešla 200.000 kilometara, a ima i starih koja su malo vožena.\nBranislav Grković, portparol sajta “Polovni automobili”, ocenjuje da je novi propis nelogičan i ističe da nije pošteno da u situaciji kada dva vozača imaju identično vozilo, jedan mora da prođe strože uslove na tehničkom pregledu samo zbog trenutka registracije. On smatra da će najviše biti pogođeni vlasnici koji nisu održavali svoje automobile.\n– Ima vozila koja su prešla veću kilometražu pa su u izvanrednom stanju, a ima i onih sa manje pređenih kilometara koja su mehanički lošija zato što nisu održavana – tvrdi Grković.\nAEKSANDRA Nikolić navodi primer da je Agencija za bezbednost saobraćaja nedavno izdala uverenje za uvoz automobila iz 2007. godine, sa “evro 4” standardom.\n– U tom dokumentu je zabeležen njegov nivo emisije izduvnih gasova i jasno je da taj automobil neće moći da zadovolji kriterijume koji će važiti od jula – ističe Nikolićeva. – Isto to vozilo, koje je prošlo Agenciju i tehnički, od polovine ove godine tretiraće se kao neispravno.\nZA primenu novih propisa koji se odnose na emisiju izduvnih gaosova, čija primena treba da počne od jula ove godine, najviše su zainteresovani uvoznici automobila i oni vrše pritisak – smatra profesor Milan Vujanić. – Njima je cilj da ne mogu da se registruju vozila sa “evro 3” i “evro 4” standardom, da se iz igre izbaci velika količina vozila, i da onda mora da se kupuje “evro 5” i “evro 6”.\nDnevne.rs, E. B. TALIJAN, Novosti


Zavičaji Pavla Ugrinova - Zrenjanin i Mol čuvaju velikana od zaborava\nZavičaji Pavla Ugrinova – Zrenjanin i Mol čuvaju velikana od zaborava\nObjavljeno 13.05.2018. u 13h\nProšlo je duže od deset godina od kada je preminuo književnik Pavle Ugrinov, u građanskom životu upisan kao Vasilije Popović, a zaborav je (pre)brzo počeo da udaljava njegovo delo i ukupan umetnički značaj od kulturne i ukupne javnosti. Ta tendencija „nestajanja“ je naročito primetna u novim generacijama, što je zaista zabrinjavajuće jer mi nismo dovoljno velika kultura da se olako i prebrzo odričemo svojih velikana. Pogotovo onih koji su još u dohvatu generacijskog pamćenja.\nNjegov impozantan opus romana, proza, sećanja, memora, jeste prisutan u bibliotekama. U školskom sistemu je jedva zastupljen, dok sasvim izostaju naučna, prigodna ili jubilarna obeležavanja značajnih datuma iz njegove bibliografije. Odsustvo percepcije ovog pisca iz javnog diskursa deluje kao pogrešno i neutemeljeno, pogotovo kada se ima u vidu da je veliki deo njegovih ostvarenja i danas veoma moderan, sadržinski, ali i formom i formatom aktuelan.\nU nameri da u svojim mestima, koje je Ugrinov označio kao svoje zavičaje, Mol kao rodni, a Zrenjanin, koji se tada zvao Petrovgrad, kao onaj u kome je stasao i oformio se kao ličnost i umetnik, obeleže njegov život i boravak, što bi istovremeno trebalo da posluži kao zamajac povratka dela ovog značajnog pisca na savremenu kulturnu scenu Srbije, Gradska narodna biblioteka „Žarko Zrenjanin“ iz Zrenjanina, i udruženje „Mol u srcu“ pre izvesnog vremena započeli su prigodne aktivnosti.\nNe tako davno održani su i prvi promotivni književni programi, u Zrenjaninu i Molu, posvećeni obeležavanju uspomene na Ugrinova i njegovo delo. Akciju su započeli direktor zrenjaninske Biblioteke Milan Bjelogrlić, književnik Zoran Slavić, dok je u Molu organizator bio predsednik udruženja „Mol u srcu“ Slavko Kos. U realizovanje ovog poduhvata svestrano se uključila i „Agora“, izdavač velikog broja knjiga Pavla Ugrinova, odnosno Nenad Šaponja, glavni urednik te izdavačke kuće.\nJedan od održanih književnih programa\nPosle uspeha ovih književnih susreta, predstavnici dvaju zavičaja Pavla Ugrinova, dogovorili su naredne korake koji bi trebalo da učvrste nastojanja da se delo ovog značajnog srpskog književnika vrati u „živu“ tradiciju. Pored ustanovljavanja svakogodišnjih književnih manifestacija u Zrenjaninu i Molu, u nameri je ustanovljavanje ulica sa imenom Pavla Ugrinova u oba grada (u Beogradu, na Paliluli, već postoji istoimena ulica), i osnivanje Fondacije Pavle Ugrinov, u saradnji sa Srpskom Akademijom nauka i umetnosti, čiji je Ugrinov bio član.\nOvaj veliki književnik treba biti zapamćen i kao jedan od osnivača kamerne scene Atelje 212, koja je i otvorena 1954. godine upravo njegovom režijom tada kontroverzne predstave “Čekajući Godoa” Samjuela Beketa. U tom gradu je Ugrinov dobio i “Ninovu nagradu” 1979. godine za roman ”Zadat život”\nU vremenu zagušenih kulturoloških komunikacija, u čemu veliki gradovi prednjače, možda je i logično da poziv za skretanje pažnje na veliko ime iz bliske prošlosti, što Ugrinov svakako jeste, započne iz Mola i Zrenjanina, njegovih zavičaja.\nTagovi:Pavle Ugrinov, Vesti Zrenjanin, zrenjanin


U Kladuši se može nabaviti kilogram meda za 4 KM! HASANOV MED: SRKNI I CRKNI – Aura\nU Kladuši se može nabaviti kilogram meda za 4 KM! HASANOV MED: SRKNI I CRKNI\nSvima je jasno i na ovim snimcima da Hasanov med nije pčelinji proizvod, nego da je proizveden, kako jedan šaljivdžija pčelar reče, „u loncu na tihoj vatri“. U ovoj tegli jedva da ima 4 procenta pravog meda, sve ostalo je šećer i aroma. On za teglu ovakvog meda ima maksimalne troškove od 1,5 marku. Zato je Hasan i našao ekonomsku računicu od 4 KM po kilogramu.\nOve slike stigle su iz Karlovca. Kupac se hvalio kako je u Kladuši polovinom maja naišao na domaći – krajiški med, a plaćao je kilogram po 4 KM. Zaista na etiketama piše da je riječ o domaćem šumskom i livadskom medu, pčelara Hasana. Čak je napisan i njegov broj telefona, koji nije u funkciji.\nOčito snalažljivi Kladuščanin se vodi devizom „dok ima ovaca, biće i vune“; nije on kriv što su potrošači naivni, a država kilava i nezainteresovana.\nHasan „svoj med“ prodaje na pijačnoj tezgi. Reklo bi se legalno! Niko od nadležnih inspekcijskih organa da reaguje!? Niko ni od pčelara u Kladuši da digne glas! A tamo postoje dva udruženja. Tamo živi i djeluje, kako sebe naziva pčelarski stručnjak i moralista, Sulejman Alijagić.\nPred svima njima svakodnevno se ovakvim prevarama i podvalama ponižavaju istinski i čestiti pčelari Kladuše, a njih je ponajviše. Zaista je neshavtljiva šutnja pčelarskih autoriteta sa ovog područja koja je prisutna godinama. Nije se reagovalo na patvoreni med cazinskog „Medonala“; nema reakcija i akcija na ulične prodavače po Kladuši.\nIz inspekcijskih službi Kladuše, USK-a, Sarajeva, HNK-a kazali su nam da nisu dobili ni jednu prijavu za ulične prodavače meda u Kladuši, Turbetu, Počitelju, na Ivanu… Za „Hasanov med“ od 4 KM su saznali od nas!\n– To je dobro organizovana ekipa švercera i proizvođača meda. I ne prodaju ga samo u Kladuši, nego distribuiraju velike količine i za Sarajevo i Hercegovinu – kaže pčelar D.Č. iz Kladuše na jednom pčelarskom forumu.\nMed iz lonca\nHasan u Kladuši ima i posebne privilegije u vidu rabata za mušterije koje kupe tri i više kilograma njegovog meda. Umjesto 12, kupac plaća 10 KM.\nSvima je jasno i na ovim snimcima da Hasanov med nije pčelinji proizvod, nego da je proizveden, kako jedan šaljivdžija pčelar reče, „u loncu na tihoj vatri“. U ovoj tegli, prenosi aura.ba portal, jedva da ima 4 procenta pravog meda, sve ostalo je šećer i aroma. Postoji mogućnost da je dodao izvjesne količine samljevenog kestena.\nOn za teglu ovakvog meda ima maksimalne troškove od 1,5 marku. Zato je Hasan i našao ekonomsku računicu od 4 KM po kilogramu.\nNjemu sve ide „na ruku“; jeftine ulazne sirovine, državni organi za suzbijanje nelagelne trgovine i puštanje na tržište patvorenog meda ne reaguju, pčelarska udruženja ćorava i nijema na ovakve pojave, a kupci – kokuzi i mazlumi!\nInače, cijene pravog domaćeg meda se kreću između 15 i 20 KM.\nNakon svega ovoga, ostaje jedino nada da će potrošači imati dovoljno pameti pa med kupovati direktno od pčelara. Isto tako, mogli bi i svi pčelari, a posebno pčelarski autoriteti i čelnici pčelarskih udruženja krenuti u akciju spašavanja časti domaćeg i originalnog meda od prevaranata sa pijaca i pored auto ceste.\nbh pčelar jeftini med med iz krajine med srkni i crkni\t2017-07-21\nTagged with: bh pčelar jeftini med med iz krajine med srkni i crkni


Fudbal: NPL Finals Series 2019 uživo - rezultati, rasporedi, tabele - Scoreboard.com\nFudbal, Australija: NPL Finals Series 2019 rezultati uživo, rasporedi, tabele\nSA÷1¬~ZA÷AUSTRALIJA: NPL Finals Series¬ZEE÷0CiRNVaB¬ZB÷24¬ZY÷Australija¬ZC÷8UHQ37ns¬ZD÷p¬ZE÷YHSOtf32¬ZF÷0¬ZO÷0¬ZG÷2¬ZH÷24_0CiRNVaB¬ZJ÷2¬ZL÷/rs/fudbal/australija/npl-finals-series/¬ZX÷00Australija 010ralija0090000000001000NPL Finals S017Series000¬ZCC÷0¬ZAF÷Australija¬~AA÷Sv6i7hHn¬AD÷1570249800¬ADE÷1570249800¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷10¬CX÷Wollongong Wolves¬ER÷Finale¬RW÷0¬AX÷0¬AO÷1570258936¬BX÷-1¬WQ÷¬WN÷QUE¬AF÷Queensland Lions¬JB÷jgPbnsVm¬WV÷queensland-lions¬AZ÷0¬AK÷1¬AH÷3¬AU÷2¬BB÷1¬BD÷1¬WM÷WOL¬AE÷Wollongong Wolves¬JA÷2TS2o1pf¬WU÷wollongong¬AS÷1¬AZ÷0¬BY÷2¬AG÷4¬AT÷2¬BA÷0¬BC÷2¬~AA÷ne9iccrb¬AD÷1569731400¬ADE÷1569731400¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷3¬CX÷Wollongong Wolves¬ER÷Polufinale¬RW÷0¬AX÷0¬AO÷1569738108¬BX÷-1¬WQ÷¬WM÷WOL¬AE÷Wollongong Wolves¬JA÷U32OsDCp¬WU÷wollongong¬AS÷1¬AZ÷1¬BY÷1¬AG÷2¬BA÷1¬BC÷1¬WN÷PER¬AF÷Perth SC¬JB÷8f1StXRj¬WV÷perth-sc¬AH÷0¬BB÷0¬BD÷0¬~AA÷Kpc77Pqp¬AD÷1569645000¬ADE÷1569645000¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷3¬CX÷Maitland¬ER÷Polufinale¬RW÷0¬AX÷0¬AO÷1569651640¬BX÷-1¬WQ÷¬WM÷MAI¬AE÷Maitland¬JA÷Srb6ZF7d¬WU÷maitland¬AG÷0¬BA÷0¬BC÷0¬WN÷QUE¬AF÷Queensland Lions¬JB÷lha2zdhj¬WV÷queensland-lions¬AS÷2¬AZ÷2¬BZ÷1¬AH÷2¬BB÷1¬BD÷1¬~AA÷0WYCZSHn¬AD÷1569133800¬ADE÷1569133800¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷10¬CX÷Heidelberg Utd¬ER÷Četvrtfinale¬RW÷0¬AX÷0¬AO÷1569143001¬BX÷-1¬WQ÷¬WM÷HEI¬AE÷Heidelberg Utd¬JA÷tCcWB6Ff¬WU÷heidelberg-utd¬AZ÷0¬AG÷2¬AT÷1¬BA÷0¬BC÷1¬WN÷PER¬AF÷Perth SC¬JB÷hn1zBQU0¬WV÷perth-sc¬AS÷2¬AZ÷0¬BZ÷1¬AH÷3¬AU÷1¬BB÷1¬BD÷0¬~AA÷2sfaG5HO¬AD÷1569121200¬ADE÷1569121200¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷3¬CX÷Queensland Lions¬ER÷Četvrtfinale¬RW÷0¬AX÷0¬AO÷1569128350¬BX÷-1¬WQ÷¬WM÷QUE¬AE÷Queensland Lions¬JA÷hnPrLAh8¬WU÷queensland-lions¬AS÷1¬AZ÷1¬BY÷1¬AG÷2¬BA÷0¬BC÷2¬WN÷CAM¬AF÷Campbelltown City¬JB÷6kTnKU7E¬WV÷campbelltown-city¬AH÷1¬BB÷0¬BD÷1¬~AA÷I7q8z92t¬AD÷1569042000¬ADE÷1569042000¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷3¬CX÷Wollongong Wolves¬ER÷Četvrtfinale¬RW÷0¬AX÷0¬AO÷1569048536¬BX÷-1¬WQ÷¬WM÷WOL¬AE÷Wollongong Wolves¬JA÷Kd9NDSpr¬WU÷wollongong¬AS÷1¬AZ÷1¬BY÷1¬AG÷5¬BA÷2¬BC÷3¬WN÷CAN¬AF÷Canberra Olympic¬JB÷bm8RCn0l¬WV÷canberra-olympic¬AH÷1¬BB÷0¬BD÷1¬~AA÷GbctukfP¬AD÷1569034800¬ADE÷1569034800¬AB÷3¬CR÷3¬AC÷3¬CX÷Maitland¬ER÷Četvrtfinale¬RW÷0¬AX÷0¬AO÷1569041385¬BX÷-1¬WQ÷¬WN÷DEV¬AF÷Devonport¬JB÷S4HeI8xR¬WV÷devonport¬AH÷2¬BB÷1¬BD÷1¬WM÷MAI¬AE÷Maitland¬JA÷lEIiJlNK¬WU÷maitland¬AS÷1¬AZ÷1¬BY÷1¬AG÷3¬BA÷2¬BC÷1¬~\nNPL Finals Series uživo na Scoreboard.com. Ova stranica je o NPL Finals Series 2019, (Fudbal/Australija). Ukoliko tražite rezultate nekog drugog tamičenja sa imenom NPL Finals Series, molimo odaberite sport iz glavnog menija ili kategoriju (country) na levoj strani.\nPratite NPL Finals Series 2019 za rezultate uživo, krajnji rezultate, rasporede i tabele! Rezultati uživo na Scoreboard.com: Ovde ćete pronaći strelce, žute/crvene kartone, startne postave i zameneu detaljima mečas. U dodatku, Scoreboard.com omogućava statistiku (posed lopte, šutevi u/van okvira gola, slobodne udarce, kornere, ofsajde i faulove), komentare uživo i video snimke najzanimljivijih trenutaka iz najjačih fudbalskih liga. Tabele: Scoreboard.com nudi kući/u gostima/sveukupne NPL Finals Series 2019 tabele, formu (poslednjih 5 mečeva), preko/ispod i tabele najboljih strelaca.


PREDSEDNIK GO SURČIN 2020. GODINU ZAPOČEO RAZGOVOROM SA GRAĐANIMA NA TERENU I U SVOM KABINETU – Opština Surčin\nPREDSEDNIK GO SURČIN 2020. GODINU ZAPOČEO RAZGOVOROM SA GRAĐANIMA NA TERENU I U SVOM KABINETU\nby\tgradjani\t/ 14 January 2020\t/ Published in Razgovor sa građanima\nPredsednik Gradske opštine Surčin Stevan Šuša nastavio je i u Novoj 2020. godini dobru praksu razgovora sa građanima a ponedeljak, 13. januar, samo je jedan od radnih dana kada je predsednik Šuša primio i razgovarao sa predstavnicima kompleksa “Singidunum” i Vojske Srbije a prilikom obilaska radova na adaptaciji Doma zdravlja u Jakovu, razgovarao sa zaposlenima, izvođačem radova i građanima, koji su dali par inicijativa i ukazali na probleme vezane za adaptaciju objekta, koji će u narednom periodu biti rešeni.


PSSE: Otkazivanje Prajda korak unazad\nGrupa poslanika PS SE ocenila da zabrana Parade ponosa predstavlja veliki korak unazad za Srbiju u pogledu demokratije, ljudskih prava i vladavine zakona.\nOdluka Nacionalnog savjeta bezbjednosti da zabrani održavanje Parade ponosa u Beogradu u nedelju zbog prijetnji ekstremističkih grupa nasiljem predstavlja veliki korak unazad za demokratiju, ljudska prava i vladavinu zakona u Srbiji", navedeno je u pisanoj deklaraciji koju je potpisao 21 poslanik Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope.\n"Pozivamo srpske vlasti da preduzmu sve nužne mjere kako bi ubuduće obezbijedile poštovanje prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca i transeksualaca na slobodu okupljanja i izražavanja, kao i da obezbijede da kažnjeni budu oni koji prijete ili sprovode nasilje, a ne oni koji žele da koriste svoja legitimna prava", poručili su evropski parlamentarci.\nGrupa poslanika je, takođe, pozvala vlasti Srbije da sprovedu sveobuhvatne mere kako bi smanjile visok nivo homofobije i transfobije u srpskom društvu, u skladu s preporukama Savjeta Evrope za borbu protiv diskriminacije na osnovu seksualne opredeljenosti.


Bahrein: 95 aktivista dobilo ukupno 808 godina zatvora – Minber\nruj. 30, 2013 at 7:33 am\n“Ne postoji jasna vizija kako će Vlada Bahreina riješiti ovu krizu, ali žele koristiti žestoke mjere kako bi razbili sve ustanke, zatvorili sve aktiviste i dali im oštre kazne”, rekao je Jawad Fairooz, nekadašnji član Parlamenta ove zemlje.\n“Jasno je da se ne radi o poštenom suđenju. To nije pravda, već politička poruka, prije svega opoziciji, da će Vlada nastaviti svoje oštre akcije, a istovremeno i međunarodnoj zajednici”, dodao je Fairooz.\n“Od kada su osumnjičeni oteti, mučeni, a zatim i osuđeni, ništa nije učinjeno po međunarodnim standardima o poštenom suđenju. Da je ovih 50 osoba zaista krivio, zašto bi onda jedini dokazi bili njihova priznanja iznuđena mučenjem? Ovo je lažno suđenje sa političkom presudom i oni trebaju odmah biti pušteni”, izjavila je Maryam Al-Khawaja, predsjednica Centra za ljudska prava..\nRaqqa: Zračni udar na školu, stradali đaci


Raketnim udarima po sirijskoj vazduhoplovnoj bazi Šajrat, novi američki predsednik Donald Tramp (Trump) je poslao beskompromisnu poruku ne samo Bašaru el-Asadu (Bashar al-Assad), već i celom svetu, pre svega Rusiji, Kini i Severnoj Koreji.\nPodcast: Da li je u Siriji već počeo Treći svetski rat?\nTilerson opipava puls Moskve\nHitan sastanak o sirijskoj krizi, ruskim službenicima prijete sankcije


Epidemija morbila u Istočnom Sarajevu i Palama - BIGportal.ba\n29 Maja, 2019 0101\nDomovi zdravlja Pale i Istočno Sarajevo prijavili su danas Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske epidemije morbila.\nPreduzete su sve neophodne protivepidemijske i preventivne mjere, a Institut za javno zdravstvo Republike Srpske je u redovnoj komunikaciji i koordinaciji aktivnosti sa nadležnim domovima zdravlja i Regionalnim centrom Instituta u Istočnom Sarajevu, saošteno je iz Instituta za javno zdravstvo RS.\nPrijavljeno je ukupno 29 oboljelih (15 oboljelih je prijavio Dom zdravlja Pale i 14 oboljelih Dom zdravlja Istočno Sarajevo) sa tipičnom kliničkom slikom morbila. Većina pacijenata je hospitalizovana i mikrobiološkim analizama potvrđena pozitivno na virus morbila. Najveći broj pacijenata nije vakcinisan ili je njihov status nepoznat, što uglavnom znači da nisu vakcinisani.\nSlon upao u selo, mještani preplašeni: Rušio je sve pred sobom\nDeset stoičkih citata koji ljude podstiču da razmisle o životu


9. septembar: Radovi na mreži u delu Novog sela - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\n9. septembar: Radovi na mreži u delu Novog sela\nZbog radova na elektrodistributivnoj mreži isporuka električne energije biće prekinuta u delu dana 9. septembra kod pojedinih potrošača u Bečeju.\nOd 10 do 13 sati bez struje će ostati potrošači u Bokanji Dežea od Jožef Atile desno i Adi Endrea do Hunjadi Janoša.


Asfalt na novih sto nekategorisanih puteva\nAsfalt na novih sto nekategorisanih puteva\nIzvor: Lokalne novine | Obrenovac, 24.04.2019.\nPo završetku radova u Drenu mašine se sele u Grabovac\nPrvi od sto nekategorisanih puteva koji će biti asfaltirani tokom ove godine nalazi se u Gavrića kraju u Drenu. Radovi na ovoj deonici su završeni, a putari su već u drugom delu sela, tačnije u Ilića kraju. Po završetku radova u Drenu mašine se sele u Grabovac.\n"Ovi radovi se nastavljaju od prošle godine, put u Gavrićima izlazi na glavni regionalni put i izuzetno je bitan za meštane. Trudićemo se da ispoštujemo sve i da svim sugrađanima ispunimo zahteve koje budu tražili", rekao je Dragan Jovanović, predsednik MZ Dren.\n"U ovom prolećnom delu biće urađeni nekategorisani putevi i po prioritetima koji su napravljeni još prethodne godine kada su urađene pripreme puteva za celu opštinu. Svaka mesna zajednica biće obuhvaćena ovim prolećnim delom radova. Saveti mesnih zajednica utvrđuju prioritete u izradi svih nekategorisanih, a i ostalih puteva koje predlažu za rekonstrukciju, bilo da su oni u vlasništvu Beograd puta ili u vlasništvu Republike. Nakon toga, što se tiče Obrenovca, dolazi to na komisiju za rad sa mesnim zajednicama, utvrđuje se da li su predlozi objektivni i shodno raspoloživim sredstvima rade se određeni putevi", rekao je Miodrag Mitrović, zamenik predsednika GO Obrenovac.\nBolje puteve u blizini autoputa Obrenovčani bi trebalo da dobiju ove godine. Nakon Drena sledi asfaltiranje nekategorisanih puteva u Grabovcu, Vukićevici, Ljubiniću i Orašcu, a do kraja građevinske sezone radova će biti u svim mesnim zajednicama.


Radojičić: Svi koji imaju sumnju da postoji epidemija, trebalo bi samo da zavire u UKC | Banjaluka.net\nRadojičić: Svi koji imaju sumnju da postoji epidemija, trebalo bi samo da zavire u UKC\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić izrazio je svako priznanje medicinskim radnicima, koji ulažu ogromne napore sve vrijeme pandemije virusa korona.\n“Svi koji imaju sumnju da postoji neka epidemija, trebalo bi samo da zavire u Univerzitetski klinički centar. Da vide kakvi se nadljuski napori ulažu, koliko stotina ljudi je hospitalizovano. Možemo se samo nadati da ovaj talas neće dalje rasti. Da ne dođemo do crvene linije kada ne budemo imali zdravstvenog osoblja”, istakao je Radojičić.\nRadojičić je juče saopštio da je pozitivan na virus korona. On je naveo da je proteklih dana i sedmica bio veoma naporan tempo, a neke simptome je teško rano identifikovati.\n“Umor i slično je posljedica samog posla. U utorak uveče pojavila mi se temperatura, prvo blaga, a zatim visoka. Javio sam se ljekaru i otišao na kontrolu. Na brzom testu pokazao se negativan test, nakon čega sam se izolovao. Čekao sam rezultate pi-si-ar testa koji je potvrdio da imam virus korona. Imam visoku temperaturu, poteškoće pri disanju, zamaranje, mislim i da na snimku pluća ima nekih promjena. Nažalost, porodično smo bolesni i supruga i kćerka”, rekao je Radojičić.\nRadojičić je rekao da njegovo trenutno odsustvo ne utiče na posao.\n“Gospodin Amidžić radi posao koji bih radio ja. Mi smo još prije nekoliko sedmica pokušali da podijelimo posao, da radimo u smjenama ako se neko razboli da ne ode cijela smjena, rekao je Radojičić za ATV.\nOn je dodao da je dosta njegovih saradnika prošlo bolest, međutim, to se u Gradskoj upravi nije smjelo osjetiti.


Moonrise hostel - SENS.RS\nMoonrise je socijalno preduzeće iz Šapca koje je osnovala Asocijacija DUGA. Ovaj hostel omogućava zaposlenje marginalizovanim grupama i profit koristi za investiranje i dalje jačanje kapaciteta Asocijacije DUGA da podržava i osnažuje LGBT populaciju.\nMoonrise hostel se bavi ugostiteljskom delatnošću, odnosno pruža usluge smeštaja. Korisnici hostela na raspolaganju imaju tri četvorokrevetne sobe koje se koriste za prenoćište, dva kupatila, dnevni boravak, kuhinju i terasu. U sklopu prenoćista korisnici usluga hostela mogu koristiti i veš mašinu, a hostel je pokriven wifi internetom.\nHostel raspolaže i salom koja se koristi za održavanje raznih događaja kao sto su edukacije, seminari, treninzi i slično. Sala raspolaže stolom, stolicama, video projektorom i platnom, flip chartom i drugim potrebnim materijalom.\nAsocijacija DUGA ima u planu da proširi kako kapacitete i kvalitete smeštaja Moonrise hostela, tako i da uvede dodatne usluge kojima će hostel raspolagati. Planiramo da u sklopu hostela otvorimo i kafe.\nMoonrise hostel zapošljava LGBT osobe, koje imaju poteškoća da pronađu posao. Osim toga, prihodi hostela koriste se za podizanje kapaciteta kako bismo bili u prilici da zaposlimo što veći broj ljudi, ali i za pružanje zdravstveno socijalnih usluga LGBT populaciji.


Bosna savladala Slogu u zaostalom kolu\nRukometaši Bosne iz Visokog bili su bolji od ekipe Sloge Gornji Vakuf-Uskoplje, u zaostalom meču trećeg kola Premijer lige BiH, rezultat je bio 30:21 za domaće.\nPokušavala je Bosna trijumfovati od početka prvenstva i konačno su uspjeli u sedmom premijerligašom i ukupno devetom zvaničnom meču ove sezone.\nGotovo sve što su propustili u prethodnim mečevima, posebno na domaćem terenu, večeras se vratilo ekipi Bosne. Konačno je tim iz Visokog odigrao dobro drugo poluvrijeme i to je donijelo prve bodove u kampanji.\nEmir Omanović je bio najefikasniji sa devet golova, Mahir Burić dodao je sedam, Luka Karanović pet, a Enes Sirćo sakupio je 13 odbrana.\nPrethodni članakMađari napustili kvalifikacioni turnir u Ljubljani zbog virusa korona\nNaredni članakTaekvondo klub Novi Grad ostvario veliki uspjeh u Zagrebu


Počeo Međunarodni festival mladog glumca ZAPLET - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Kultura > Počeo Međunarodni festival mladog glumca ZAPLET\n24. Oktobra 2016. Istinito539Leave a Comment on Počeo Međunarodni festival mladog glumca ZAPLET\nU oktobru mjesecu, već tradicionalno, banjalučko Gradsko pozorište „Jazavac“ organizuje Međunarodni festival mladog glumca ZAPLET, koji je prvi put održan 2009. godine. Ove godine, festival je u znaku proslave desetogodišnjice postojanja ovog pozorišta, koje za cilj ima promociju mladih pozorišnih stvaralaca iz svih oblasti, a naročito glumaca.\n„Zaplet 08“ je otvoren 22. oktobra, a trajaće do 28. oktobra 2016. godine, u okviru koga Banja Luka ima priliku da ugosti pozorišne umjetnike iz Zagrebačkog kazališta mladih, Bosanskog narodnog pozorišta, Zenica, Ustanove kulture „Vuk Stefanović Karadžić“, Beograd, Srpskog narodnog pozorišta, Novi Sad, te Beogradskog dramskog pozorišta.\nFestival je otvoren predstavom pozorišta domaćina, „Malo blago“, a posjetioci su imali priliku da pogledaju i izložbu fotografija „10 godina Gradskog pozorišta Jazavac“, Dejana Zorića, glumca i jednog od osnivača ovog pozorišta.\nVišegodišnje prijateljstvo pozorišta „Jazavac“ sa m:tel-om potvrđeno je i ove sezone, kao i nesebična podrška koju ova kompanija tradicionalno pruža pozorišnoj umjetnosti, a iz koje proističu mnoge kulturne manifestacije poput ovog festivala.\nI ove godine će na kraju festivalskih dana biti dodijeljene tri nagrade: za najboljeg glumca, najbolju glumicu i za najbolju predstavu Festivala, a svečano zatvaranje i dodjela nagrada zakazani su za petak 28. oktobra, kada će biti održan i koncert Gradskog tamburaškog orkestra Banjaluka.\nNovembar suv i hladniji od prosjeka


3 stvari koje treba imati u trpezariji da bi se privukao novac i poboljšali odnosi u porodici (FENG ŠUI SAVETI) | Moj dom\n3 stvari koje treba imati u trpezariji da bi se privukao novac i poboljšali odnosi u porodici (FENG ŠUI SAVETI) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n14.04.2016. / 09:39 23.05.2016. / 15:56\nAko trpezarija nije dovoljno prostrana, to može da uspori energiju... evo feng šui "lekova" za takav dom!\nFeng šui Porodica Novac Trpezarija


Naslovna/Politika/Ako Govedarica tvrdi da je predsjednik Republike, može reći i da je Napoleon\nPortparol SNSD-a Radovan Kovačević izjavio je da predsjednik SDS-a "Vukota Govedarica za sebe može reći da je predsjednik Republike Srpske isto koliko može reći i da je on Napoleon Bonaparta ili Supermen".\n“Do izbora svi smo znali da je gospodin Govedarica neozbiljan kandidat za predsjednika Republike, a sada svi možemo da vidimo i da je neozbiljan čovjek”, rekao je Kovačević Srni komentarišući izjavu Govedarice da je pobijedio na izborima i da mu pobjedu za predsjednika Srpske niko neće oduzeti.\n“Rezultat koji je SNSD ostvario na posljednjim lokalnim izborima 2016. kada su naši kandidati za načelnike i gradonačelnike osvojili oko 365 hiljada glasova, vjerujem da će to otprilike biti rezultat našeg predsjednika i budućeg srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika sada kada se prebroje glasovi koji dolaze poštom”, istakao je Kovačević.\n“Građani Republike Srpske su na najbolji mogući način ocijenili njihovu negativnu kampanju koju su vodili sve vrijeme i nikako ne žele da se ta kampanja na bilo koji način nastavi. To su im poručili tako što su glasali za nas, a apsolutno protiv njih”, rekao je Kovačević u izjavi Srni.\nOn je istakao da građani Republike Srpske žele da vlast radi svoj posao, da nastavi sa razvojem svakog segmenta života u Republici Srpskoj, a od opozicije svi građani – i oni koji su glasali za i protiv njih, žele da budu korektivni, a ne destruktivni faktor u Republici Srpskoj.\n“Opoziciju pozivam da se uozbilje i da počnu ozbiljno i odgovorno da rade svoj posao. Ovo što oni rade je pokušaj pravljenja vanrednog stanja u Republici Srpskoj, a građani to ne žele”, poručio je Kovačević.\nRadovan Kovačević SNSD Vukota Govedarica\nPrvi pаciјеnt u Rеpublici Srpskој оbоliо оd grоznicе zаpаdnоg Nilа


Home / KATALOG VIKENDICA PDF\nAuthor: Vicage Yozshuzuru\nJednosoban nov stan pogled na more igalo. Ovaj unikatni, moderni akcentni sto nosi naziv Plisago i napravljen je od porcelana, iako deluje da je drapiran elegantnom i bogatom tkaninom…. Prodaja Stan Herceg Novi.\nLuksuzno opremljen stan sa panoramskim pogledom na more kumbor. Veoma atraktivna lokacija, drugi sprat stan ukupne povrsine 60 m2. Ekskluzivan stan u budvi, u neposrednoj blizini vile gorica, luks zona.\nPosjeduje dnevnu sa kuhinjom i trpezarijom, sobu, kupatilo i terasu sa koje se pruza lijep pogled na more. Spratu, zgrada sa dva lifta. Elegantna kuhinja sa akcentima od zlata. Starija gradnja, stan za adaptaciju.\nIgalo nov dvosoban stan panoramski pogled na more. Stan se nalazi na 8. Udaljenosto od mora, plaze, setalista 5 danica desetak minuta hoda. Spratu, zgrada bez lifta. Chalet Montana vikendicca neverovatni svet alpskog luksuza sa francuskim finesama. Stan se nalazi u samom centru grada, na 2.\nKuca je zidana a aprtman je zidan ispod terase kuce se nalazi velika trpezarija sa ostavom i letnjom kuhinjom a ispod apartmana se nalazi garaza vredi pogledati moze i zamena za ne Vikendicw kojih bi trebalo da se otarasite pre Nove godine. Nalazi se na ulazu u porto novi, odlicna investicija! Novogradnja, visok kvalitet gradnje kao i ugradjenih materijala, objekat moderan, lijep.\nInvestitor, kompanija euromix beton d.\nNekretnina se nalazi na poslednjem spratu, jedina vikenvica na etazi i luksuzno opremljena. Soliter ima 11 spratova i nalazi se u bulevaru Montenegro Real Estate Budva Stan Na Prodaju Jedno Ovaj jednosoban stan se nalazi se na prvom spratu novog stambenog kompleksa u blizini porto montenegra.\nKuca u sutomoru na prodaju! Spratu — u potkrovlju male zgrade bez lif Povrsina stana je m2, a uknjiz Jednosoban stan, 42 m2, ulcinj. Spratu, zgrada sa liftom. Atraktivno trosoban nov stan herceg novi igalo.\nStanovi i Garsonjere Kupovina ili izdavanje stanaapartmana, garsonjere u Podgorici i drugim katalkg Crne Gore i crnogorskog primorja. Novogradnja stan kompletno i veoma kvalitetno opremljen. Veliki stakleni otvori, trajan pogled na more. Jednosoban stan, 36m2, bar.\nKuca U Susnju Kuca je zidana a aprtman je zidan ispod terase kuce se nalazi velika trpezarija sa ostavom i letnjom kuhinjom a ispod apartmana se nalazi garaza vredi pogledati moze i zamena za ne Nazvati jedan komad rasvete ikonskim deluje kao malo preterano, ali kada govorimo o Tiffany lampi, to vikendcia zapravo jedini epitet koji ima smisla….\nNovogradnja, visok kvalitet gradnje kao i ugradjenih materijala, trajan pogled na more ulaz u boko-kotorski zaliv. Najskuplja Tiffany lampa – Pond Lily. Posjeduje sobu sa trpezarijom i kuhinjom, hodnik, kupatilo, sobu i dvije terase. Stan je povrsine 45m2, oblozen je rigips plocama, u odlicnom stanju, ugradjen dispozer u sudop Jednostavna pretraga stanova svih tipova, cenovnih razreda. Interesantni akcentni sto kreiran od porcelana.\nKatalog projekata kuća, vikendice, manje kuće, gotovi projekti – Deltapro\nStan je na 2. Savina dvosoban stan u blizini skole. Jednosoban stan topla 2 herceg novi. Ispod magistrale, blizu mora.


2MLS, Radnički – Vrbas, 94:67 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\n2MLS, Radnički – Vrbas, 94:67\nJoš jedan dužnik iz prvog dela sezone je pobeđen na domaćem terenu. Držala se ekipa Vrbasa sve do poslednje četvrtine a onda je Radnički upalio dodatne motore i za nepunih 5 minuta razliku podigao na nedostižnih 20 poena. Kapiten Koprivica i najbolji igrač gostiju, Đurović, su držali svoju ekipu u igri, ali nisu imali snage da zastave strašan nalet domaćina. Trener Todorović je svesno iskoristio fizičku spremu svoje ekipe i svih 40 minuta je forsirao presing po celom terenu. Konstantne „zamke“ na plejmejkerima gostiju na polovini terena su donele veliki broj ukradenih lopti uz brzu realizaciju kontranapada. Opet je dodatnu energiju sa klupe uneo mladi Stanković koji je odigrao još jedan sjajan meč. Upisao je 14 poena, 3 skoka, 3 asistencije i 2 ukradene lopte, ali i odigrao fantastičnu odbranu nad bekovima Vrbasa. Moramo istaći odlično izdanje još jednog mladog igrača, Luke Glišovića, kome je ukazana prilika krajem treće četvrtine i koju je iskoristio maksimalno. Postigao je 9 poena i imao 4 ukradene lopte. Kapitena Nedeljkovića nije služio šut za 3 poena ali je svakako imao učinak vredan pažnje, 22 poena i 4 skoka. Standardno izdanje Milosavljevića, koji je mogao i do tripl-dabla da se malo duže zadržao na terenu. Upisao je 13 popena, 11 asistencija, 5 skokova i 3 ukradene lopte. Na kraju, već uobičajena situacija, MVP utakmice, niko drugi nego Nikola Kostić. Prolazio je kroz odbranu gostiju kao da nisu postojali na terenu. Promašio je samo 2 od 12 šuteva iz igre. 23 poena, 5 asistencija, 3 ukradene lopte i 2 skoka za ukupan indeks korisnosti od 32 i još jedna partija vredna možda i titule najboljeg igrača Druge muške lige na kraju sezone. U narednom kolu u petak 22.februara u 18 časova ugostićemo ekipu Pirota. Vreme da naplatimo i taj dug…\nIgor Todorović, Otvorili smo meč agresivnom odbranom na čitavomm terenu što nam je omogućilo veliki broj poena iz tranzicije. Ekipa Vrbasa je jako borbena i brzo je uspevala da se vrati rezultatski. Znali smo da nam najveća opasnost preti od Đurovića koji je to i pokazao i za poluvreme ubacio 19 poena. Ključ pobede je bio u odbrani i kako ga zaustaviti u drugom delu. Uspeli smo i sveli protivnika na 67 poena. Napad je funkcionisao solidno, protok lopte je bio odličan, a iz toga je i efikasnost za pohvalu. Iako nismo dobro šutirali za 3 poena, postigli smo 94 poena čime smo postali najefikasniji tim lige. Sledi nam utakmica sa Pirotom i nadam se nastavak dobrog niza u drugom delu sezone.\nNikola Kostić, Veoma značajna pobeda za nas. Spremali smo se cele nedelje za ekipu Vrbasa, znali smo šta možemo da očekujemo od njih. Morali smo da zaustavimo njihovu brzu igru i ishitrene šuteve za 3 poena i to smo i uradili kroz agresivnu odbranu po čitavom terenu. Nismo izgubili snagu i u četvrtoj četvrtini smo ih dotukli što rezultat od +27 i pokazuje. Želim da pohvalim svoje saigrače koji u svaku utakmicu ulaze i psihički i fizički spremni da odgovore na svaki izazov pružajući svoj maksimum. Svaka čast i publici koje nije bilo u velikom broju kao na prethodnoj utakmici, ali su nas glasno i energično podržali. Mislim da se već sada prepoznaje talenat i borbenost ekipe i da će publike biti u još većem broju do kraja sezone. Sledi nam utakmica protiv Pirota gde pobedom imamo šanse da se učvrstimo u gornjem delu tabele.\nSiniša Savović, Došli smo oslabljeni na utakmicu protiv Radničkog i dobro smo se držali tri četvrtine. Gubitak snage i manja rotacija su učinili svoje. Čestitam protivniku na pobedi.\nNikola Dragaš, Došli smo da odigramo jednu dobru utakmicu, što smo i na kraju, manje-više, i uradili. Izgubili smo ritam u poslednjoj četvrtini i na kraju je razlika bila i prevelika. Ostaje nam da nastavimo da se borimo za opstanak. Nadam se da ćemo u tome uspeti. Sve čestitke ekipi Radničkog na pobedi.\n2MLS, Proleter Naftagas – Zemun Fitofarmacija, 65:71


Срби и други „мањинци“ у Хрватској остају без права да бирају власт и буџет!? | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nIma li danas u Hrvatskoj i EU iko snage da kaže: “Non pasaran!”, kao što je to jednom već rečeno u prošlosti, kada je “dogorjelo do noktiju”.\nNakon odbacivanja i progona ćirilice, spasavanja ustaškog pozdrava “Za dom spremni!”, te svakodnevnih pokušaja revizije jasenovačkog genocida i ustaške politike, hrvatska desnica ima novi cilj – ukidanje prava manjinama da utiču na izbor vlade i usvajanje budžeta.\nNaravno, najveći trn u oku su srpski “manjinci” i srpski poslanici u Hrvatskom saboru, kao i uvijek kada se traže krivci – prvi su na listama “neprijatelja” i “remetilačkih faktora”.\nDruštveno tolerisanje ustaškog i šovinističkog sentimenta koji trese dobar dio hrvatske javnosti već godinama dovelo je do prijedloga koji predstavlja direktno kršenje ljudskih i nacionalnih prava i svođenje na građane drugog reda.\nPokušaj da na referendumu budu oduzeta prava “manjincima” da odlučuju o vladi i finansiranju zemlje u kojoj žive danas ne bi mogao da prođe ni u jednoj evropskoj koliko-toliko demokratskoj državi.\nDesničarska grupa “Narod odlučuje” skupljaće potpise za referendum o “pravednijem izbornom zakonu”, u kome se nalaze navedeni prijedlozi, od 13. do 27. maja širom Hrvatske.\nVećina političkih analitičara vjeruje da će biti skupljen dovoljan broj potpisa, ali čak i među desničarima vlada konfuzija, pošto je riječ o direktno diskriminišućem prijedlogu, koji etnički najhomogenijoj zemlji u EU/više od 90 odsto Hrvata po posljednjem popisu/ potpuno skida demokratsku masku.\nNaime, jedno od referendumskih pitanja bi glasilo: “Jeste li za to da se iza člana 72 Ustava doda član 72a: Poslanici nacionalnih manjina odlučuju o svim pitanjima iz nadležnosti Sabora, osim o povjerenju Vladi i donošenju budžeta?”.\nOvako formulisano pitanje o smanjivanju prava “manjincima” na “klimavim je nogama” zbog tumačenja da se njime zadire u osnovna ljudska prava, priznaju i desničarski portali.\nDesničari žele da iskoriste nezadovoljstvo Hrvata izbornim zakonom i da proguraju priču o promjenama, a ukidanje prava manjinama, kao “glavnoj smetnji” za napredak etnički čiste Hrvatske, redovan je stil konzervativaca.\nDa li će Brisel dopustiti svojoj članici nastavak flagrantnog kršenja ljudskih prava manjina, naročito Srba, koji su izloženi udarima istorijske revizije genocida koji je nad njima počinjen u ustaškoj Nezavisnoj Državi Hvatskoj?\nIskustvo pokazuje da je EU, uglavnom, okretala glavu na sve diskriminišuće udare hrvatskih vlada i pravdala se da tu “nema nadležnosti”.\nAli, sada je riječ o svetom gralu Zapada i Brisela – zaštiti osnovnih ljudskih prava.\nAko Srbi i drugi “manjinci” izgube pravo da biraju vlast i utiču na raspodjelu sredstava – postaju građani drugog reda, i to ne samo u Hrvatskoj, već i u EU.\nNeke zemlje su bombardovane i kažnjavane zbog tvrdnji da krše ljudska prava, mada nikada nisu imale ovako formulisane zakonske odredbe kakve predlažu hrvatski nacionalni populisti.\nIma li danas u Hrvatskoj i u EU iko snage da kaže: “Non pasaran!”, kao što je to jednom već rečeno u prošlosti, kada je “dogorjelo do noktiju”.


Uporedite cene za Sony EX15APLI, Sony EX 15APLI komentari\n1.399 din - 2.220 din od prodavnica 2\nSlušalice Sony MDR-EX15APLISvezakucu.rs\nSilikonske bubice i mikrofon MDR-EX15APLI SONYVolimsvojdom.rs - Dve kategorije za prevoz : BESPLATNA DOSTAVA ARTIKLI ZA KOJE SE PREVOZ PLAĆA *Ukoliko poručite više artikala (bez obzira na broj) ne plaćate za svaki artikl dostavu, već se naplaćuje jedan iznos za celu porudžbenicu.\nFolija za zastitu ekrana GLASS 3D za Sony Xperia XA1 Plus providnaGalaxycode.rs\nFolija za zastitu ekrana GLASS 3D za Sony Xperia XA2 Ultra crnaGalaxycode.rs\nFutrola BI FOLD MERCURY za Sony Xperia XA/SM10 F3111 belaGalaxycode.rs\nFolija za zastitu ekrana GLASS za Sony Xperia Z5 PremiumGalaxycode.rs\nFutrola silikon DURABLE za Sony D6603 Xperia Z3 belaGalaxycode.rs\nFutrola BI FOLD HANMAN za Sony Xperia XA3 crnaGalaxycode.rs\nFutrola BI FOLD MERCURY za Sony Xperia M4 Aqua crvenaGalaxycode.rs\nFolija za zastitu ekrana za Sony Xperia XA2 clearGalaxycode.rs\nFolija za zastitu ekrana GLASS za Sony Xperia L2Galaxycode.rs\nFolija za zastitu ekrana GLASS za Sony Xperia XA1 PlusGalaxycode.rs\nPregled: Sony EX15APLI\nPronađite najbolju ponudu za Sony EX15APLI na portalu ShopMania. Možete kupovati Sony EX15APLI u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Sony EX15APLI. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Sony EX15APLI i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije slušalice, i kupite po najnižim mogućim cenama Sony EX 15APLI i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nSony EX 15APLI - Slična pretraga: Sony EX 15APLI, Sony EX 15 APLI, Sony EX15 APLI, Soni ex15apli, SonyEX15APLI


Plivački savez Srbije - Sportal\nMOS: Država traži rešenja da pomogne, plivači će ići na Olimpijske igre\nMinistarstvo omladine i sporta (MOS) zamolilo je celokupnu sportsku javnost, posebno sve one koji su u plivanju, da preispitaju odluku da poklone poverenje rukovodstvu Plivačkog saveza Srbije (PŠ), reagujući na ranije saopštenje tog Saveza.\nOdržana poslednja sednica Olimpijskog komiteta Srbije u 2011. godini\nSportski direktor Olimpijskog komiteta Srbije Branislav Jevtić obavestio je svoje kolege u predsedništvu da će na takmičenju u Insbruku našu zemlju predstavljati petočlana misija.\n21:41 - 30.11.2015\n21:49 - 21.11.2015\nPlivačkom savezu Srbije 35 miliona dinara za 2011. godinu\nPlivački savez Srbije (PSS) potpisao je ugovor sa Ministarstvom omladine i sporta o budžetu za 2011. godinu, čime je ovaj savez dobio 35.000.000 dinara.\nČavić i Higl plivači decenije u Srbiji\nMilorad Čavić i Nadja Higl proglašeni su na današnjoj svečanosti u beogradskom hotelu "Kontinental" za najbolje srpske plivače u protekloj deceniji, u izboru Plivačkog saveza Srbije (PSS).\nPredstavnici LEN-a pohvalili Plivački savez Srbije\nPlivački savez Srbije (PSS) saopštio je da su predstavnici Evropske plivačke federacije (LEN) pohvalili organizatore juniorskog Evropskog prvenstva u plivanju, koje će se održati od 6. do 10. jula na Tašmajdanu u Beogradu.\n03:08 - 21.11.2015\nStigli rezultati, nije bilo dopingovanih na Zimskom državnom prvenstvu\nPlivački savez Srbije saopštio je da su rezultati antidoping kontole pokazali da nije bilo korišćenja nedozvoljenih supstanci na Zimskom državnom prvenstvu.


Villarreal vs Real Betis besplatni rezultati uživo i video stream (2021/10/04) - AiScore Football LiveScore\nVillarreal vs Real Betis besplatni rezultati uživo i video stream (2021/10/04)\nSpanish La Liga 2021/10/04 00:30:00\nNicolas Jackson Arnaut Danjuma\nVicente Iborra Étienne Capoue\nRubén Peña Yeremi Pino\nBorja Iglesias William Carvalho\nVíctor Camarasa Willian José\nArnaut Danjuma Moi Gómez\nArnaut Danjuma Francis Coquelin\n11 Pucanje 10\n114 Napadi 76\n58 Opasni napad 44\nRezultat Villarreal vs Real Betis uživo (i video prijenos uživo na mreži) započinje 2021/10/03 u 16:30:00 UTC vremenu u Spanish La Liga. Ovdje na rezultatima Villarreal vs Real Betis uživo možete pronaći sve prethodne rezultate Villarreal vs Real Betis poredane po njihovim podudaranjima H2H.\nIme: Villarreal vs Real Betis\nNogometni rezultati AiScore dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Android aplikacija na Google Playu i Windows telefonu. Možete nas pronaći u svim trgovinama na različitim jezicima kao "AiScore". Instalirajte aplikaciju AiScore na i pratite Villarreal vs Real Betis uživo na svom mobitelu!


OPŠTA PANIKA U PARIZU: Pucnjava kod Luvra, muzej je POD OPSADOM (VIDEO) | Skandalozno\nOPŠTA PANIKA U PARIZU: Pucnjava kod Luvra, muzej je POD OPSADOM (VIDEO)\nZa sada nije najjasnije šta se tačno dogodilo. Kako prenosi Rojters, vojnik je pucao na čoveka koji je “pokušao da uđe u muzej noseći torbu i mačetu”, a AFP javlja da je čovek tokom napada vikao “Alahu akbar”.\nFrancuski mediji navode da je napadač pogođen u noge, da je vojnik lakše povređen, kao i da su deo Luvra i tržni centar Karusel evakuisani i opkoljeni jakim bezbednosnim snagama. Policija je objavila da je “situacija bezbedna”.\nZasad nije jasno da li je do pucnjave došlo u galeriji ili na nekom od ulaza u kompleksu Kursel d Luvr, jer lokalni mediji objavljuju oprečne informacije. Ministarstvo unutrašnjih poslova je objavilo uzbunu i ocenilo ovaj incident kao “ozbiljan slučaj ugrožavanja javne bezbednosti”.\nBudite prvi sa komentarom na članku "OPŠTA PANIKA U PARIZU: Pucnjava kod Luvra, muzej je POD OPSADOM (VIDEO)"


Bibras Natho u Humskoj - insajd priča... | BN\nBibras Natho u Humskoj - insajd priča...\nBambi na Instagramu, gromoglasno DA struke i beogradske škole bitnije od novca! Partizan je, uverava Zoran Tošić, dobio ekstra kvalitet!\nFudbal 20.08.2019 | 23:35\nMenja se fudbal. Ono što je bilo nekad vise ne važi, scene kad se novajlije dočekuju u klupskom restoranu ili ispred zgrade FS Beograda u Deligradskoj ostale su kao svedočanstvo nekog drugačijeg, romantičnog, vremena. Ovo aktuelno dovelo je do toga da se, između ostalog, društvene mreže koriste za angažman pojačanja. Sveža su sećanja na dolazak Aleksandra Mitrovića u Fulam tako sto ga je trener Slaviša Jokanović spazio uključenog na aplikaciju Snepčet u zimu 2018, a najnoviji primer kako digitalizacija može da pomogne transfer politici stiže iz Partizana, pošto je ''operacija Bibras Natho'' započeta na - Instagramu.\nPopularna društvena mreža poslužila je kao inicijalna kapisla da se crno-beli uopšte zainteresuju za kapitena reprezentacije Izraela. Sve je počelo krajem juna tokom boravka osvajača Kupa Srbije na Pohorju, kad je, kao i sve velike, sasvim slučajno počela i ova priča.\n''Ne mogu tačno da se setim da li sam prvo pročitao na internetu ili mi je neko rekao da je Bibras Natho slobodan igrač, ali sam siguran da sam odmah zatim na Instagramu video da trenira individualno, da traži klub posle razlaza sa Olimpijakosom. Sve se događalo tokom naših priprema u Sloveniji. Sinula mi je ideja: Zašto ne bismo pokušali?“, vraća film na inicijalni znak ka angažmanu iskusnog veziste Zoran Tošić, njegov nekadašnji saigrač iz CSKA i, ispostaviće se, ključni čovek u uspostavljanju kontakta, mesec i po kasnije rezultiranog potpisivanjem trogodišnjeg ugovora sa Partizanom.\nOd ideje do realizacije, umeju da kažu rukovodioci, dug je put. I ovaj je potrajao.\n''Po okončanju narednog treninga prišao sam saradnicima Sava Miloševića, Milanu Đuričiću i Nenadu Cvetkoviću, upitao ih imaju li minut, dva da im nešto predočim. Rekoh: ’Čujem da tražimo zadnjeg veznog i mislim da mogu da pomognem’. Preporučio sam Natha, iz razloga što je dostupan, plus znajući njegove kvalitete pošto smo zajedno vojevali u Moskvi. Naravno da su znali o kome je reč, još kad su pogledali video materijal rekli su: ’To je to, možeš li da nas spojiš sa njim?' Prosledio sam im kontakt agenta za kog se tek kasnije ispostavilo da je iz mog Zrenjanina i tako je sve počelo''.\nNo, nije bilo lako ubediti samog Natha da prihvati poziv iz Humske. Tim pre sto je baš tih dana Savo Milošević potvrdio da igračima kasne plate, pride, klub se dve godine nalazi u podređenom položaju u fudbalskoj Srbiji, a na sve to pričalo se da je Bibras imao ponude iz Rusije (Rubin) i Turske (Gacijantep, Sivas, Ankaraguču).\n''Vodio sam se idejom da Nathu novac nije glavni motiv. Računao sam, zaradio je dosta u CSKA, verujem i u Olimpijakosu, zbog čega sam pretpostavio da će, birajući između svih drugih klubova koji su ga kontaktirali i verovatno nudili bolje uslove, odabrati onaj koji mu nudi mogućnost igranja evropskih utakmica, borbu za prvo mesto, pohod ka trofejima, jer je takav tip igrača. Pobednik. I bio sam u pravu. Novac mu definitivno nije na prvom mestu. Osim toga, želi da živi u velikom gradu, gde će moći adekvatno da školuje decu, verovatno će ih upisati u internacionalnu školu, što ne bi imao kao mogućnost na nekom drugom mestu. Tako da je i Beograd, kao metropola, odigrao bitnu ulogu''.\nA kakvu će ulogu imati Bibras Natho na Topčiderskom brdu pitanje je posle kojeg Bambiju cakle oči u znak poštovanja prema čoveku s kojim je tri godine delio svlačionicu CSKA.\n''Reč je o igraču sa kojim je milina biti zajedno na terenu. Voli da ima loptu u nogama, da vodi igru, deli pasove, daje ritam... Posebno mi se sviđa njegov zaštitni znak, započinjanje napada iz dubine, kad se spusti do štopera ili bekova, dobije loptu i bukvalno nosi igru ekipe. Dok smo igrali za CSKA, znalo se, pred svaku utakmicu čula se komanda: 'Dajte loptu Nathu'. Zatim bi je distribuirao nama u navali, gde smo imali šablonske kretnje i to je u najvećem broju slučajeva rezultiralo dobrim rezultatima''.\nBambi naglašava da je Izraelac ekstra kvalitet, drugačijih karakteristika od onih kojim crno-beli trenutno raspolažu.\n''Da me neko ne shvati pogrešno, Saša Zdjelar i Aleksandar Šćekić rade fantastičan posao, dosta nam znače, međutim, Natho donosi dodatni kvalitet kakav nam je, svi smo saglasni, nedostajao. Može da pokrije više pozicija, bilo u formaciji 4-4-2, bilo u 4-2-3-1. On je najčešće jedan od dvojice zadnjih veznih od kojih kreću sve akcije i preko kojih se 'ulazi' u igru. Može da bude koristan i na mestu 'desetke', jer se i tu pojavljivao tokom karijere“.\nNatho ima godina (31) i trofeja (četiri), a očekuje se da Partizanu donese iskustvo u pohodu na titulu i pogura Parni valjak ka grupnoj fazi Lige Evrope.\n“Volim igrače koji u svakom trenutku preuzimaju odgovornost, drže glavu podignutom, vide ceo teren, poseduju miran pas. Bibras je baš takav. Verujem da će nam koristiti na svim frontovima, a naročito na 'malim' utakmicama, tad dolazi do izražaja njegova sposobnost da razbija bunker rivala. Sećam ga se još iz Rubina kad su nam on i Jeremenko pravili ogromne probleme, a kad su u istom prelaznom roku došli u CSKA postali smo jos ubojitiji. Krenula je žetva trofeja, nadam se da će tako da bude i u Partizanu“.\nZavršićemo kako smo i počeli. Flešbekom na pripreme u Sloveniji, kad je upravo Bambi jasno poručio da su Partizanu za ozbiljan rezultat potrebna još dva, tri pojačanja. U međuvremenu su stigli Sadik, Asano i Natho, samim tim i ambicije su vece.\n''Odlično su se uklopila prva dvojica, siguran sam da će nas Natho podići na viši nivo. Isto važi i za Sumu, povratnika sa pozajmice. Svi su doneli ono što se od njih očekuje. Kako vreme bude odmicalo dobiće svi na samopouzdanju, biće uigraniji i, siguran sam, bićemo opasni za svakog'', zakljucio je Zoran Tošić.


Završen dokazni postupak protiv Dalide Burzić\nOna se tereti za neispravno postupanje dok je bila na poziciji glavne tužiteljice sarajevskog Kantonalnog tužilaštva\nM. Aš. 22.12.2020\nVSTV BiH Završen dokazni postupak protiv Dalide Burzić\nBurzić: Čekaju se završne riječi\n- Ulažem i dopis glavne tužiteljice Sarajlije iz kojeg se vidi da je 4. decembra 2018. godine od premijera dostavljen akt o prenosu vlasništva u ‘"Termalnoj rivijeri Ilidža" - kazala je Vidović, dodavši kako je predmet tada i zaveden.\nU odnosu na izjavu Azre Bavčić, glasnogovornice Tužilaštva, Vidović je uložila ispis komunikacije putem vibera iz 2018. godine gdje se sugerira da glavna tužiteljica razgovara sa Centralnom izbornom komisijom (CIK), a ne obrnuto.\n21.12.2020 u 15:46\nDalida Burzić Disciplinski postupak


Koliko je sigurna platforma AirBnB za rezervaciju smještaja na putovanjima? -\nU dinamičnom vremenu putovanja i otkrivanja svijeta, brojni prilikom planiranja putovanja, čak i prije kupnje avionskih karata, razmatraju opciju smještaja. S obzirom na to da je smještaj jedna od najskupljih stavki prilikom putovanja, ne čudi velik interes ljudi za web-stranicama koje im mogu pomoći u tome.\nJedna od takvih web-stranica, danas najpopularnija među turistima, svakako je AirBnB. On nudi smještaj svim tipovima turista u velikom broju zemalja diljem svijeta u različitim cjenovnim kategorijama kao i u kategorijama smještaja – apartmani, studio apartmani, kuće ili vile, izbor je samo na vama.\nSigurnosne upute pri biranju smještaja\nS obzirom na to da je potražnja za smještajem sve veća, na tržištu postoji velik broj loših ponuda koje se pojavljuju po iznimno primamljivim cijenama. Ipak, njih bi svakako trebalo dobro provjeriti kako biste uštedjeli svoje vrijeme, ali i svoj novac.\nUpravo zbog toga je traženju smještaja potrebno posvetiti puno vremena i strpljenja kako bi vaš odabir bio siguran, ali i kako bi smještaj zadovoljio sve vaše kriterije i vaše putovanje učinio što boljim.\nAirBnB nudi upotrebu filtera\nUpotreba filtera prilikom izbora bilo koje usluge ili proizvoda nadaleko je poznata, no mnogi nisu upoznati sa svim potencijalima ove opcije. Naime, kada govorimo o AirBnB smještaju, ova opcija ne odnosi se samo na filtriranje AirBnb rezultata prema tome kakvu vrstu smještaja želite, u kojem dijelu grada i prema kojoj cijeni nego i prema sigurnosnim i drugim kriterijima.\nU tom smislu, filtrirati možete i neke parametre koji će vam jamčiti sigurnost poput:\nUvjeta vezanih uz dolazak i odlazak u i iz smještaja\nSvi navedeni parametri uvelike će vam osigurati sigurno i mirno putovanje i smještaj na lokaciji koju ste odabrali za svoj odmor.\nOdaberite dobrog domaćina\nOsim kućnog reda i vremena odlaska i dolaska, veliku važnost u sigurnosti AirBnB-a pruža i uvid u profil domaćina kod kojeg dolazite pa je preporuka da ga prilikom istraživanja smještaja svakako dobro proučite. Na njemu možete pronaći komentare prethodnih gostiju koji su vezani primjerice uz čistoću smještaja, ljubaznost domaćina, vjerodostojnost fotografija smještaja, profesionalnost i druge važne parametre.\nNa taj način ćete si osigurati miran i siguran odmor jer nitko ne želi u pola noći u nepoznatom gradu tražiti novi smještaj jer je odabrani bio prljav ili se domaćin pak nije pojavio i donio ključeve ili se nije držao nekog od dogovora.\nPobrinite se za svoju sigurnost na putovanjima\nO sigurnosti odabira AirBnB-a kao posrednika za pronalazak idealnog smještaja govore i filteri pretrage koji se odnose na sigurnosne standarde koji su zadovoljeni u pojedinim ponuđenim smještajnim jedinicama, poput detektora ugljikovog monoksida, aparata za gašenje požara, pribora za prvu pomoć i sličnih aparata i pomagala koji vam mogu pomoći u hitnim slučajevima. O postojanju istih svakako možete potražiti i potvrdu bivših korisnika smještaja, ali i pitati vašeg domaćina.\nOno što možete napraviti samostalno za svoju sigurnost je provjeriti sva važna sigurnosna pravila koja vrijede za vaše odredište, a koja se mogu svakodnevno promijeniti. Ovakva upozorenja najčešće objavljuju veleposlanstva koja će vas detaljno informirati o svim specifičnim pravila, obavijestima i upozorenjima.\nJedan od razloga zbog kojeg se brojni putnici i turisti odlučuju na ugovaranje smještaja putem AirBnB platforme svakako je i način izravnog komuniciranja s domaćinom kao i način plaćanja samog smještaja. Naime, plaćanje smještaja odvija se prema strogo kontroliranim i sigurnosnim bankarskim protokolima pri čemu je vaš novac u potpunosti zaštićen, a nakon vaše rezervacije potvrdu o istoj dobivate putem e-pošte kako biste imali dokaz o učinjenoj rezervaciji i plaćanju.\nIako je vrlo sofisticirano i zaštićeno, plaćanje smještaja putem AirBnB platforme vrlo je jednostavno i obavlja se u svega nekoliko koraka zbog čega ne gubite svoje vrijeme.\nPrema iskustvima brojnih korisnika ove platforme, AirBnB je jedna od najsigurnijih platformi za odabir smještaja prema brojnim parametrima.\nOn December 17, 2021 By Josip\nPrevious PostČetiri faze ključne za poslovni rast\nNext PostVažnost internetskog bontona


Vinkovačka industrijska zona Zalužje uskoro će biti proširena za dodatnih 111 hektara zemljišta\nVINKOVCI-Vinkovačka industrijska zona Zalužje uskoro će biti proširena za dodatnih 111 hektara zemljišta - vijest je to koja se u gradu na Bosutu dugo čekala, a koja je danas i službeno potvrđena.\nNajveća je ovo i najznačajnija dodjela Vlade RH Vinkovcima koji nikada do sada nisu imali na raspolaganju ovoliko veliku površnu na ovako atraktivnoj lokaciji. Osigurani su preduvjeti za realizaciju projekta od neprocjenjive važnosti za razvoj samoga grada i ovog dijela Slavonije, projekta ključnog za gospodarski rast, dolazak investitora i otvaranje novih radnih mjesta.


KOLAPS U NAJAVI: Širom Srbije haos na putevima, evo koji se granični prelazi preporučuju - TPKNEWS\nNaslovna/VESTI/SRBIJA/INFO/KOLAPS U NAJAVI: Širom Srbije haos na putevima, evo koji se granični prelazi preporučuju\nKOLAPS U NAJAVI: Širom Srbije haos na putevima, evo koji se granični prelazi preporučuju\nPrema poslednjim podacima Uprave granične policije RS, na prelazu Horgoš na ulazu zadržavanja su sat vremena.\nPoslednji vikend u julu donosi pojačan saobraćaj sa još jednom velikom smenom turista, a zbog očekivanog jačeg priliva vozila vozačima se savetuje da koriste manje frekventne granične prelaze, saopštio je danas Auto-moto savez Srbije.\nKako bi se izbegla višesatna zadržavanja na prelazu Horgoš preporučuje se da se za ulazak u Srbiju koristi prelaz Bački breg koji je zapadnije od Kelebije i Horgoša, otvoren je 24 sata, a put do njega vodi preko Sombora i Bezdana ka mađarskom gradu Baji. Na njemu se retko čeka duže od 30 minuta, dok su na Kelebiji zadržavanja oko 90 min.\nPrelazi Bački Vinogradi, Đala i Bajmok otvoreni su od 7.00-19.00 časova dok je radno vreme prelaza Horgoš II produženo do 22.00. Prelaz Horgoš u dane vikenda treba izbegavati kao i prelaz Batrovci sa Hrvatskom gde se takođe očekuje veliki pritisak.\nNa prelazu Batrovci zadržavanja na ulazu su sat vremena.\nZa ulazak u Srbiju iz pravca Hrvatske preporučuje se upotreba prelaza Bačka Palanka ili Sot, jer se usled preusmeravanja vozila i na prelazu Šid stvaraju gužve.\nNa prelazu Gradina sa Bugarskom kao i Preševo sa Makedonijom zadržavanja su promenljiva do sat vremena sa tendencijom porasta, a slično je i na prelazu Gostun gde se čeka oko sat vremena.\nPOČASTIO IH MILKA ČOKOLADOM: Mladi karatisti posetili predsednika Milića


Балкански Златоуст – Свети Владика Николај (књига бр. 46) | Ризница Земун\nHome / Knjige / Hilandarski prevodi / Balkanski Zlatoust – Sveti Vladika Nikolaj (knjiga br. 46)\nBalkanski Zlatoust – Sveti Vladika Nikolaj (knjiga br. 46)\nAutor: zbornik (Sveti Vladika Nikolaj)\nKategorije: Knjige, Srpsko bogoslovlje, Hilandarski prevodi. Oznake: #hilandarskiprevodi, #hilandarskiprevodi.\nVeoma davno živeo je jedan mladi kraljević. Bio je neobično mudar, bogat i lep. Sva vrata svetske slave i uživanja bila su mu otvorena. Ali, nešto u njemu ga je odvraćalo od svih tih čari i privlačnosti sveta za kojima su milioni ostalih ljudskih bića žudeli. I jednog dana, tajno od svojih roditelja, on zavara trag dvorskoj pratnji i pobeže u jedno pusto mesto gde se nastani kao siromašni stranac. Jedina želja mu je bila da svoju dušu osvetli Božijom istinom i voljom i da samo Njemu služi.\nMnogo godina kasnije, ovaj kraljević, vođen Božijom rukom, vrati se iz pustinje u svoju zemlju kao glavar Crkve i duhovni vođa svog naroda za sva vremena. Iako je bio bez dece, on je kroz vekove postao otac miliona svojih duhovnih sinova i kćeri.\nOvo se dogodilo pre više od sedam i po vekova, ali duhovna buktinja koju je on upalio u svomu narodu još uvek gori, a broj njegove duhovne dece stalno se umnožava. On je bio prijatan, ali neustrašiv; neobično lep, a vrlo skroman; veoma delatan, ali staložen; društven, a ipak usamljen. Umeo je da živi otmeno u obadva sveta, te su se mnogi na njega ugledati.\nI današnji Srbi, iz ljubavi prema njemu, podižu mu mnogobrojne zadužbine na svih pet kontinenata gde je ironija sudbine rasejala.\nIstorija ovog neobičnog kraljevića biće izneta u ovoj knjizi.