Stranice: 1 ... 13 14 15  17 Štampaj\n« Odgovor #450 poslato: Septembar 26, 2010, 12:48:29 »\n'Bem ja ovakve rasprave - na temi o paradi besomucno gnjeci sa medicinom, bolestima i poremecajima, a na medicini sa politikom, politickim interesima i lobiranjem.Samo nek se kuca, cyber-space sve trpi.\n« Odgovor #451 poslato: Septembar 26, 2010, 15:34:40 »\nOvo je primer kako politika arbitrira u medicini, sociologiji, istoriji itd... To samo može u diletantskim društvima kakvo je ovo!Ne zaboravimo da je politika umalo arbitrirala i u biologiji... DSS-ovo osporavanje Darvinizma - podsmeh čitavog sveta... Sačuvana\n« Odgovor #452 poslato: Septembar 28, 2010, 01:34:40 »\nCitat: paraglider za Septembar 26, 2010, 12:48:29 'Bem ja ovakve rasprave - na temi o paradi besomucno gnjeci sa medicinom, bolestima i poremecajima, a na medicini sa politikom, politickim interesima i lobiranjem.Samo nek se kuca, cyber-space sve trpi.Прво, хајде мало прочитај све, и поново коментариши...Прчамо управо о медицини и то о политички коректној.. јер на сваки други начин је тотално некоректна... и уместо да се поллитика прилагођава чињеницама ( што је једино исправно и реално ), не, чињенице се прилагођавају политици ( што ти заступаш, верујеш у то, и мислиш да је оправдано ) ....***\n« Poslednja izmena: Septembar 30, 2010, 18:44:21 od strane Vox populi »\n« Odgovor #453 poslato: Septembar 28, 2010, 03:41:19 »\nNe postoji politicki korektna ili nekorektna medicina.Ili na srpskom:Ne postoji politicki tacna ili netacna medicina.Pokusaj da se homoseksualnost proglasi za bolest nije medicina nego politika.\n« Odgovor #454 poslato: Septembar 28, 2010, 11:57:59 »\nХахаххаххахајадно параглајдер...Покушај не сврстати је у болест јесте политика и ништа више...Стварно, некад се толико ниско спустиш да је то страшно... и Нокс може да ти завиди на нискости... Sačuvana\n« Odgovor #455 poslato: Septembar 28, 2010, 12:41:26 »\nХомосексуалност је била болест, али разлог уклањања са листе болести није објашњено преко науке, већ је објашњено како је то дискриминација. Различите теорије о објашњењу те срамоте су се појављивале, али сваки пут када би се појавила теорија која би показивала да је то болест, хомо-организације су дизале глас да су то хомофоби, да је то дискриминација и сл. Sačuvana\n« Odgovor #456 poslato: Septembar 28, 2010, 16:22:16 »\nZlobni, svejedno da li je nisko ili visoko, vazno je da je tacno: dok si kucao na temi o paradi, davio si maksimalno sa bolescu i poremecajem, a kad su ti postovi prebaceni ovde - uhvatio si se politike.K'o drven ..., nikad o temi.\n« Odgovor #457 poslato: Septembar 28, 2010, 17:09:18 »\nCitatDa li je homoseksualnost bolest???Mislim da nije bolest, nego neki poremećaj, nastao usled nekog "kratkog spoja" u formiranju tela i mozga. Nešto slično levacima, daltonistima, albinosima, ljudima sa ravnim tabanima...Bitno je reći da to nije neka superiornost niti invaliditet, znači oni nebi trebali imati neka posebna prava ni obaveze na osnovu toga.No, pošto današnja medicina nije dovoljno napredovala da bi se svi ti poremećaji ispravljali još na embrionalnom ili genetskom nivou, homosexualnost je moguće samo nasilno suzbijati...A u nekim kulturama su maltretirali i decu levake da bi pisali desnom rukom, albinosi su smatrani demonima...Uvek ta kolektivistička opsesija da pojedinac ne postoji, nego svi moraju biti identični, korisni za društvo, monolitni i poslušni...Bilo bi interesantno videti, kad bi medicina mogla da ispravlja te poremećaje još kod embriona, kako bi gay lobi reagovao na to ? Verovatno bi to nazivali fašizmom.Onda kad lekari kažu budućim roditeljima "dete će vam biti gay, da li želite da to promenite", a onda ih spopadnu gay lobi i crkva. « Poslednja izmena: Septembar 28, 2010, 17:32:00 od strane Petar Pan »\n« Odgovor #458 poslato: Septembar 29, 2010, 00:46:45 »\nCitat: Petar Pan za Septembar 28, 2010, 17:09:18 Bilo bi interesantno videti, kad bi medicina mogla da ispravlja te poremećaje još kod embriona, kako bi gay lobi reagovao na to ? Verovatno bi to nazivali fašizmom.Onda kad lekari kažu budućim roditeljima "dete će vam biti gay, da li želite da to promenite", a onda ih spopadnu gay lobi i crkva. A kako bi ti reagovao, kad bi ti saopstili da kod tvog, jos nerodjenog deteta, mogu da ispravljaju "anomalije" koje su samo oni uocili?Ne znam da li ti je promaklo ili nisi ni svestan neverovatnog raspona mogucnosti za zloupotrebu, koje bi oko toga postojale?\n« Odgovor #459 poslato: Septembar 29, 2010, 00:50:52 »\nБитно је да сад не постоје злоупотребе...Реци ти, пошто си се сетио да поставиш такво питање, како би реаговато ти, да ти саопште, да твоје дете, још у фетусу, могу да исправе, да нема даунов синдром који су само ОНИ уочили ( или мислиш да такве ствари сви уочавају ?) ? И да ли би гледао на злоупотребе? У свему на овом свету постоје ризици од злоупотреба, а јасно нам је и одакле, док још није стигло време за исте, а већ се спроводе.... Sačuvana\n« Odgovor #460 poslato: Septembar 29, 2010, 01:03:06 »\nTi ne prihvatas genetske modifikacije hrane, a prihvatio bi intervencije na fetusu?\n« Odgovor #461 poslato: Septembar 29, 2010, 01:08:37 »\nУ служби лечења прихватам...већ ти поставих питање... да ли би ти пристао у оном случају, оричамо о поремећају, и ако би постојала могућност лечеза истог, да ли треба ићи ка томе?То што у медицини политика игра огромну улогу, не криви медицину, већ политику.... не веруј Томици, не веруј Кон-у , не веруј СЗО... а науку остави на миру, она сама по себи, није подложна малверзацијама...Политика мора, у свему а прво у овоме, да напусти положај и уопште не сме да има додирне тачке са оваквим стварима...То је адреса на коју треба да се обратиш, а не наука.. Sačuvana\n« Odgovor #462 poslato: Septembar 29, 2010, 01:58:43 »\nNe budali, neznani delijo.Nisi ti postavio nista, ti samo klepeces kao i uvek.Samo si ponovio ono sto sam vec pitao Petra.Kad budes poceo da razmisljas, mozda ces jednog dana shvatiti razliku izmedju genetskih modifikacija na hrani i na ljudskom organizmu.Onda ce mozda imati smisla da ti se objasni kakve sve mogucnosti manipulacija u tome mogu postojati.Dotle cemo malo pricekati.\n« Odgovor #463 poslato: Septembar 29, 2010, 16:02:22 »\nCitat: paraglider za Septembar 29, 2010, 00:46:45 Citat: Petar Pan za Septembar 28, 2010, 17:09:18 Bilo bi interesantno videti, kad bi medicina mogla da ispravlja te poremećaje još kod embriona, kako bi gay lobi reagovao na to ? Verovatno bi to nazivali fašizmom.Onda kad lekari kažu budućim roditeljima "dete će vam biti gay, da li želite da to promenite", a onda ih spopadnu gay lobi i crkva. A kako bi ti reagovao, kad bi ti saopstili da kod tvog, jos nerodjenog deteta, mogu da ispravljaju "anomalije" koje su samo oni uocili?Ne znam da li ti je promaklo ili nisi ni svestan neverovatnog raspona mogucnosti za zloupotrebu, koje bi oko toga postojale?Ako bi se time bavio neki Monsanto, onda nikako...Ali u normalnoj bolnici, kad bi to bilo normalna, uobičajena procedura, bez nusefekata i sa malom mogućnošću komplikacija, onda bih pristao zbog bilo koje anomalije...I ne zbog ovih "monolitnih", nego da dete ima manje problema u životu. (i da, shvatam da probleme uglavnom imaju zbog monolitnih, ali neću da dete ispašta da bi ja terao principe...)Sa genetikom ima mogućih zloupotreba koliko hoćeš. Vojska bi pravila Xmene, neki ludi lekar iz gay lobija bi "modifikovao" svu decu na gay, neko bi menjao rasu deteta, kloniranje bi bilo uobičajeno...A ovo za lobi i fašizam, gledao sam jednom Opru, bila je emisija o nekim hemafroditima ili šta već, tj. kad je dete oba pola istovremeno. Dosad se to rešavalo tako što lekari operišu dete da bi bilo jednog pola, mada onda se desi da pogreše pa naprave muško a "on" se oseća kao žensko, haos...E sad neki lobi takvih traži da se ta deca ne diraju jer je to fašizam, nego da se prizna postojanje trećeg pola, naravno odmah imaš lobi onih koji su protiv...Eto kad se upetlja politika...\n« Odgovor #464 poslato: Septembar 30, 2010, 00:35:31 »\nCitat: paraglider za Septembar 29, 2010, 01:58:43 Ne budali, neznani delijo.Nisi ti postavio nista, ti samo klepeces kao i uvek.Samo si ponovio ono sto sam vec pitao Petra.Kad budes poceo da razmisljas, mozda ces jednog dana shvatiti razliku izmedju genetskih modifikacija na hrani i na ljudskom organizmu.Onda ce mozda imati smisla da ti se objasni kakve sve mogucnosti manipulacija u tome mogu postojati.Dotle cemo malo pricekati.Па да, она је боље све то прогласити " не сматрамо " , него јасно и гласно рећи тако и тако....Проблем није у томе и да не сматрамо, можемо као људи да седнемо и договоримо се, јесте, али нећемо сматрати да јесте, већ пренебећи ту чињеницу... и никакав проблем... Али како онда оправдати бракове, усвајања и егзибиционизам ? Теби и даље није јасно, јел тако ? За сваку болест, постоји лек, откривен, неоткриве, једнако тако и за поремећај... кад ће доћи до њега, није битно, доћиће... а до тад, то не може бити разлог за бракове, усвајања и егзибиционизам, сем у болесним политичким главама и оним који их подржавају... СЗО није здравствена организација, већ стриктно политичка, од свог настанка, па до пропасти, и што пре то прихватимо, пре ћемо избећи Томицу, Кона и остале мешетаре људским душама... Sačuvana\n« Odgovor #465 poslato: Septembar 30, 2010, 00:38:21 »\nja sam najbolesnija,podrzavam i vencanja i usvajanje dece.. i sta cete sad? i mene pokusati leciti ili sta? Sačuvana\n« Odgovor #466 poslato: Septembar 30, 2010, 00:42:47 »\nТо о чему ти причаш, не зове се болест, већ инат... Sačuvana\n« Odgovor #467 poslato: Septembar 30, 2010, 00:45:26 »\nnije inat podrzavala sam to i pre ovog foruma podrzavacu uvek.. ali ako ti tako mislis kao sto imas neke fix ideje.. to je tvoja stvar a ima NAS jako mnogo... ti ut nista ne mozes uciniti..mozes samo na forumu isterivati neku pravdu cisto da zadovoljis svoj ego. Sačuvana\n« Odgovor #468 poslato: Septembar 30, 2010, 00:50:17 »\nШто се мене тиче, можеш подржавати и некрофиле, и педофиле, твој проблем... Болест је болест, подржавала или не... Sačuvana\n« Odgovor #469 poslato: Septembar 30, 2010, 00:53:02 »\ndobar vic Sačuvana\n« Odgovor #470 poslato: Septembar 30, 2010, 04:27:06 »\nBrak nema nikakve veze sa medicinom.Brak je stvar drustva, dogovorenih odnosa i obicaja u zajednici.Beak je najvise pravna stvar - ugovor izmedju dve strane.Usvajanje dece nema nikakve veze sa medicinom.I to je stvar zajednice, dogovora i odnosa.Uostalom, neka roditelji ne ostavljaju svoju decu drustvu na brigu, pa nece biti ni potrebe za usvajanjem.Egzibicionizam (na koji se pozivas posle onog mrsenja muda u NSPM) je utkan i ugradjen u ceo nas zivot.Zar mislis da i sam nisi egzibicionista?Nacin ponasanja, odevanja, govora, pokreti - sve je egzibicionizam.Kad kupujes odelo, biras ono koje ce ti bolje stajati, i u kome ces (po vlastitom misljenju) bolje izgledati.Patike ili cipele - zavisno da li zelis da nekako izgledas (sportski ili elegantno).Isto radis i kad se podsisas ili obrijes, ocesljas ili ofarbas.I u jos mnogo drugih prilika.Jovan Maric je dobar lekar, cije neke knjige se jos uvek koriste kao udzbenici u psihijatriji, ali je odlepio odavno - cak i pre nego sto je usao u politku.I to se vidi bas kroz njegov licni egzibicionizam.U egzibicionizmu nema nista lose.\n« Odgovor #471 poslato: Septembar 30, 2010, 05:28:29 »\nCitat: raperka_ za Septembar 30, 2010, 00:38:21 ja sam najbolesnija,podrzavam i vencanja i usvajanje dece.. i sta cete sad? i mene pokusati leciti ili sta? Ajte gospodarice, pa razmislite malo , barem ste vi inteligentni. Pa da to nije bolest svi bismo bili zdravi bas kao i ti koji oce tu paradu. Pa da smo svi ukupno zdravi njima ta parada nicem ne bi ni sluzila, jel se razumemo draga rupetka Sačuvana\n« Odgovor #472 poslato: Septembar 30, 2010, 11:31:08 »\nti zasita nemas pojma zasto se odrzava ta parada? ja sam mislila da si TI malo inteligentniji,ali tebi je ocigledno ono DR skracenica neceg DRugog. kad se malo raspitas pricacemo Sačuvana\n« Odgovor #473 poslato: Septembar 30, 2010, 13:26:40 »\nGospodarice pa zasto imamo Vas ovde no da nas poducite prema svome naravouceniju, nemojmo biti okurtni. Bespotrebno Sačuvana\n« Odgovor #474 poslato: Septembar 30, 2010, 16:59:46 »\nCitat: Dr. LOVA za Septembar 30, 2010, 05:28:29 Pa da to nije bolest svi bismo bili zdravi bas kao i ti koji oce tu paradu. Pa da smo svi ukupno zdravi njima ta parada nicem ne bi ni sluzila, Ima jos jedna mogucnost koja nije razmatrana: da je bolesna ona strana koja se protivi paradi.\n« Odgovor #475 poslato: Septembar 30, 2010, 18:32:54 »\nBice najpre da je to u pitanju PS: ja se cak i ne protivim, bas me zabole Nego mi nije jasno cemu ce im taj egzibicionizam ? Niko jos do sada nije dao neko razumno objasnjenje, vec se samo ovde dzapaju u krug i vicu treba treba, ali zasto niko nema pojma. « Poslednja izmena: Septembar 30, 2010, 18:55:07 od strane Vox populi »\n« Odgovor #476 poslato: Oktobar 01, 2010, 15:40:58 »\nPa vi ljudi se uopste niste udaljili od pocetka I dalje, dr LOVA drzi kontrolu nad situacijom, koliko mi se cini I odgovor je, koji? Je l jeste bolest ili nije? Sačuvana\n« Odgovor #477 poslato: Oktobar 01, 2010, 16:00:53 »\n6 poruka a već lojalan Dr.Lovi...Ovaj doktor je mnogo korumpiran... Sačuvana\n« Odgovor #478 poslato: Oktobar 01, 2010, 16:05:13 »\nCitat: Bokic za Oktobar 01, 2010, 15:40:58 I odgovor je, koji? Je l jeste bolest ili nije? Odgovor je da ti definitivno moraš da potražiš stručnu pomoć.\n« Odgovor #479 poslato: Oktobar 01, 2010, 16:28:52 »\n"Cemu taj egzibicionizam" je zasad pitanje bez odgovora.Meni to najvise lici na teranje inata - sto je jedna strana vise protiv, to je druga vise za.Jedina razlika je u tome sto paradu hoce oni kojih se to (ipak) tice, jer je rec o njima samima, o njihovim zivotima.A nece je oni koji nemaju sa tim nista, pa ni pravo da joj se protive.Na tome se zasniva moj zakljucak o bolesti - samo mislim na drustvenu, a ne fiziolosku.Desnicarske i nacionalisticke organizacije (u onom obliku u kome se kod nas pojavljuju) ustvari predstavljaju obolelo tkivo drustva.Koliko je ta bolest opasna i razorna, valjda smo dobro videli u najblizoj proslosti?Ako jos nismo, zna se - na***asmo opet.A egzibicionizam, sve i ako je zaista bolest, nije opasan.


Foto: Healthy Ways / youtube\nU tom periodu, Amber nije mogla da stane na svoje noge, zbog čega je rešila da smrša, u čemu je na kraju i uspela, o čemu svedoče njene fotografije na Instagramu. Ipak, put do uspeha, bio je popločan trudom i mukotrpnim zalaganjem, a sve je bilo propraćeno budnim okom kamere.\nNaime, Amber je imala 24 godine kada se pridružila TV emisiji "Moj gojazan život" i rekla zbogom starom načinu života. Išla je na operaciju želuca, nakon čega je počela da radi na sebi kako bi što pre skinula višak kilograma.\nPravilna prehrana, teretana i terapeut učinili su čudo. Već 6 meseci nakon operacije, Amber je bila lakša za više od 40 kilograma, a nakon toga je iz meseca u mesec skidala sve više kilograma\n"Operacija smanjenja želuca je sjajna alatka za ispomoć, ali ništa ne znači sama. Morate da nastavite da se hranite i živite zdravo, inače ste operaciju radili uzalud", govorila je ona kada je došla do težine od 113 kilograma 2018. godine.\nTokom svog puta, a i u godinama koje su prolazile, Amber je uvek imala veliku podršku od svojih fanova na Fejsbuku. Danas ima 30 godina, i zahvaljujući popularnosti koju je stekla na društvenim mrežama, započela je karijeru influensera.\nNa njenom Instagram nalogu, nalazi se i poruka "Bila sam zaista debela. Sada sam samo normalno debela.".


Opsežan članak u Njujork Tajmsu: Misteriozna priroda kulture Lepenskog Vira zadivljuje (FOTO+VIDEO) - Naši u svetu\nOpsežan članak u Njujork Tajmsu: Misteriozna priroda kulture Lepenskog Vira zadivljuje (FOTO+VIDEO)\nUgledni list oduševljen neobičnošču arheološke lokacije\nObjavljeno 20/08/19 u 22:34\nSve sto zelim u zivotu stane na ovu fotografiju😊❤ Lepenski Vir ,najljepsa lokacija na🌍 Koja je vasa omiljena destinacija? #lepenskivir #djerdap #dunav #donau #archeology #travelvlog Foto @leonbijelic\nA post shared by ZAGA (@zaga_mua) on Jan 29, 2019 at 4:35am PST\n#MattGroening is an undead artist at least 7,000 years old. “The evidence?” Well you might ask! This neolithic stone sculpture clearly shows his hand. [NYTimes, pD6, 20 Aug 2019] #LepenskiVir #NeolithicArt\nA post shared by Mark Wright, AIA (@inkonlinen) on Aug 20, 2019 at 9:21am PDT\n“Znamo da ih poljoprivrednici nisu doneli sa sobom, lovci-sakupljači ih nisu napravili pre nego što su farmeri došli i nisu se proširili na ostatak Evrope”, piše Njujork Tajms, ističući misterioznu prirodu kulture Lepenskog Vira i neobičnih skulptura koje su samo tu otkrivene.\nNajlepša srpska snajka potpuno gola! Adrijana Lima ispozirala samo sa buketom ruža (FOTO)\nAPEL UNICEF-a! Beograđani pozvani da pomognu izgradnju igrališta za decu sa invaliditetom! (FOTO)\nPosle teksta u “Njujork tajmsu” o Lepenskom viru oglasio se srpski…\nAustrijski naučni tim na jugu Srbije otkrio najveću evropsku misteriju


Uzbuna u Belgiji: U toku potraga za najmanje desetoricom terorista koji nose bombu! | Vestinet.rs\nPOČETNA U FOKUSU Uzbuna u Belgiji: U toku potraga za najmanje desetoricom terorista koji nose bombu!\nUzbuna u Belgiji: U toku potraga za najmanje desetoricom terorista koji nose bombu!\n22. novembra 2015. 12:34 · Nema komentara\nBelgijska policija traga za najmanje desetoricom terorista koji prete da će počiniti atentate slične onima u Parizu, a dvojica njih nose spremnu bombu.\nFrancuski radio “Frans enfo” preneo je saznanja policijskih izvora da su islamski ekstremisti pripremali razorne napade u belgijskoj prestonici i da raspolažu većom količinom oružja i eksploziva, što je i bio razlog da belgijske vlasti u noći između petka i subote proglase najviši stepen uzbune, zabrane sve javne manifestacije i zatvore saobraćaj.\nBelgijski list “Dernijer er” navodi da su “snage bezbednosti u potrazi za dve osobe koje sa sobom nose ekploziv, bombu kakvu su kamikaze aktivirale i prilikom napada u Parizu 13. novembra”.\nBelgijski ministar odbrane Jan Jambon je televiziji VRT izjavio da, pored najtraženijeg teroriste Salaha Abdeslama koji je učestvovao u pokolju 130 ljudi u Parizu, policija traga za većim brojem terorista i, kako je naglasio, “opasnost je veoma stvarna”.\nMinistar Jambon je saopštio da će se vladino telo za nacionalnu bezbednost danas oko podne ponovo sastati da proceni situaciju.\nJedan od dvojice uhapšenih jataka koji su pomogli teroristi Abdeslamu da kolima iz Pariza pobegne u Belgiju izjavio je policiji da je Abdeslam bio krajnje nervozan i na sebi je imao široku jaknu ispod koje je mogao imati pojas s eksplozivom.\nBrisel je praktično opusteo grad, u kojem metro i tramvajski saobraćaj ne rade, ulicama patroliraju mešovite policijske i vojne snage, a na više zgrada u centru su i na krovovima i balkonima postavljeni snajperisti.\nZgrade vlade i zdanja Evropske unije i NATO su takođe obezbeđene jakim policijskim i vojnim snagama.\nNađimo Srkija: Na novčanici od 100 dinara napisala ljubavnu poruku koja kruži Beogradom – FOTO\nTags:Belgija · Brisel · eksploziv · ekstremisti · napad · opasnost · Policija · potraga · snajperisti · teroristi · zabrinutost


Treba li Francuzima i "druga dama"\nJulie Gayet i Francois Hollande\nPrva ovogodišnja press konferencija francuskog predsjednika Francois Hollande-a, na kojoj je namjeravao govoriti o stanju u privredi, prijetila je da se pretvori u “pretresanje” njegovog privatnog života. Prije svega jer je javnost znatiželjna šta je istina o njegovoj navodnoj aferi s glumicom Julie Gayet.\nHollande je međutim odbio govoriti o svom privatnom životu, tražeći da on i “ostane privatan”. Francuski je predsjednik takođe odbio odgovoriti na pitanje da li je njegova životna partnerica Valerie Trierweiler još uvijek prva dama, ili će je zamijeniti njegova “nova romantična veza”.\nPredsjednik je okupljenim novinarima kazao kako “svaki čovjek ima pravo na svoju privatnost, pa tako i predsjednici, te da on ima princip da svoje privatne stvari i rješava privatno”.\nA sve je počelo kada se u tabloidu Closer, u petak, 11. januara pojavio tekst u kojem se tvrdi da Hollande ima romantičnu vezu s glumicom, s kojom se sastaje u nekim stanovima, gdje odlazi na malom skuteru, praćen samo jednim boddy guard-om.\nOve su tvrdnje izazvale neviđenu buru u francuskoj javnosti, gdje se privatnost strogo čuva. Hollande-ova životna partnerica, Valerie Trierweiler produžila je boravak u bolnici kamo je smještena nakon navodne iscrpljenosti.\nFrancois Hollande i Valerie Trierweiler u maju 2012.\nKada je najavljivan susret s novinarima, treći od kad je Francois Hollande stupio na dužnost 2012. godine, govorilo se kako mu je to šansa da u javnosti obnovi ciljeve iz svoje agende. Umjesto toga, zaprijetio mu je “katastrofični scenario”.\nSvjetski su mediji “nalegli” na ljubavnu aferu, Francuska je stigla među headlinese, zahvaljujući krizi srednjih godina jednog muškarca. Opozicionari tvrde da je Hollande “pogubna ličnost za imidž predsjednikova ureda”.\nBivši premijer Alain Juppé, je rekao kako su ovim predsjednikovim potezom, "mnogi ljudi u inostranstvu koji Francuskoj traže “dlaku u jajetu”, dobili satisfakciju”.\nNa pitanje da li bi predsjednik spriječio ovakve ispade da je svoj odnos sa Valerie Trierweiler ozvaničio, Juppé je odgovorio da to ne bi riješilo ništa.\n“Dapače," našalio se bivši premijer, “mi Francuzi volimo statuse. Možemo napraviti status prve, a možemo otvoriti i mjesto za drugu damu!”\nPedesetdevetogodišnji Francois Hollande, razišao se sa svojom dugogodišnjom vanbračnom suprugom Segolene Royal - koja je i majka četvero njegove djece.\nOzvaničio je vezu sa Trierweiler, uoči predsjedničkih izbora 2012. Ni njih dvoje nisu u braku, ali žive zajedno, i ona ga prati na službenim nastupima.\nValerie je i dalje u bolnici, a prema nekim pouzdanim izvorima, spremna je oprostiti Hollandu, koliko joj “jasno kaže kakve su mu namjere”.


Agrustos Village Budoni, hotel Италија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Agrustos Village: Datum dolaska :\nU hotelu AgrustosNastavak\nVillage pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Frazione Agrustos, a pozicija mu je sever za grad Budoni. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ima brzu internet konekciju.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Olbia je udaljen 25 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 51 minuta kolima.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nAgrustos Village tip(ovi):\nParking sluÅ¾ba (Valet Parking)(Pronađite hotel sa Parking za Budoni)\nNalazi se u ulici Loc. Porto Ottiolu, pozicija mu je sever za grad Budoni, a od centra je udaljen samo 9 minuta kolima.Stil hotela I Borghi di Ottiolu je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što 1,9 km -\nProverite cene i raspoloživost za Agrustos Village: Datum dolaska :


Čaušević je priznao krivnju u zamjenu za razotkrivanje čelnika SDA, HDZ i SNSD Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nSPORAZUM KOJI VIŠE NE POSTOJI: Čaušević je priznao krivnju u zamjenu za razotkrivanje čelnika SDA, HDZ i SNSD\nObjavljeno: 13.03.2017. u 20:39h\nBivši direktor Uprave za indirektno oporezivanje Kemal Čaušević optužen je za zloupotrebu položaja i pranje novca, a kriminal težak milijarde neće se istraživati. Sporazum o njegovom priznanju krivnje, u zamjenu za razotkrivanje čelnika SDA, HDZ-a BiH i SNSD-a, za Tužiteljstvo BiH više ne postoji\nPiše: Davor Obrdalj\nTužitelji Tužiteljstva BiH Dubravko Čampara i Oleg Čavka u septembru 2014. godine stavili su svoj potpis na sporazum o priznanju krivnje sa optuženikom u predmetu Pandora i bivšim direktorom UIO Kemalom Čauševićem.\n„Osumnjičeni Kemal Čaušević se izjašnjava da će priznati izvršenje krivičnih djela koja će mu biti stavljena na teret u dvije optužnice i to u prvoj optužnici krivično djelo Protuzakonito posredovanje, a u drugoj optužnici Zloupotreba službenog položaja“, stoji u preliminarnom sporazumu između Tužiteljstva BiH i Kemala Čauševića, kojeg Žurnal posjeduje (vidi galeriju).\nČaušević je tako za svaku od optužnica pojedinačno trebao dobiti po godinu dana zatvora i oduzimanje 155 hiljada maraka imovinske koristi.U praksi to znači da ne bi ni morao ići u zatvor, jer se kazna do godine dana može zamjeniti novčanom kaznom.\nPod ovim uslovima Kemal Čaušević priznaje da je kriv i pristaje otkriti sva svoja saznanja o kriminalu u i oko Uprave za indirektno oporezivanje, u koji su bili uključeni visoki dužnosnici SDA, HDZ-a i SNSD-a.\n"Potpisivanjem ovog sporazuma o priznanju krivnje osumnjičeni pristaje da na poziv Tužiteljstva BiH da potpuni iskaz u svojstvu osumnjičenog te da u svojstvu svjedoka ispred Suda BiH svjedoči protiv ostalih osumnjičenih u predmetima pred Sudom BiH o kojima ima saznanja ili je za ista dobio imunitet", navodi se u sporazumu.\nSporazum o priznanju krivnje Kemala Čauševića, trebao je biti dostavljen sudu BiH nakon podizanja optužnice u predmetu Pandora. Nakon više od dvije godine od hapšenja Čauševića, državno Tužiteljstvo podiglo je optužnicu u ovom predmetu, ali sporazum za njih više ne postoji.\n„Tužiteljstvo BiH ima pravo odustati od ovog preliminarnog sporazuma ukoliko se navodi iz izjave osumnjičenog pokažu neistinitim“, piše u sporazumu.\nKemal Čaušević je, kako tvrdi, Tužiteljima predao stotine stranica dokaznog materijala koje dokazuju da govori istinu o umiješanosti dužnosnika SDA, HDZ-a i SNSD-a u kriminal brojen milijardama. No, kako istraga protiv navedenih nikad nije pokrenuta, odnosno nisu otvoreni predmeti, tužilaštvo je stava da ih sporazum sada ne obavezuje. Visokopozicionirani političari su tako ponovo zaštićeni.\n„Prevaren sam. Sasvim je jasno da ne postoji nijedan razlog osim trgovine predmetima i drugih nezakonitih radnji da se od sporazuma odustane“, naveo je Čaušević u pismu koje je nedavno poslao VSTV-u, Sudu i Tužilaštvu BiH, a koje smo ranije objavili.\nSve detalje kako se vršio kriminal preko Uprave za indirektno oporezivanje BiH u vrijeme dok je na čelu te institucije bio Kemal Čaušević, ali i kako su u taj kriminal bili uključeni politički akteri pogledajte u Žurnalovom filmu „Pandorina Kutija“.\nSNSD, SDA, HDZ BiH, Tužiteljstvo BiH, Pandora, Kemal Čaušević\nAKO TUŽILAŠTVO ZDK BUDE DOSLJEDNO\nIma osnove za optužnicu (i) protiv direktora ZZO Omera Škalje\nKad HDZ kadrovi crtaju tendere\nLjubuška firma M.R.M. godišnje prihoduje milione javnog novca\nBrucoš, apsolvent ili akademski građanin\nZbog čega je uhapšen Osman Mehmedagić?


Kurs-WORDPRESS od apsolutne nule, kUPI kupon i uzmi popust na obrazovanje - EvoPopusti.rs grupna kupovina\nKurs-WORDPRESS od apsolutne nule, kUPI kupon i uzmi popust na obrazovanje\n4.700 din Kupi\n16.600 din Popust:\nTrajanje kursa: Kurs traje 16 školskih časova\nNovembar– ponedeljak i sreda/od 19.30-21.00\nSertifikat: nakon završenog kursa polaznici dobijaju sertifikat.\nArtefakt agencija za ostalo obrazovanje\nKurs wordpress od apsolutne nule u centru Beograda Kurs WordPress namenjen je totalnim početnicima\nO kursu: Wordpress je Platforma №1 na svetu i na temelju njega rade oko 20% svih sajtova na internetu. Na temelju ove besplatne platforme lako se mogu kreirati jednostavni jednostranični a isto tako i složeni višestranični sajtevi. Nudimo vam da zajedno prođemo kursom osnova Wordpress-a kao i da sami kreirate profesionalan sajt za svoju firmu ili privatne potrebe..\n2. Naučićete kako se registriruje domen i upravlja hostingom vašeg sajta\n6. Uopštena podešavanja, podešavanja za objavu, podešavanja čitanja, medija, privatnosti, linkova i diskusija Razmotrićemo veliki broj dodatnih modula koji proširuju funkcionalnost vašega sajta\n7. Pronalaženje i instalacija pluginova. Primer instalacije novog plug-ina na sajt Updejtovanje pluginova.\n8. Uravljanje i modifikacija tema u WordPress-u. Instalacija i aktiviranje, kao i predraga novih tema. Upravljanje stranama, komentarima, linkovima...\n10. Osnovne optimizacije za pretraživače WordPress sajta korišćenjem pluginova Priključite sajt sistemu statistike i počnete dobijati povratne informacije o sajtu.\nIntenzivan kurs engleskog, italijanskog ili nemačkog jezika, Kupi kupon i uzmi popust za učenje jezika u centru Beograda\nKurs grafičkog dizajna od apsolutne nule, Kupi kupon i uzmi popust na kurs u centru Beograda


EKSTREMNA DESNICA UZVRAĆA UDARAC! Koji su krajnji dometi ovih ljudi i šta im je cilj? SVI IH JAKO DOBRO ZNAMO\nŠaroliko društvo sa desne margine: Ko su njihovi glasači?, Foto: Printscreen\nAnalitičari se listom slažu da će većini ovih stranaka biti jako teško da pređe cenzus\nObjavljeno: 12.02.2020. 21:22h\nAko je suditi po najavama, naredni izbori u Srbiji biće najdesničarskiji ikada.\nNaime, koliko je do sada potvrđeno, ceo blok desnih stranaka, kako onih odavno poznatih poput Šešeljevih Radikala, preko Vacićeve Srpske desnice, pa do Živim za Srbiju kontroverzne Dr Jovane Stojković i Zavetnika na čelu nsa Milicom Đurđević, biće svojevrsna opozicija vladajućoj koaliciji. Tu treba pridodati i lilove poput Gorana Davidovića Firera, koji bi mogao da se na izborima nađe na nekoj od desničarskih lista, te Pavla Bihalija, lidera pokreta Levijatan, najpoznatijeg po brizi za životinje, naročito pse i konje. Može se desiti da na izbore izađe i tviter-pokret Balternativa, koji predvodi farbar iz Čačka Goran Ćuviz, ali teško da se ta priča može shvatiti drugačije nego kao sprdnja, po čemu je, inače, ovaj tzv. pokret i najpoznatiji.\nPOLITIČKI BLICKRIG SRPSKOG FIRERA: Za samo dva dana Goran Davidović se susreo s VODEĆIM LJUDIMA DESNICE! (FOTO)\nTu su i nešto ozbiljniji likovi, Aleksandar Šapić sa svojim SPAS-om, te Saša Radulović i DJB koji su naprasno postali izuzetno nacionalno i antievropski orijentisani, zašavši vrlo duboko na teritoriju pomenute Dr Jovane Stojković, odnosno u splet teorija zavere i antivakserskog diskursa.\nNajveća "zvezda" izbora mogao bi da bude Goran Davidović Firer koji je dobio prilično prostora u medijima nakon povratka u Srbiju. Čak je u jendom skorašnjem intervjuu najavio da bi mogao da izađe na izbore i nagovestio na čijoj bi listi mohgao da se nađe:\n- Verovatno će se ići na neke lokalne izbore. U prijateljskim odnosima sam sa SRS, Obrazom, i sa Srpskom desnicom, ali i sa mnogim drugim poput Levijatana i Balternative - poručio je Davidović.\nPa ne, dodaš na nacijatan firera drgovanu srbsku mast šešelja dveri zavetnike 1244 balternativu vacića spc kralja i otadžbinu i eto ti 90 posto Srbije srećno a mi ostali da se odselimo i toeto.\n— SheBangsTheDrums (@_tangled_mess) February 11, 2020\nPored Davidovića, najeksponiraniji čovek tzv. desnice je lider Srpske desnice Miša Vacić, koji je više nego aktivan i stiče se utisak da ga svi koji ga ismevaju prilično potcenjuju. Vacić je vrlo ambiciozno pristupio ovoj kampanji, a tokom javnih nastupa ne preza da izgovri sve ono zašta se pretpostavlja da bi prosečan desničar u bilo kojoj zemlji želeo da čuje.\nOn je zapretio proterivanjem Srba koji "šuruju sa Šiptarima u lokalnoj vlasti u Bujanovcu", nazivajući ih navodnim Srbima. "Ako treba, iz svih gradova gde postoji Srpska desnica dovešćemo najzajebanije ljude da raselimo ove koji vam uništavaju živote, ali prvo pokušajmo demokratski", kazao je tada Vacić.\nU Šapcu je, takođe na javnoj tribini, pretio predsedniku opštine Nebojši Zelenoviću.\n"Srušili smo Austrougarsko carstvo. Ovde u Šapcu su se skoncentrisale snage da im zadamo završni udarac, da ih gurnemo niz Cer u srpsku Drinu i podavimo. E, tako ćemo i sa Zelenovićem i njegovim kriminalcima", kazao je lider Srpske desnice.\nAnalitičari se listom slažu da će većini ovih stranaka biti jako teško da pređe cenzus, čak i ovaj znatno niži, od 3 odsto, dok je mnogo veći broj ljudi uznemiren i samom činjenicom da će ove stranke i pokreti dobiti u medijima više nego značajan prostor proklamujući stavove za koje se mislilo da su relikt prošlosti, i to one izuzetno ružne i dokazano negativne u svakom smislu.\nIdeje o proterivanju ljudi koji nisu srpske nacionalnosti, juriš na Kosovo bez ikakvog rezona i osećaja za realnost, potenciranje na većem natalitetu uprkos evidentnoj egzistencijalnoj krizi, slavljenje seoskog života i glorifikacija "srpskog domaćina" u vremenu kad sela zvrje prazna a mladi beže iz njih kao opareni u veće gradove, antievropski i antivakserski diskurs u vremenu kada su nam strane investicije temelj potencijalnog razvoja, a domaća privreda nepovratno uništena... Ovo su samo neka od predizbornih zaletanja u prazno desničarske opcije, koja prilično jasno dokazuju da je njihovo prisustvo na izbornim listama izlišno.\nŠta je to što desnica u Srbiji zaista donosi i koja je njena prava svrha?\nMožda vi znate? Napišite nam u komentarima.\nOTIMAJU NAM OBALU SAVE! Jovanović podneo gradonačelniku Beograda zahtev da se spreči uzurpacija Savskog priobalja!\nPAJTIĆ BRUTALNO ODGOVORIO GORDANI ČOMIĆ: Da li je ovo što je rekao ISPRAVNO?\nAMERIČKI AMBASADOR NADMAŠIO SAMOG SEBE! Neverovatno je šta je sad POJEO! (FOTO)\nGORDANA ČOMIĆ JE OTKRILA ŠTA JOJ STVARNO TREBA! Ovo NIKO nije mogao da očekuje\nMiša VacićGoran Davidović FirerDr Jovana StojkovićZavetniciPavle BihaliLevijatanSrpska desnicaSaša RadulovićAleksandar Šapićsrbijaizbori


IMAC 2011 - page 4 - PRETHODNI SKUPOVI - RC DRUŽENJE - rcfly4um\nAuthor Topic: IMAC 2011 (Read 41765 times)\n« Reply #45 on: October 15, 2011, 08:19:07 PM »\nprobaj sad, bio je zaključan na "only me"\n« Reply #46 on: October 15, 2011, 08:26:17 PM »\nQuote from: Gatti.Gatozza on October 15, 2011, 08:19:07 PM\nSada radi perfektno.\n« Reply #47 on: October 15, 2011, 08:42:51 PM »\nAtila slike su FENOMENALNE.\nP.S. Maznuo sam grupnu fotku od tebe za sajt.\nSlike i rezultati na:\nSada jaaako zurim, kompletniji i sazetiji post sutra u toku dana...\nSve u svemu drago mi je da je sve proslo u najboljem mogucem redu i da su svi zadovoljni.\n« Last Edit: October 15, 2011, 08:51:28 PM by SABURO »\n« Reply #48 on: October 15, 2011, 09:02:46 PM »\nEvo i od mene par fotki http://rcfly4um.org/index.php?topic=8178.0\n« Reply #49 on: October 15, 2011, 11:56:43 PM »\nKao i uvek, lepo druzenje, i okuljanje, mozda i zadnja prilika da se ove sezone okupe modelari u ovoj godini.\nOrganizatorima sve cestitke (kao i uvek).\nA, da. Primetio sam da se na mestu gde smo se druzili i lepo zezali, desavalo i neko takmicenje\n« Reply #50 on: October 16, 2011, 10:02:51 AM »\nSvaka pohvala organizatorima na odličnoj organizaciji takmičenja, odlično vrijeme, još bolje druženje i gostoprimstvo (još da nije bilo peha sa auspuhom?!).\nNadamo se da se dogodine vidimo i na našim prostorima.\n« Reply #51 on: October 16, 2011, 10:53:37 AM »\nBas mi je zao sto nisam mogao da prisustvujem takvom skupu, ali prethodnu noc me slomila neka groznica i tempreratura...vidimo se drugom prilikom\n« Reply #52 on: October 16, 2011, 11:33:50 AM »\nČestitke takmičarima, posebno prvaku. Organizatorima na hrabrosti da kalendarski dosta kasno organizuju takmičenje. Zaslužili su sve pohvale , ne bih da izdvajam bilo koga, svi ste bili odlični.\nEkonom je bio na visini zadatka.\nHvala modelarima iz iz okruženja na učešću, imaju modele koji se ne stide ni jednog svetskog aerodroma. Nadam sa viđenju i dogodine u još većem broju.\n« Reply #53 on: October 16, 2011, 08:34:26 PM »\nBilo je i prošlo. Možda je bilo ovako, možda je bilo onako, možda je falilo ovo, možda je falilo ono, ali najvažnije je da smo se lepo družili.\nJoš jednom koristim priliku da se zahvalim svima koji su, svojim prisustvo, uveličali ovaj skup.\n« Reply #54 on: October 17, 2011, 02:50:52 PM »\nSa zakašnjenjem, ali evo par fotki i od mene, iz Ervinovog i mog fotoaparata:\nOrganizacija na nivou, još jedno lepo druženje, a za mene kao i neka vrsta obuke, jer se nadam da dogodine i ja mogu stati na "startnu liniju"...\nkasno sam se već setio, ali dogodine, ako opet budete organizovali IMAC, mogu da napišem na mađarski forum, možda se neko odazove. Za prevod ćemo lako\n« Reply #55 on: October 17, 2011, 03:32:34 PM »\nPresko, Gabore slike su fenomenalne...\nUpravo sam ubacio finalnu tabelu rezultata sa takmicenja i poziciju svih takmicara. Ako zelite bodove, mogu i to da ubacim?\nElem, obecao sam koncizniji post, pa da krenemo.\nPre svega drago mi je da je sve proslo u njaboljem mogucem redu i da su svi otisli kuci bez slupanog modela i sa pozitivnim utiscima. Drago mi je sto smo imali cast da ugostimo RC modelare i iznad svega sjajne pilote i ljude iz susednih zemalja, tj. Makedonije i Hrvatske.\nJedino mi je krivo sto se Marku dogodio peh sa auspuhom i sto nije prikazao svoje znanje i vestinu letenja.\nDobro je da su dosli gledaoci/RC piloti iz Srbije iz raznih gradova da gledaju ovo takmicenje, a ujedno letovima momaka iz Zagreba uoce kvalitet letenja i eventualno nateraju sebe da tako nesto probaju u buduce.\nBitno je u kontinuitetu stvarati kvalitetnu konkurenciju i samim tim napredovati u ovom hobiju/sportu.\nTakodje sam zapazio jos jednu stvar, a to se tice odziva takmicara za razliku od pre godinu dana, kada smo imali jedva 7-8 takmicara, broj se udvostrucio! To je za mene fenomenalan podatak, jer ipak krecemo da imam nesto za cilj u ovom za sada hobiju.\nIskreno ja sam odusevljen trecim mestom, iz razloga sto sada znam da i mi nismo toliko losi..Da su vremenski uslovi makar malo bili pogodniji (citaj manje vetra) bilo bi cupavo..ali kao sto rece Adam, onda to ne bi bio takmicenje..\npozdrav i vidimo se na nekom od sledecih takmicenja.\n« Last Edit: November 01, 2017, 09:26:17 PM by SABURO »\n« Reply #56 on: October 17, 2011, 09:59:10 PM »\nЈош неколико сличица.\nШта ли овај гледа, као да се разуме у РЦ моделе.\n« Reply #57 on: October 17, 2011, 10:18:02 PM »\nI ja da se pridruzim cestitkama i organizatorima i ucesnicima. Prvi put sam prisustvovao ovakvom dogadjaju i bilo je sjajno. Jedina zamerka ide Mircetu sto nije doterao neku od njegovih ptica, da se vidi uzivo.\n« Reply #58 on: October 18, 2011, 09:37:37 AM »\ncestitam takmicarima na postignutim rezultatima kao i organizatorima na organizaciji, stvarno mi je drago da kod nas polako ali sigurno korak po korak se stvara grupa ljudi koji zele da se takmice, nazalost ove godine nismo uspeli organizaovati nijedno takmicenje u subotici ali nagodinu cemo mi poceti sa f5j i f5j400 takmicenjem to je sigurno, sto se vremenskih prilika tice i to spada u trening a i takmicemnje postaje interesantnije ko i kako uspeva da se prilagodi istom, tako da jos jednom sve moje cestitke i nek bude barem jos duplo takmicara na sledecem imac u pozdrav\n« Reply #59 on: October 18, 2011, 12:05:08 PM »\nSamo mogu da kukam što nisam uspeo da vas posetim na aerodromu...\nI ja bih čestitao organizatorima za uspešno organizovanj, i učesnicima što su se okupili u tako lepom broju, a sa još većim brojem aviona.\nSledeće godine obavezno mi je prisustvo...


Kako je Faust izašao u Grad\nBack KULTURA MUZIKA Kako je Faust izašao u Grad\nutorak, 22 oktobar 2019 10:28\nStepenice Tržnog centra Promenada su na nekoliko minuta zaustavljene (ponedeljak, 21.10.2019. ) da bi muški hor Srpskog narodnog pozorišta izveo marš vojnika iz opere Faust čija nas premijera očekuje 2. novembra, na sceni “Jovan Đorđević”.\nPreko dvadeset članova muškog hora, uz dirigenta hora Vesnu Kesić Krsmanović, pojavilo se iz svih krajeva tržnog centra, našlo na pokretnim stepenicama i dočaralo deo opera Faust i duh 19. veka i perioda u kom je nastala ovo delo Šarla Gunoa. Ovo je bila samo jedna od lokacija na kojoj se isti performans desio ovog ponedeljka.\nIdeja je bila da se na taj način pokaže koliko uspešno može da bude spajanje nesvakidašnjih prostora sa programima, čineći tako kulturu dostupnom svima.\n- Želimo da podstaknemo Novosađane, ali i sve druge koji mogu da dođu i vide zaista spektakl i operski prestiž. Ovako nešto Pozorište nije ranije radilo i na svim lokacijama, na kojima smo danas bili, na zatvorenim i otvorenim prostorima, uspeli smo da iznenadimo prolaznike. Siguran sam da je to neka naša buduća publika posle ovoga. Operska publika je u krizi u celom svetu, ne samo kod nas. Ovo su prilike kojima prilazimo publici, nadamo se da ćemo ih zainteresovati i dovesti i u pozorište - objšanjava direktor opere Srpskog narodnog pozorišta, Aleksandar Stankov.\nNa ovaj način, Srpsko narodno pozorište želi da najavi novu eru opere. Faust je prva operska premijera u 159. sezoni najstarijeg pozorišta u Srba i već sada nas vodi u doba devetnaestovekovnog teatra Pariza. U subotu, 2. novembra novosadska publika će nakon 24 godine imati prilike da ponovo sklapa pakt sa „Faustom“. Operom će dirigovati gost iz Italije Andrea Solinas, nastavljena je saradnja i sa mladim i talentovanim rediteljem, Aleksandrom Nikolićem, gostom iz Beograda. Koreografiju će uraditi Aleksandar Ilić.\nInače, „Faust“ je prvi put izveden u Parizu, 1859. godine, pre 160 godina. U Srpskom narodnom pozorištu „Faust“ prvi put je izvođen 1921. godine, a potom su bile još tri produkcije: 1953. (režija Ciril Debevc), 1971. (režija Serž Vafijadis), i 1995. godine (režija Serž Vafijadis).\nKarte za premijerno izvođenje „Fausta” moguće je kupiti na biletarnici Srpskog narodnog pozorišta.\nFotografije: Vladimir Veličković


Hocu.ba Oglas za popunjavanje radnih mjesta državnih službenika u Agenciji za policijsku podršku – Hocu.ba\nOglas za popunjavanje radnih mjesta državnih službenika u Agenciji za policijsku podršku\nKrajnji rok za prijave: 10.05.2018.\n1/01 Viši stručni saradnik za odnose sa javnošću\n2/01 Šef Odsjeka za javne nabavke\nAgencije za policijsku podršku, raspisuje javni oglas za popunjavanje radnih mjesta državnih službenika u Agenciji za policijsku podršku.\nOdjeljenje za podršku\nOpis poslova i radnih zadataka: organizuje poslove informisanja i brine se o pravovremenom informisanju javnosti u vezi sa obavljanjem poslova Agencije; organizuje konferencije za štampu, intervjue i razgovore; sarađuje sa urednicima javnih glasila, službama za informisanje u institucijama BiH i drugim organima u oblasti javnog informisanja; prikuplja, sređuje i vrši obradu podataka vezanih za odnose s javnošću; učestvuje u pripremi za istupanje direktora i zamjenika direktora u sredstvima javnog informisanja; priprema promotivne materijale koje izdaje institucija; sastavlja odgovore na upite novinara i piše članke o osnovnim aspektima rada institucije; sačinjava tekstove u saradnji sa nadležnom organizacionom jedinicom za web stranicu institucije; zaprima i distribuira materijale u elektronskoj formi, koji se odnose na komunikaciju sa javnošću; obavlja i druge poslove po nalogu neposredno nadređenog kojem je odgovoran za svoj rad.\nPosebni uslovi: VSS – VII stepen stručne spreme ili ekvivalent bolonjskog sistema studiranja vrednovan sa minimalno 180 ECTS bodova – fakultet društvenih i humanističkih nauka; najmanje 2 godine radnog iskustva u struci; poznavanje jednog stranog jezika; poznavanje rada na računaru; položen stručni upravni ispit.\nSEKTOR ZA FINANSIJE I NABAVKU POLICIJSKE OPREME\nOpis poslova i radnih zadataka organizuje, usmjerava i rukovodi radom Odsjeka; izrađuje kompleksne analize, izvještaje, informacije; obavlja najsloženije poslove Odsjeka, a naročito u vezi s izradom programa materijalnog opremanja i modernizacije Agencije; prati izvršavanje poslova, uočava probleme i stara se za njihovo rješavanje; stara se za pravilnu primjenu propisa, zaključaka i odluka; radi na unapređenju metoda rada i pružanja stručne pomoći zaposlenima u Odsjeku; sarađuje s organizacionim jedinicama Agencije i drugim organima i organizacijama u vezi s poslovima iz djelokruga Odsjeka; učestvuje u davanju primjedbi, prijedloga i mišljenja u vezi s donošenjem propisa kojima se regulišu materijalni poslovi kao i izradi programa i drugih materijala iz djelokruga Odsjeka; izrađuje izvještaje, informacije, planove rada za potrebe Agencije u pogledu investicija, a naročito planove investicionog održavanja, te kapitalnih investicionih izdataka; učestvuje u davanju primjedbi, prijedloga, mišljenja u vezi s donošenjem propisa kojima se regulišu poslovi investicija; obavlja i druge poslove po nalogu neposredno nadređenog kojem je odgovoran za svoj rad.\nPosebni uslovi: VSS – VII stepen stručne spreme ili ekvivalent bolonjskog sistema studiranja vrednovan sa minimalno 240 ECTS bodova – ekonomski fakultet, pravni fakultet, fakultet kriminalističkih nauka i fakultet za menadžment, najmanje 4 godine radnog iskustva u struci, poznavanje engleskog jezika, poznavanje rada na računaru, položen stručni upravni ispit.\nDodatne napomene, način prijave i dokumentaciju možete pronaći ovdje.\n« Predškolska ustanova “Smart” u Sarajevu zapošljava psihologa/pedagoga\nPoziv za odabir programa i projekata koji će se sufinancirati iz Proračuna FBiH »


NAJNOVIJI PODACI: U Srbiji još troje preminulih i 120 novoobolelih | Zdravlje\nNAJNOVIJI PODACI: U Srbiji još troje preminulih i 120 novoobolelih | Mondo Portal\n23. april, 13:27\nNAJNOVIJI PODACI: U Srbiji još troje preminulih i 120 novoobolelih 44 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n05.05.2020. / 15:08 15:14\nNAJNOVIJI PODACI: U Srbiji još troje preminulih i 120 novoobolelih\nIzvor mondo.rs 05.05.2020. / 15:08 15:14\nIzvor: Tanjug/AP Photo/Charlie Riedel\nPrema najnovijim informacijama, u poslednja 24 sata u Srbiji testirano je 4.817 uzorka osoba koje su zadovoljavale kriterijume slučaja, od čega je 120 pozitivnih.\nOd korona virusa u poslednja 24 sata preminule su još 3 osobe.\nMASOVNO TESTIRANJE: Ovo su odgovori na najvažnija pitanja\nHospitalizovano je 1.855 pacijenata.\nOd početka epidemije, od posledica infekcije korona virusom preminulo je ukupno 200 osoba.\nUkupno je do 5. maja u 15 časova u našoj zemlji testirana 111.278 osoba, a obolelih je 9.677.\nSmrtnost je 2.07%.\nOzdravile su 1.723 osobe.\nSrbija od sutra neće biti u vanrednom stanju. Pročitajte koje mere se ukidaju, a koje ostaju na snazi.\nKon: Evo kada očekujem prestanak aktivnosti virusa! (VIDEO)\nOPREZ! Evo šta je pokazala analiza krpelja na beogradskim izletištima\nKorona virus je širom sveta odneo 250.000 života\nKako spavanje utiče na imunitet? Iznenadiće vas odgovor!\n05.05.2020. / 17:09\nSve manje i manje.Virus koji je pretio da ubije 3.873.293 ljudi u Srbiji se povlaci na svim frontovima.A pred Vaskrs sve se rusi, apokalipsa uzivo, hiljade zarazenih i umrlih, prepuna groblja.Ne znaju cak ni jednu obicnu prevaru da izvedu kako treba.\n05.05.2020. / 17:48\n@Brundo припрема за изборе, Вучко лично убио вирус, задњих дана пред изборе 0 мртвих, 2-3 заражена, нико ка ми\n05.05.2020. / 16:48\nKlasicno skretanje price sa prave teme. Virus nije tema, resicemo ga se ili necemo. Tema je kako su drzave neodgovorno reagovale, koliko nam se novca uzima za zdravstvo, a nemamo osnovne stvari, zasto se unistava priroda samo da bi se neke multinacionalne kompanije odnosno njihovi vlasnici bogatili, cemu i kome sluze politicari, cemu ucimo mlade narastaje. Ako se ne vratimo pravim vrednostima, a prava vrednost nije svakako menjanje automobila svake godine i rolex na ruci, nasa majka Zemlja ce nas jednom samo zatreti.\nUpravo gledate Boško Joković: Pevačice unose drogu, učesnicama plaćaju za seks! 1 Viral Pre 18 h Bivši radnik obezbeđenja u rijalitiju otkriva SVE!\nUpravo gledate Valentina Kuzmanović: Ne želim pobedu, imam harizmu! 0 Reakcije Pre 5 min Valentina Kuzmanović reaguje na tvitove o sebi\nLJUBIČASTI KOLAČIĆI SU OSVOJILI INTERNET, A I VAS ĆE: Borovnice im daju predivnu boju, kao i ukus!\nOTKRIO JE RECEPT ZA SAVRŠEN POMFRIT IZ RERNE I NAPRAVIO PRAVU POMETNJU: Reagovalo više od 12.000 ljudi!\nKAKO DA PATIŠPANJ NE PADNE KAD SE IZVADI IZ RERNE? Poslastičar otkrio trik - vrlo je jednostavan, a malo ko ga zna


Peta sednica Radne grupe Poljoprivreda, Arilje - EU Konvent\nHome Uncategorized Peta sednica Radne grupe Poljoprivreda, Arilje\nPeta sednica Radne grupe Poljoprivreda, Arilje\n10. jun 2015. godine\nPeta sednica radne grupe koja se bavi poglavljima 11, 12 i 13 održana je u Arilju, u sredu, 10. juna 2015. godine u saradnji sa Nacionalnim društvom za voćarsku proizvodnju „Naše voće Srbija“. Sednica je bila posvećena korišćenju procesa pregovora sa Evropskom unijom kao mehanizma za podsticanje udruživanja u poljoprivredi.\nSednicu je otvorio Božo Joković, direktor zadruge Agro voće iz Arilja i jedan od osnivača Nacionalnog društva Naše Voće Srbija. On je rekao da je do sada u društvo uključeno 11 regija iz centralne i istočne Srbije. Osnivači društva smatraju da jedino udruživanjem mogu da dodatno podstaknu povoljniji plasman svojih proizvoda i podignu svoj nivo proizvodnje. „Mi smo shvatili značaj udruživanja, a od države očekujemo obezbeđivanje prerađivačkih i skladišnih kapaciteta kako bi proizvođači bili vlasnici svog proizvoda do krajnjeg momenta prodaje za šta su nam potrebne zadruge i udruženja“.\nDragan Roganović, koordinator radne grupe ispred Mreže za ruralni razvoj Srbije, govorio je o važnosti postojanja različitih mreža kao i postojećim modelima za komunikaciju između poljoprivrednih proizvođača i Evropske komisije. On je takođe predstavio rad Mreže za ruralni razvoj koja okuplja 16 organizacija širom Srbije i koja je i sama članica nekoliko evropskih mreža. Roganović je istakao kako proces evropskih integracija zahteva kvalitetne kapacitete do kojih se može lakše doći u mrežama nego u pojedinačnim organizacijama. Rečeno je da je neophodna jasna, unapred dogovorena i dugoročna podrška ministarstava umrežavanju. Takođe neophodno je i da mreže „izađu iz poljoprivrede“ i ostvare paralelno kvalitetnu saradnju i sa drugim ministarstvima.


Pomorska nesreća ili savršen zločin?)\nSreda, 19. Novembar 2008 Vreme 02:37.\nDa li je u pitanju namerna likvidacija najbogatijih ljudi toga vremena ili je za potonuće Titanika kriva,kao što neki tvrde ukleta egipatska mumija još nije utvrđeno.\n" Džon Džejkob Astor Benjamin Gugenhajm,Izador Straus-Ne samo što se ova trojka suprostavljala formiranju Federalnih rezervi, već bi verovatno svojim uticajem sprečila ulazak SAD u Prvi svetski rat."\nJedno je sigurno - nije potonuo onako kako je prikazao reditelj Džejms Kameron u svom filmu "Titanik", niti bilo koja druga od preko 500 TV i bioskopskih ekranizacija i destine hiljada knjiga o potonuću najvećeg putničkog broda.\nZašto je toliko pažnje posvećeno ovom brodu kada je bilo i većih pomorskih katastrofa?\nNa brodu "Lusitanija" je 1916. poginulo 1200 civila. Danas znamo da su ga perfidno potopili Englezi kako bi SAD ušle u Prvi svetski rat "ubedjene" da su njihov brod napali Nemci? Ili veliki putnički brod "Empress of Ireland", gde je poginulo 1000 ljudi. Po mornaričkim arhivima oko 65 000 brodoloma zabeleženo je u poslednjih 400 godina.\nAli "Titanik" je predstavljan kao legenda. I to legenda stvorena na neistinitim činjenicama. Tako na završnoj špici poslednje holivudske ekranizacije piše: "Likovi , mesta i dogadjaji u ovom filmu su izmišljeni. Svaka sličnost sa stvarnim dogadajajima ili ličnostima , živim ili mrtvim, sasvim je slučajna".\nZašto skupi specijalni efekti koji su imali za cilj da prikažu maksimalno veristički sam čin potapanja i dramu koju su putnici doživeli? Najzad, ne reče li sam reditelj Kameron da on i nije pravio film katastrofe, već ljubavni film o dvoje putnika, Kejt i Džeku? Naravno, oni se u stvarnosti verovatno nikada nisu sreli, jer su imena nasumice izabrana sa spiska putnika. Ili kako to da je lik kapetana Edvarda Smita veoma bledo obradjen? Nije li drama tog čoveka bila najveća?\nOstaci Titanika prvi put su otkriveni 1985. godine kada se istraživač Robert Balard spustio na dubinu od 4000 metara i snimio ih. Mesto potonuća je locirano na oko 600 kilometara jugoistočno od Njufaundlenda. Ipak veliki broj delova broda posebno delovi korita nedostajali su pa se verovalo da se korito prilikom pada na dno raspalo na veliki broj manjih delova koji su se razleteli dalje.\n"Ranije smo mislili da je brod pukao jer je potonuo, a sada znamo da je potonuo jer je prethodno pukao", kaže istoričar Dejvid Braun.\nIzgleda da je "Titanik" pretrpeo nezamislivo jako razarenje što je moglo biti posledica direktnog udara u ledeni breg pri punoj brzini od 22 čvora. Ali, da se podsetimo još jednom, u filmu "Titanik" brod nije udario punom snagom u santu leda, koju dežurni oficiri nisu na vreme primetili jer navodno nisu imali durbin, već su uspeli da motore potpuno zaustave. Brod je udario u breg gonjen samo silom inercije.\n"Bila je tamna noć bez mesečine... Osmatračnica nije imala durbin, jedini je ostao u Sautemptonu" izjavio je Frederik Fleet pred istražnim Senatom SAD. Fleet je bio taj koji je na osmatračnici prvi ugledao ledni breg. Po njegovom svedočenju mašine su zaustavljene i pokrenute unazad, a brod zaokrenut na levo. Ali sudar je bio neizbežan.\nFleet je nekim čudom uspeo da se spasi i nastavio je da plovi na drugim brodovima kao mornar sve do 1936. Pred kraj života radio je kao prodavac novina u Sautemptonu. Zbog "porodičnih problema" obesio se 1965..\nDa stvari nisu jasne pokazuju i protivrečne izjave brodolomnika o tome kako je brod prepukao. Jedan putnik je izjavio da je u trenutku udara u santu "imao osećaj da se kotrljaju preko milion kamenova. ", dok većina nije osetila ništa ili samo lako podrhtavanje.\nNovine su objavile i snimak navodne sante leda koji je napravio tegljač "MacKay-Bennett" iznajmljen od kompanije White Star Line, kada je poslat da pogleda ima li još preživeligh u vodi. Na ledu su se navodno videli crveni i crni tragovi farbe, pa su oni pretpostavili da je to taj ledeni breg.\nNikada nije utvrdjen tačan broj putnika koji su bili ukrcani an Titanik, pa se uvek kaže da se "veruje da je bilo ukrcano 2.227 ljudi". Nikada fizički nije potvrdjeno da je poginulo baš 1500 ljudi. Mnogi leševi nikada nisu pronadjeni.\nJoš 1898. godine pisac po imenu Morgan Robertson smislio je priču o prekookeanskom brodu većem od svih do tada napravljenih brodova. Priču je nazvao "Futility". Kasnije je preimenovana u "The wreck of Titan".\nRobertsonov izmišljeni brod imao je 70 000 tona zapremine, a stvarni brod 66\nOba broda su imala tri ogromna pogonska propelera i mogla da razviju brzinu od 24, 25 čvora.Izmišljeni brod je imao 40 000 konjskih snaga, a pravi 45 000.\n"Sa mosta inženjerske sobe i sa mnoštva drugih mesta na palubi 92 vrata od 92 vodootporna odeljka mogla su biti zatvorena za samo pola minute okretanjem poluge. Vrata su se takodje automatski zatvarala u kontaktu sa vodom. Sa devet potopljenih odeljaka brod je mogao i dalje da plovi i kako nije postojala takva mogućnost da se oni toliko napune vodom, parobrod Titan smatran je praktično nepotopivim!".\nU svojoj knjizi "Secrets of the Federal Reserve" (koja se može preuzeti ovde), Eustace Mullins piše da su se 1910. sedmorica uticajnih svetskih bankara sastala na Ostrvu Džekil pored obale Džordžije kako bi razradili plan o osnivanju moćnog bankarskog kartela.\nTe su potvrde predstavljale pravi novac. Na primer "Two Dollar Silver Certificate", koji je izdala banka u Novoj Engleskoj značila je da Trezor SAD mora da isplati donosiocu dve unce srebra. Banknota "One Dollar Silver Note" je bio zamena za jednu uncu srebra. Ili "Ten Gold Dollars", zbačilo je pola unce zlata te 1912.\nKartel je želeo, ne samo da ima monopol u ovom poslu, već i da dobije pravo da izdaje dolare bez stvarnog zlatnog pokrića, odnosno da vodi "elastičnu monetarnu politiku". To je značilo da bankari imaju mogućnost kreditiranja novcem koji nema zlatno i srebrno pokriće. Ovaj novac se naziva spekulativnim novcem tj. izmišljenim.\nPriča kaže da je Astor odbio da udje u prvi čamac za spasavanje koji mu je ponudjen, verujući da je oštećenje na brodu malo i da je brod nepotopiv. Ipak, predomislio se i prihvatio da se ukrca u čamac broj četiri. Ali, dežurni oficir mu je tada rekao da to nije moguće dok se ne ukrcaju sve žene i deca. Tako je Astor ukrcao samo svoju ženu. Priča još kaže da je uzalud pokušavao da ubedi oficira da mora da bude uz svoju ženu koja je u "delikatnom stanju". Ali, nije pomoglo i ostao je na brodu.\nTelo Astora pronadjeno je u ponedeljak, 22. aprila u vodi. Pronašao ga je tegljač "McKay -Bennett", isti onaj koji je snimio ledeni breg.\nZvanična verzija kaže da je svoju partnerku stavio u čamac za spasavanje, a onda otišao do svoje kabine i obukao svečano odelo. Uz čašu viskija i u pratnji svog batlera odlučio da se suoči sa sudbinom navodno rečima: "Obukli smo najbolje i spremni smo da odemo kao džentlmeni. " Stjuardu je kasnije rekao : "Recite mojoj ženi da sam učino najbolje vršeći svoju dužnost". Njegovo telo nikada nije otkriveno.\nIzador Straus bio vlasnik robnih kuća Mecy's. On i njegova žena navodno nisu hteli da se odvoje i odlučili su da odu zajedno zagrljeni u krevetu u svojoj kabini.\nNe samo što se ova trojka suprostavljala formiranju Federalnih rezervi, već bi verovatno svojim uticajem sprečila ulazak SAD u Prvi svetski rat. Upravo politička filozofija Astora bila je u načelu tadašnjih američkih nacionalista: "America first". Zagovornici ove politike žestoko su se u Kongresu borili protiv odluke Vudro Vilsona da Ameriku 1916. uvede u evrospki rat. Danas znamo da je taj rat bio potreban upravo dinastiji Rotšild, kako bi ekonomski oslabila Tursku, a Englezima obezbedila kontrolu nad Palestinom. Tu će kasnije stvoriti svoju privatnu državu Izrael i naseliti je jevrejskim narodom.\nJ.P.Morgan je bio vlasnik kompanije White Star Line koja je 1909. u Belfastu u Irskoj počela da gradi Titanik ( sa skoro svim tehničkim osobinama koje je imao Titan iz knjige). U svom tekstu "Kako je potopljen Titanik" Doug Yurchey piše da su veruje da su Morganu ovo naložili upravo jezuiti.\nOni su branili Papu i katolicizam u čitavom svetu. Čine to i danas sa ciljem da ponovo uspostave apsolutnu moć katoličke crkve na čijem čelu bi bio papa kao globalni poglavar. Cilj im je katolička Amerika. Na čelu ovog reda danas stoji general, sa sedištem u Rimu. Imaju i jednu organizaciju koja se zove "Društvo Isusovaca" ili "Crni Papa". Oni funkcionišu kao vojska. Veruje se da stotinama godina ova organizacija vrši razne atentate, te je mnogi uporedjuju sa CIA u svetu religije. U svojoj knjizi "Vatican Assasins" Eric Jon Phelps tvrd da je upravo organizacija "Crni Papa" naložila i uz pomoć CIA i Mossada sprovela teroristički napad na Njujork 11.septembra 2001.\nMedju njima i elitna bogataška imena koja su verovatno na neki način pa i medijskom pompom podstaknuta da se u brod ukrcaju. Većina je preživela, uključujući i jednog od direktora White Star Line, Lorda Ismeja, ali ne i konstruktor Tomas Endrijus i već pomenuta trojka najbogatijih. Ovi ljudi nisu uspeli da se spasu jer je naredjenje kapetana Smita navodno bilo "prvo žene i deca".\n"Smatraću sebe mrtvim telom, bez volje i intelekta, kao malo raspeće koje se okreće bez opiranja po volji onoga ko ga drži, kao štap u ruci starca koji ga koristi po svojoj volji i kako mu najbolje odgovara" (R. W. Thompson, The Footprints of the Jesuits).\nU dokumentarcu "'The Secrets of the Titanic" , koji je 1986. radjen za National Geografic navodi se da je u trenutku isplovljavanja broda iz Sautemptona na njemu bio i Fransis Brauni, najmoćniji jezuita u čitavoj Irskoj i da je on bio u njihovim redovima nadredjeni Edvardu Smitu. Brauni je odgovarao direktno centrali u Rimu.\nSmita je možda podsetio i na zavetne reči jezuita da je General: "… bog društva (jezuitskog) i ništa osim njegovog električnog dodira ne može galvanisati njihova mrtva tela u život i akciju. Dok on ne progovori, oni su kao hladni serpenti u svojim ledenim grobnicama, beživotni i ukočeni; ali trenutak kada im on zapovedi, svaki član istog trena skače na noge, ostavljajući sve čime se do tada bavio, i spreman je za juriš i za napad gde god bude usmeren da udari" (R.W. Thompson, The "Footprints of the Jesuits").\n"Pod komandom Boga (jezuitski General) ovlašćen je da ubije nevine, da hara, da počini svu blud, jer On (papa) je Gospodar života i smrti i svih stvari. Da ispunimo njegov nalog je naša dužnost" (W. C. Brownlee, Secret Instructions of the Jesuits)\n"Dakle, evo kako izgleda jezuitska podmuklost. Jedan provincijski jezuitski Otac, Brauni, ukrcao se na Titanik, fgotografisao žrtve, veovatno dao instrukcije kapetanu u skladu sa jezuitskom zakletvom i sledećeg jutra se iskrcao sa broda….", piše Eric J. Phelps, u knjizi "Vatican Assassins"\nTitanik je "udario u ledeni breg" (ili je došlo do ekspozije u kotlarnici ) 14. aprila, istog datuma kada je ubijen Abraham Linkoln, takodje jedan od žestokih oponenata nekontrolisanoj akumulaciji kapitala u Americi.\nVeć decembra 1913. kroz Kongres je zahvaljujući Teodoru Ruzveltu prošao zakon o formiranju banke Federalnih rezervi. Osam meseci kasnije jezuiti su dobili dodatnu finansijsku potporu od FED-a, a 1916. Amerika je ušla u veliki rat u Evropi. Preko FED-a je vršeno njegovo finaniranje jednostavno stampanjem dolara i ogromnim zaduživanjem američke države i naroda. To je značilo imati "elastičnu valutu", za razliku od prethodnog perioda gde je novac u dugom periodu imao stabilnu vrednost.\nNakon dve godine od potonuća Titanika i Engleska je promenila način emitovanja novca, prešavši na "elastičnu monetarnu politiku".\nSvejedno, hiljade turista nagrne svake godine u Britanski Muzej da vidi kovčeg mumije koja je "potopila" nesrećni Titanik. Mnogi istraživači su pod utiskom priče o "ukletoj mumiji" čak odustajali od daljeg pretraživanja olupine plašeći se prokletstva. O tom strahu istraživača od olupine Titanika pisao je baš ugledni\nVašington Post 17.avgusta 1980.\n>Ko se krije ispod zavoja ??\nVrhovna sveštenica hrama Amon-Ra-a je preminula te je obredno sahranjena kako su to radili stari Egipćani, i smeštena u svoj sarkofag. Detalji samog obreda su nepoznati, no daljnji razvoj događaja bi mogao upućivati na prisutnost bacanja kakvog prokletstva. Uostalom Egipćani su najpoznatiji po piramidama i njihovim prokletstvima.\nSarkofag je otkriven 1880. godine prilikom iskopavanja u Luxoru. Na sarkofagu je stajalo upozorenje da će nesreća snaći onoga ko uznemirava zadnje pobivalište sveštenice (hmm Egipćani se vole ponavljati). No nesreća je uistinu nalazila one u čije je ruke dolazio sarkofag kroz godine. Prilikom iskopavanja sarkofag je bio ponuđen četvorici Engleza koji su se nalazili u Egiptu. Jedan od njih, koji je prvi kupio sarkofag i odneo ga u svoj hotel, izišao je iz njega (hotela, ne sarkofaga :)) nedugo zatim i nikad više nije viđen. Ostali iz te skupine imali su nesreće nedugo zatim. Jedan je upucan u ruku koja je nakon toga amputirana, drugi je bankrotirao čim se vratio u Englesku, a treći se razboleo i izgubio posao i imetak. Stigavši u Englesku sarkofag je dalje širio svoje prokletstvo. Jednom vlasniku je doneo saobraćajnu nesreću u kojem su stradala 3 člana njegove porodice, zatim požar u kući, te je vlasnik na kraju donirao tu Egipatsku nesreću Britanskom muzeju. Ni muzej nije bio pošteđen. Prilikom dostavljanja tog predmeta u muzej, dostavno vozilo je bez nadzora krenulo u rikverc ozledivši prolaznika, jedan od dva nosača je pao i slomio nogu dok je drugi preminuo bez vidljivog uzroka 2 dana kasnije. No to je bio samo početak. Noćni čuvari su ponekad čuli lupanje iz sarkofaga. Jedan čuvar je preminuo, a drugi od straha napustio posao. Ni čistači mu se od straha nisu približavali, te kad je jedan od posetioca obrisao prašinu s nacrtanog lica na sarkofagu - nesreću je navukao i na svoj dom. Dete mu je, nedugo zatim, umrlo od boginja. Nakon niza nesreća sarkofag je premešten u podrum muzeja, gdje nije našao svoj mir, jedan od ljudi koji su ga premeštali se ozbiljno razboleo, a smrt je zatekla nadzornika tog premeštanja.\nZa slučaj su se zainteresovale novine. Novinski fotograf uslikao je sarkofag, i prilikom njenog razvijanja nacrtano lice na sarkofagu je izgledalo kao ljudsko lice. Fotograf je otišao kući i ustrelio se. Sarkofag je nakon toga došao u posed privatnog vlasnika kojeg su takođe zatekle mnoge nesreće te ga je spremio na tavan sa željom da ga se reši. Kako nesretno delovanje nije jenjavalo očajnički je tražio kupca. Napokon za sarkofag se zainteresovao jedan američki kolekcionar i sarkofag je krenuo zajedno s Titanic-om na put za New York. Ostatak priče, odnosno nesreće, je naveden na samom početku. Stoji samo pitanje je li udarac Titanic-a u santu leda propust njegovih zaposlenih, iscenirana nesreća ili prokletstvo mumije koje je nastavilo širiti nesreću?\nSkepticizam je opet najzastupljeniji i u ovom slučaju – kažu kako sarkofag nije naveden među stvarima koje su se nalazile na dotičnom brodu, a priču je navodno proširio jedan od putnika. No postoji mogućnost da se predmet nalazio na samom brodu, a igrom slučaja, podmićivanjem zbog straha od nesreće ili nečeg sličnog nije naveden na popisu.\nZnači sarkofag se danas nalazi u Britanskom muzeju, a oni tvrde kako "njihova mumija" (iako sarkofag u njihovom muzeju ne sadrži mumiju) nije učestvovala u nikakvim nesrećama, pogotovo ne u onoj vezanoj za jedan brod i santu leda :))) no pitanje je da li se tu radi o istom predmetu, i kako to da nikad prije nije spomenuto da je sarkofag prazan, ili možda nije bio.\nIpak stoji činjenica je da je sarkofag svom vlasniku u odnosu na pređašnji život donosio nesreću, a to ne može biti niz slučajnih koincidencija. Egipćani su, čak više nego i sami Grci, mistične prirode, njihova ideologija je stapala svetove života i smrti, a kazna za ometanje njihovog mira nose i same piramide.\nNi naučnici ne isključuju mogućnost Faraonovog prokletstva.


Suština kredita: uzroke, oblike, pojam pojam\nLjudskih odnosa komercijalne prirode, uključujući i trampe su natopljene kreditiranja stoljećima. Uvijek bogatstvo različitih definicija, klasifikacija i subjektivne vrijednosti neki su imali više od drugih. I uvek je postojala potreba da se posuditi robu koja nedostaje. Drugim riječima, potražnja za kreditima zbog raslojavanja. Ali ekonomsku suštinu kredita, kao takva, bilo je jasno definisanje uslova takvih zajmova, danas poznat pod smjernicama kreditiranja. Među njima plaćanje, i otplate, i hitnosti. Ovi principi su izraženi u specifičnim uvjetima korištenja pozajmljenih imovine.\nTradicionalno, priroda kredita, njegovim uzrocima, potražnja i dinamičan razvoj odnosi se na približavanje interesa ekonomske orijentacije. Naime, potreba za nešto novca, ili specifične vrijednosti i onih drugih viška. U ovom slučaju, mogućnost financiranja nije izvodljiv bez spremnosti drugih da pruži višak svoje vrijednosti u privremenom plaća upotrebi. I bez volje subjekata kreditnih odnosa (kreditora i dužnika) ulaze u ekonomskim odnosima, osiguravanje njihovog sporazuma. Ekonomska suština kredita određuje svoju funkciju, globalne i subjektivne orijentacije. Kreditiranje omogućuje vam da:\nGurnite originalni okvir i ukloniti ograničenja prepreka za potpunu i brz razvoj proizvodnje. Razvoj i proizvodnja zahtijevaju, po pravilu, značajna ulaganja u ranim fazama.\nRedistribuirati vrijednost da opravda suštinu kredita, nužnosti i popularnost.\nKoristite vrijednosti efikasno.\nOsigurati adekvatnu kontinuitet proizvodnje i reprodukcije procesa.\nDoprinose uštedi troškova.\nStimulirati profitabilnost i proizvodnje.\nUbrzajte korisno kretanje i promet novčanog toka i vrijednosti.\nZa obavljanje profitabilno poslovanje na nacionalnom nivou ili privatne.\nFunkcije i mogućnosti kreditiranja odrediti prirodu i oblik kredita, njihova punina, relevantnost. Krediti su sledeće vrste, zbog svoje obimnost i svrhu, subjekti i pogled na vrijednosti, kako bi se:\nKomercijalne. Moguće ne samo kredit, kao takav, ali i odlaganje plaćanja troškova primljene robe.\nBanke. Ovaj tip jasno pokazuje suštinu kredita. U ulozi zajmodavca ili vlasnik imovine djeluje kao finansijske institucije. I vrijednosti prenose u upotrebi, zauzvrat, pozajmio od drugih osoba na istoj relevantnim principima otplate i kamate (depozita). U ulozi objekta - novčanica u gotovini ili bezgotovinski obliku. Ovaj tip je prilično često, i pokriva stanovnika, i država u cjelini, kao i industrijskih organizacija. Bankarski krediti mogu biti kratak (sat) i duži vremenski period.\nIntereconomic. Subjekata - pravnih struktura, organizacija, objekti ponašaju kao po pravilu, ne finansije u smislu novca i hartija od vrijednosti prava.\nHipoteka. Hipotekarni kredit se dodjeljuje za određenu vrstu kredita specifičnosti. I upravo zbog jasno ograničena moguće sigurnost ili kolaterala - samo imovinu.\nPotrošača. Također je prilično česta i odgovarajući tip kreditnih odnosa između pojedinaca ili organizacija. Ona ima širok spektar mogućih uvjeta formalne, simbolički crtanje ili oslobodili znatne, nesputani posto ili naknade.\nU principu, kredit se određuje po prirodi neposrednog cilja, dovoljno materijala - profit od dostupnosti neiskorišćenih vlastite vrijednosti, novac.\nNajprofitabilnija kredit "Renesansa" banke\nGdje da biste dobili novac odmah, ili kako da izađe iz teške financijske situacije\nPapir kredit: opis, uslove, način, karakteristike i recenzije zrelosti\nKredit za razvoj malog biznisa. problema sa prijemom\nAuto krediti za rabljena vozila - to bolje?\nPutnika banka Credit Card "Momentum". uslovi i recenzije - štedionice kreditne kartice\nF. Kafka "Transformacija": Ukratko, analiza, mišljenja\nĆilibarska kiselina: štete i koristi. Ono što je biljke sukcinska kiselina? Ono što je sukcinska kiselina čovjek?\nPasha River (Leningrad regija). Idealna je za uspješan ribolov\nTeretnih brodova i njihova klasifikacija\nTočnost - to ... značenje i upotreba primjeri\nUvjeti za transport tečnosti u ručnom prtljagu: karakteristike, zahtjevi i rekkomendatsii\nŠljive u sirupu za zimu\nSalata "Gljive pod krzneni kaput", ili domaćinstvo Radu\nPozi embriona: fotografija. Spava u fetalnom položaju\nŠto se događa ako pije sirće: prvu pomoć i posljedice\nBljeskalica s otvorima za pletenje sa igle za pletenje: obrasci i opisi, obrasci i obrasci


Kako da pronađete kupce za svoj proizvod? – Bankar.me\nNovember 18, 2019 PLANETA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI Leave a comment\nDa biste poslovnu ideju u potpunosti razvili i pretvorili u konkretnu uslugu ili kvalitetan proizvod, a potom i privukli one koji će željeti da taj proizvod ili uslugu koriste i za njih plate, potrebno je da istražite tržište, odredite vašu ciljnu grupu i dobro se upoznate sa njenim potrebama. Kad pokrećete sopstveni biznis, ovaj korak je često i najvažniji: ukoliko mapirate kome je ono što nudite tačno namijenjeno i nakon toga stvorite optimalnu i stabilnu bazu kupaca, vaš posao postaje održiv i ima potencijal da raste.\nDa li ste čuli za „lijevak prodaje“?\nJedna od najpoznatijih taktika za identifikaciju kupaca naziva se „lijevak prodaje“, baš zato što se grafički može prikazati kao lijevak. Ona počinje pronalaženjem što većeg broja potencijalnih kupaca, od kojih u svakoj sljedećoj fazi „otpada“ neki dio njih, i na kraju ostaje samo određeni procenat ljudi koji su vaši stvarni kupci. Oni se nalaze na posljednjem, najužem dijelu lijevka – ali za vas i najdragocjenijem.\nUpoznajte svog „idealnog kupca“\nPrvi korak u pronalaženju potencijalnih kupaca je definisanje svih karakteristika koje bi idealni kupac vaših proizvoda trebalo da ima. Ovaj proces je malo jednostavniji ukoliko je biznis „stariji“ – kada duže vrijeme nešto prodajete, sve što treba da uradite je da napravite listu karakteristika koje vaši najznačajniji kupci dijele. Međutim, ako ulazite na novo tržište ili počinjete prodaju novog proizvoda, potrebno je da sprovedete detaljno istraživanje kako biste napravili „foto robot“ svog idealnog kupca.\nRecimo da ste uradili istraživanje i utvrdili da je vaš idealan klijent u braku, u srednjim tridesetim godinama, zaposlen, ima djecu i prosječnu platu od 600 eura. Sljedeći korak je da razmislite: gdje mogu da pronađem osobe koje se uklapaju u ovaj profil? Ponekad se ovaj metod prodaje naziva i „lovom“ na kupce.\n„Lov“ na kupce iziskuje dosta vremena i sredstava, jer zahtijeva stalne analize, praćenja i privlačenje novih zainteresovanih ljudi. On je zahtjevan jer, kao što smo već vidjeli, svi potencijalni kupci nisu i stvarni: na primjer, ako se uobičajeno oko 10 odsto vaših potencijalnih klijenata pretvara u stvarne, a potrebno vam je deset novih klijenata nedjeljno, onda ćete morati da obezijbedite 100 novih kontakata svake nedjelje.\nPitate se kako je najbolje pristupiti „lovu“ na idealne kupce koje ste definisali i kako da privučete njihovu pažnju? U nastavku su tri osnovna savjeta koja vam mogu pomoći:\nIzađite na tržište i krenite u potragu za njima! Vrijeme u kojem živimo otvara vam mnoštvo mogućnosti i daje brojne kanale komunikacije: kupce možete tražiti putem interneta, društvenih mreža, preko drugih kontakata, direktno od vrata do vrata, ili na druge specifične načine. Razmislite koji bi, u odnosu na profil vašeg idealnog kupca, bio najbolji način rada.\nOsim toga, odvojite vrijeme da detaljnije ispitate potrebe i želje svojih potencijalnih kupaca, kako biste bili sigurni da vaše usluge ili proizvodi njima odgovaraju. Kakav je njihov stil komunikacije? Šta vole, a šta ne vole? Šta ih zanima i pobuđuje im pažnju? Na taj način, bićete mnogo spremniji da napravite prvi kontakt i predstavite svoju kompaniju na najbolji način.\nNakon dobrog istraživanja, napravite strategiju pristupa i krenite u susret potencijalnim kupcima. Priđite im, napravite prvi kontakt, predstavite svoju firmu, proizvod ili uslugu.\nObrnuti „lijevak prodaje“\nDruga česta taktika koja se koristi kada već imate formirani proizvod ili uslugu i želite da proširite krug svojih stvarnih kupaca podrazumijeva da okrenete „lijevak prodaje“ naopako – umjesto da budete fokusirani na stalno iznalaženje novih potencijalnih kupaca, i da posmatrate kako većina njih otpada u procesu prodaje – počnite sa svojom bazom zadovoljnih klijenata i uz njihovu pomoć́ dodajte nove kupce.\nIzmeđu ostalog, ovakva taktika predstavlja i metod razvoja kupaca – radite sa postojećim klijentima, njegujete dobre odnose sa njima i njihova iskustva, tako da oni nastavljaju saradnju sa vama, a dodatno vas i preporučuju i tako vam dovode nove kupce. Ova opcija je i najjeftinija: odnos vašeg ulaganja i koristi je najbolji.\nIpak, imajte u vidu da ćete, pogotovo u početnoj fazi rasta vašeg malog biznisa, vjerovatno morati da kombinujete oba modela prodaje kako biste ostvarili svoje ciljeve. Na primjer, ako imate 10 kupaca a želite da dođete do brojke od 1.000, ne možete se osloniti samo na razvoj kupaca – to bi zahtijevalo mnogo novih preporuka i još više uloženog vremena. S druge strane, ako sve vrijeme provodite u potrazi za novim klijentima, propustićete priliku da dobijete pomoć od onih koje već imate, a koji vole i cijene sve što radite za njih.\nVladimir Jovanović, Odeljenje socijalnog bankarstva Erste Banke\nPOJMOVISavjeti za posao savjeti za prodaju\nPrevious Petrol: Neto dobit za devet mjeseci porasla 16%\nSljedeći Sjutra Godišnja skupština SSICG


Aerodrom Nikola Tesla - (Avijacija) - Strana 210 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Uto Okt 16, 2018 3:50 am\nStranica 210 od 244\nPostod Пантограф » Uto Okt 31, 2017 11:55 pm\ngosha » 31 Oct 2017 08:17 pm napisao: Naravno da ne mora da se da, i u sadasnjoj situaciji da ti nekom das razradjen posao, i to jos sa monopolskim polozajem, koji zaradjue para i para je glupo, najblaze receno. Koncesija eventualno ima smisla prilikom izgradnje infarstrukturnih objekata (puteva,aerodroma, mostova),pa da onaj ko ga pravio, koristi, da bi nakon roka predao drzavi na koriscenje, a i u tim situacijama treba biti obazriv. Jednostavno, to su lose politicke odluke zarad kratkorocnog interesa koje ne daju mesta profesionalnom menadzentu i ekonomskoj logici iz razloga koji su nam manje vise svima jasni (u celom javnom sektoru). Kod nas se ekonomija svodi na `ideje moje, benzin Vas'.\nБре, Гошо, таман ти дадох плус на претходни пост, у којем си био за концесију, кад оно сад си изгледа против?\nЉуди, немојте бити у заблуди, знајте да тај аеродром никад није радио оптимално, да никада није стручно вођен, да је Т2 почетком осамдесетих пројектован по стандардима аеродрома из шездесетих година, да основни дефект - мешање одлазећих и долазећих путника - за пола века нису били у стању да исправе, даље, да смо сада добили аеродром са два и по одлазна терминала са једне, и укупно 4 (четири) карусела за пријем пртљага са друге стране итд.\nЈа сам против нашег партократског и дилетантског управљања привредом - зато сам да све оде у приватне руке, свакако и ово. Не разумем резон да се тражи скидање Теслиног имена, кад је то човек који је постао величина управо у систему приватне иницијативе и предузетништва, а код нас би га вероватно шутнули јер нема диплому.\nКо год да победи од ових кандидата, биће бољи аеродром. Ако остане државни, упашће у ћорсокак - то могу сад да вам потпишем.\nPoslednja izmena od Пантограф u Sre Nov 01, 2017 12:05 am, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod JohnnyLee » Uto Okt 31, 2017 11:58 pm\nПанто, милим да смо сви овде против концесије\nPostod Пантограф » Sre Nov 01, 2017 12:05 am\nПа, ја нисам.\nPostod Vox91 » Sre Nov 01, 2017 12:26 am\nNisam ni ja protiv koncesije. Zar vi mislite da bi se aerodrom ikada vodio kako treba ako bi ostao u državnom vlasništvu, da bi doveli profesionalni menadžment i svakim danom ga unapredjivali iz sopstvenog profita? Od toga nema ništa i taj aerodrom bi i dalje služio za partijsko čerupanje, a njegov profit bi se presipao u druge državne rupe bez dna i tek simbolično unapredjivao kao što sada rade. Koliko su pametni vidimo i po tome što ne umeju da naprave pare od blaga koje im stoji ispred nosa, a to je Muzej vazduhoplovstva, koji je medju najboljima u svetu što se tiče bogatstva svojih eksponata. Gde je sve drugo..Takodje ne zaboravite ni na moć koncesionara u lobiranju za otvaranje novih linija. Piše Purger sada nama kako Tesla treba da ostane u državnom vlasništvu i kako su koncesionari zlo. A kada Zagreb dobija letove za Kanadu i Emirates-onda hvali francuske koncesionare kako vode pametnu politiku i dovode važne strane prevoznike. Tako da što se mene tiče-neka daju Teslu Kinezima i neka uvode letove za Šangaj, Ameriku, Kanadu..lošije stanje od sadašnjeg neće biti sigurno, a i kada sve komšije oko nas dadoše svoje aerodrome u koncesiju-neka tako uradimo i mi..Šta kao Zagreb i Sofiju da vode Francuzi i Nemci, Skoplje Turci, a mi pametni i sa ovako sposobnom državom da ostanemo po strani i kao ravnopravno učestvujemo u trci za dobijanje novih linija? Ne, nego mi lepo da dovedemo Kineze pa da vidimo onda kako će stvari da se razvijaju.\nPostod laki72 » Sre Nov 01, 2017 12:41 am\nPa to je OK, stovti nisi.\nTvoji argumenti su sa jedne strane razumljivi.\nSa druge strane, ajd da razmotrimo sledecu situaciju.\nPretpostavimo da se odustane od koncesije, i po tvojim predvidjanjima, za 10-20 godina, aerodrom zapadne u 'corsokak'.\nI tada, u takvoj situaciji, on bi bio jedini veliki aerodrom u Srbiji.\nI u situaciji gde je najbliza alternativa Osjek, Tuzla i Temisvar, i takav 'teoretski i hipoteticki upropascen aerodrom' bi lako nasao koncesionara, upravo zbog svog prirodnog monopola.\nPartokratija se resava na drugom mestu. I lako se resava, samo ako se hoce.\nA u drustvima koja su na granici totalnog unistenja, poput naseg, ni privatna firma nije nikakva garancija eliminacije partokratije.\nAvi diletantizma nece nedostajati, sudeci po iskustvu iz Zagreba, jer kada koncesionar ima 'dil' sa politicarima, on im se na svoj nacin 'oduzi' uposljavanjem 'podobnih'.\nZasto i ne bi, kada mu je profit zagarantovan.\nOno sto muci AB je ono sto muci ceo javni sektor.\nPotrebna je sveobuhvatna reorganizacija i nove sistematizacije.\nU svim javnim preduzecima je ogroman manjak ljudi koji se bave osnovnom delatnoscu i ogroman visak bespotrebne administracije i pratecih, cesto i besmislenih sluzbi.\nMozda si ti u pravu da ce aerodrom zapadti u corsokak, ali ja se bojim da ce se davanjem koncesije AB pretvoriti iz firme koja puni budzet u firmu koja ce konstantno biti korisnik budzeta, sto je po meni jos gora varijanta.\nPostod dragan » Sre Nov 01, 2017 5:55 am\nVox91 » 31 Okt 2017 11:26 pm napisao: ..Zar vi mislite da bi se aerodrom ikada vodio kako treba ako bi ostao u državnom vlasništvu, da bi doveli profesionalni menadžment i\nsvakim danom ga unapredjivali iz sopstvenog profita? Od toga nema ništa i taj aerodrom bi i dalje služio za partijsko čerupanje, ...\nTo je samo pretpostavka, možda i opravdana, ali možemo da imamo i drugačije očekivanje.\nProfesionalan i stručan menadžment, dobro plaćen, može da obezbedi i profesionalan rad ANT.\nPostod varos kapija » Sre Nov 01, 2017 10:30 am\nPromene u Er Srbiji: 340 radnika u sastav "Tesle"\nBeograd -- Radnici kompanije Er Srbija zemaljski servis, njih 340, od danas rade u sastavu aerodroma "Nikola Tesla", saopštio je sindikat "Sloga Aerodrom 'Nikola Tesla'".\nhttp://www.b92.net/biz/vesti/srbija.php ... id=1320411\nPostod GOJE » Sre Nov 01, 2017 10:49 am\nVox91 » 31 Oct 2017 11:26 pm napisao: Nisam ni ja protiv koncesije. Zar vi mislite da bi se aerodrom ikada vodio kako treba ako bi ostao u državnom vlasništvu, da bi doveli profesionalni menadžment i svakim danom ga unapredjivali iz sopstvenog profita? Od toga nema ništa i taj aerodrom bi i dalje služio za partijsko čerupanje, a njegov profit bi se presipao u druge državne rupe bez dna i tek simbolično unapredjivao kao što sada rade. Koliko su pametni vidimo i po tome što ne umeju da naprave pare od blaga koje im stoji ispred nosa, a to je Muzej vazduhoplovstva, koji je medju najboljima u svetu što se tiče bogatstva svojih eksponata. Gde je sve drugo..Takodje ne zaboravite ni na moć koncesionara u lobiranju za otvaranje novih linija. Piše Purger sada nama kako Tesla treba da ostane u državnom vlasništvu i kako su koncesionari zlo. A kada Zagreb dobija letove za Kanadu i Emirates-onda hvali francuske koncesionare kako vode pametnu politiku i dovode važne strane prevoznike. Tako da što se mene tiče-neka daju Teslu Kinezima i neka uvode letove za Šangaj, Ameriku, Kanadu..lošije stanje od sadašnjeg neće biti sigurno, a i kada sve komšije oko nas dadoše svoje aerodrome u koncesiju-neka tako uradimo i mi..Šta kao Zagreb i Sofiju da vode Francuzi i Nemci, Skoplje Turci, a mi pametni i sa ovako sposobnom državom da ostanemo po strani i kao ravnopravno učestvujemo u trci za dobijanje novih linija? Ne, nego mi lepo da dovedemo Kineze pa da vidimo onda kako će stvari da se razvijaju.\nDrago mi je da možemo da ukrstimo neke argumente:\n- Aerodrom u sadašnjem državnom vlasništvu može i mora bolje, to nije sporno. Ali takođe on ne posloje loše. Svi parametri poslovanja godinama rastu, a preduzeće je prilično profitabilno i ima trend potencijal daljeg rasta. Ima mogućnosti da finansira sve kratkoročne i srednjeročne investicije.\n- Što se tiče muzeja vazduhoplovstva, pa on je zasebno pravno lice i ne treba preduzeće ANT da se bavi njime. Isto tako ANT ne treba da se bavi ni hotelom, ni "cargo hub"-om i sličnim "non-core" delatnostima. To treba da radi privatni kapital, koji pritom treba da plati ANT-u zakup zemljišta.\n- Razvoj novih tržišta i linija je jedina stvar gde koncesionar može da doprinese više nego državni menadžment, ali zato postoji opcija profesionalnog menadžmenta, a svakako će prevoznici moći da prepoznaju interes, ako im se ponude dobri uslovi i bez koncesionara. Na kraju krajeva sve što koncesionar donese, može i da odnese ako mu je to u interesu, i tu postoji veliki rizik.\n- Partijsko upravljanje i čerupanje je ozbiljna mana sadašnjeg modela, ali i dalje manje zlo nego strano upravljanje i odnošenje još većih novaca, uz stvaranje modela gde su nam ruke vezane 30 godina, i možemo samo da pratimo izvršavanje interesa koncesionara.\nPostod dragan » Sre Nov 01, 2017 10:57 am\nMalo sam pogledao članke na netu, ima tu raznih komentara protiv koncesije :\n"Čak i ljudi koji se ne bave ekonomijom znaju da su kompanije koje kupuju ovakve\nmonopoliste i interesi građana uvijek na suprotnim stranama...."\nhttp://balkans.aljazeera.net/vijesti/ko ... liona-eura\n"То што Аеродром добро послује баш је разлог да не иде под концесију.\nТакав концесиони модел нигде у свету не функционише већ 30 година..."\nhttps://rs.sputniknews.com/analize/2017 ... ja-Tesla1/\nPridružio se: Uto Dec 27, 2011 6:09 pm\nPostod gosha » Sre Nov 01, 2017 12:50 pm\nPantograf, ja jesam za koncesiju, iz prostog razloga sto se mozda naivno nadam da ce mozda neko stvari dovesti na svoje mesto, iako realno gledano, ja cu prvi da izvisim u toj prici.\nDrugi deo price je bio iz mene kao dipl. ekonomiste, gde su me naucili (opet mozda pogresno,ne znam, ja sam sklon da se sve preispituje i nanovo proverava), da koncesija nije najsrecnije resenje, s druge strane tu je presudnija moc pregovaraca, nego koncesija sama po sebi.\nJuce bas pricam na avionu sa jednim supervajzerom, on decko guli sedmu godinu preko omladinske, moj koelga iz robnog usao u devetu...ja sam zelen, tek dve i po I ne zaboravite, nema odmora, nema bolovanja..i to su sve gro ljudi u operativi, velika vecina njih radi i nocne smene.\nPonavljam jos jednom, ja na koncesiju gledam kao na sansu, jer ovako je stanje vise nego kriminalno prema ljudima koji najdirektnije ucestvuju u pruzanju usluga samim tim stvaranju profita i dobiti (koja kad se deli, ne vidimo ni prebijene pare od toga)\nVeliki pozdrav od `pomocnog radnika na obradi dokumentacije za skladistenje robe` (inace rigidna kadrovska sluzba me uvek iznova iznenadi svojom kreativnoscu u pronalazenju `novih radnih mesta`, kad treba da se izvrda zakon)\nPostod Pegasus » Sre Nov 01, 2017 1:33 pm\nhttp://www.exyuaviation.com/2017/11/bel ... siest.html\nU oktobru rast +9.5%, svaka cast za Johhny Lee na strucnoj prognozi od pre 10ak dana.\nBelgrade Nikola Tesla Airport has seen its busiest October on record by handling 480.550 passengers during the month, representing an increase of 9.5% on last year. During the first ten months of the year, Belgrade Airport welcomed 4.631.144 travellers through its doors, up 9%. It expects welcoming five million passengers, for the first time, at the start of November. A total of 19.258 tonnes of mail and freight were processed in the first ten months of 2017, representing an increase of 36% on last year.\nMonth\tPAX\tChange (%)\nJAN\t329.714\t▲ 13.5\nFEB\t282.503\t▲ 6.1\nMAR\t343.771\t▲ 9.8\nAPR\t416.309\t▲ 13.9\nMAY\t432.828\t▲ 4.0\nJUN\t506.768\t▲ 10.2\nJUL\t630.107\t▲ 6.9\nAUG\t641.371\t▲ 8.7\nSEP\t567.223\t▲ 9.2\nOCT\t480.550\t▲ 9.5\nPostod Пантограф » Sre Nov 01, 2017 5:43 pm\nМорам да признам да не разумем веру у могућност да се на чело аеродрома доведе адекватан тим стручњака, и да се остави на положају колико треба - у друштву које смењује фудбалског селектора пошто је одвео репрезентацију на Мундијал...\nАли, ко верује, свака част.\nPostod Gringo » Sre Nov 01, 2017 10:09 pm\nПесимиста сам. Шта год да ураде, урадиће на најгори начин. И ћорава кока убоде по неко зрно, али ова екипа...\nЛогично ми је да би свако добронамеран, просто ископирао оно што су све бивше неразвијене, а сада високоразвијене земље урадиле (Сингапур, Емирати, Кина...)? Доведе се страни менаџмент, који чине углавном пензионисани, ислужени директори и менаџери, који формирају тимове и структуру, плати им се поштено (али ипак доста мање него менаџерима у пуној снази), ослободе се плаћања пореза (држава ионако ослобађа странце било којих намета), па ћемо имати организовану фирму већ у првих 5 година. Ислужени менаџери су се статистички показали као најефикаснији у прављењу квалитетних тимова, јер је њихов однос према послу углавном искренији,... да не гњавим и не дужим.Тај менаџмент има искуства са разноразним белосветским Шојићима, па ће изаћи на крај и са нашим Шојићима почетницима и аеродром ће процветати јер је на доброј локацији (истина магловит је, Нишки је на много бољој позицији али далеко од главног града и токова новца). Вероватно се могу наћи и наши људи, који имају веома употребљиво искуство, који су вољни да помогну, чак и да волонтирају (нпр. моја група која ради инфраструктуру) али немају шанси, код наших политичара се успех наших људи не прашта, све знате и разумете.\nЗато мислим да ће на крају бити оно најгоре, концесионар ће бити неко ко ће бити изнад закона, опраће некакве огромне паре на ситно одржавање (можда ће озидати још који гејт), потом ће га продати / поклонити будућем правом власнику. Ми обични смртници, нећемо осетити бољитак; цене ионако скупих карата ће додатно да поскупе (због "побољшане аеродромске услуге"), услуга ће бити никаква, аеродром неће служити нама, већ само онима којима ће наш аеродром ће само бити хуб, дежурно место за пиш паузу између два лета. Сада када практично неколико фирми држи монополе на белосветске фри-шопове, тапију на издавање простора за ресторане, очекујем да цене на нашем аеродрому још скоче и практично одбију наше људе као потрошаче и посетиоце. Ипак је просек плате у Србији нешто близак оном у Етиопији и број људи који су спремни да плате честа путовања авионом је веома мали, а повећањем цена ће бити још мањи.\nВредан момак као што је Гоша ће остати без посла, јер те услужне послове свуда раде илегалци (Бангладеш, Филипини, Вијетнам... ) који немају никаквих прохтева, тањир пиринча дневно, ситно кеша, увек насмејани, дисциплиновани, живеће на аеродрому, инспекције их неће посећивати,... а неко ће се енормно богатити. Ми од те концесије због "формалних грешака у уговору", за које нико неће одговарати, нећемо добити пунији буџет, тако да се спирала осиромашивања становника Србије, наставља.\nОд мене доста црнила за ноћас.\nPostod Vox91 » Sre Nov 01, 2017 10:53 pm\nMislim da gore stanje od sadašnjeg neće biti. Ko je državu sprečavao da odavno dovede profi menadžment i brzo razvija aerodrom? Niko, već im je to zlatna koka za partijsko čerupanje. Pa nisu u stanju da srede parking i pokose travu kako treba, a ne nešto drugo. GOJE, znam da je Muzej vazduhoplovstva zasebno pravno lice, ali to nije sprečavalo aerodrom da im od svog velikog profita donira koji dinar da makar srede onaj razvaljeni plato oko muzeja, operu fasadu i pokose travu ispod onih aviona. Valjda je i u interesu aerodroma da muzej bude pristupačniji i turistima i putnicima, da se tu naprave novi sadržaji od kojih bi i aerodrom imao velike koriste. Pročitajte samo komentare na Tripadvisoru-stranci su oduševljeni i zgradom i zbirkom iako je u lošem stanju. Ali ne, opet se pravi cirkus kako samo mi to znamo i sada muzej prebacuju u nadležnost vojske, koja ne može da sredi svoj Generalštab i Komandu vazduhoplovstva, ali će zato lepo da gazduje Muzejem u kojem dobar deo zbirke čine i civilni vazduhoplovi. Na kraju-u idealnom svetu i državi bih naravno bio za to da se dovede profi menadžment, aerodrom ostane u našim rukama itd, ali nisam naivan i mislim da se tako nešto kod nas nikada ne bi dogodilo. Zato neka ga daju koncesionaru pa će njemu valjda biti u interesu da ga razvija kako treba.\nPostod dragan » Čet Nov 02, 2017 7:47 am\nПантограф » 01 Nov 2017 04:43 pm napisao: ... у друштву које смењује фудбалског селектора пошто је одвео репрезентацију на Мундијал...\nSamo da podsetim da je ANT akcionarsko društvo sa akcijama na Berzi i da pored Države\nkoja je većinski vlasnik, postoje i tzv.'Mali akcionari' koji bi mogli da kontrolišu rad ANT.\nProfesionalno angažovano rukovodstvo mora da podnosi periodične izveštaje o radu i\nfinansijsom stanju, a i 'Mali akcionari' bi vodili računa da ne dodje do nekih zloupotreba.\nPošto su uložili svoj novac u akcije, trebalo bi da svakodnevno prate situaciju oko ANT.\nPostod Pegasus » Čet Nov 02, 2017 10:34 am\nPRVI sledeći interkontinentalni let za koji se priprema "Er Srbija" će biti uspostavljen sa Kanadom, saznaju "Novosti" u Vladi Srbije. Kako kaže naš izvor, pripreme su uveliko u toku, ali ima još mnogo posla. Očekuje se skoro potpisivanje međudržavnih sporazuma u vazdušnom saobraćaju između dve zemlje, pa bi prvi avion sa oznakom nacionalne avio-kompanije u Toronto mogao sleteti tokom sledeće godi\nAko se ova najava ostvari, mogla bi imati znatan uticaj na dodatni rast putnika u 2018god.\nPostod DzonTravolta » Čet Nov 02, 2017 1:17 pm\nPostod Пантограф » Čet Nov 02, 2017 2:29 pm\nА330-200, ионако се суши таман колико и лети.\nPostod JohnnyLee » Čet Nov 02, 2017 3:21 pm\nтај авион за Њујорк и Торонто може сваки дан да лети, 4 пута ка једном и 3 пута ка другом граду, таман максимална искоришћеност\nPostod Igor » Čet Nov 02, 2017 3:31 pm\nO najavljenin linijama nastavljamo u postojecoj temi o AS.\nPostod loyola » Čet Nov 02, 2017 3:51 pm\nJohnnyLee napisao: тај авион за Њујорк и Торонто може сваки дан да лети, 4 пута ка једном и 3 пута ка другом граду, таман максимална искоришћеност\nI desi se neki problem kak sto se desavalo i ne mogu da se pokrpe posle nedelju dana sa kasnjenjem.\nPostod LUCAS » Čet Nov 02, 2017 4:25 pm\nJohnnyLee » 02 Nov 2017 08:21 am napisao: тај авион за Њујорк и Торонто може сваки дан да лети, 4 пута ка једном и 3 пута ка другом граду, таман максимална искоришћеност\nNe moze! Mnogo je razloga zasto ne moze da leti i ovako kako leti. Ali ajde....\nPostod beowl » Pet Nov 03, 2017 1:42 pm\nJa sam u teoriji protiv koncesije i to iz razloga bliskih onim koje je Purger naveo u svom tekstu. Ti razlozi imaju odlično uporište u akademskim raspravama ili kafanskim naglabanjima.\nKada malo siđemo do praktičnih nivoa, ispada da ja sad tu treba da solim pamet onim ljudima koje je Gosha naveo u svom postu. Ljudima koji se bukvalno satiru od posla, trče sa kraja na kraj aerodroma, padaju na nos da bi nekako pokrpili sve rupe... a zarad čega? Zarad toga da bi firma koliko-toliko funkcionisala i bila u stanju da isplati plate i beneficije nekim drugim ljudima koji su zaposleni za stalno dok ove radilice ne mogu čak ni ugovor da dobiju.\nJbt pokušavam da zamislim sebe u takvoj situaciji, kako rintam kao magarac da bi neko ko ne radi apsolutno ništa dobio bolju platu od mene i sva pripadajuća davanja i beneficije na koje ja nemam pravo. Bukvalno jedina nada koju imam je da će se promeniti vlasnik i onaj novi rasterati lezileboviće a ovima što rade napokon dati neke iole pristojne uslove... i onda dođe neki akademac da mi objasni kako je promena vlasnika odnosno koncesija najgore moguće rešenje za državu. Onu istu državu zbog čijeg stava i ponašanja ljudi koji zaista nešto rade bukvalno gube zdravlje.\nPošto naša država nije u stanju da obezbedi win-win (državno vlasništvo/dobrobit i iole odgovorno upravljanje/briga o ljudima) onda mora da se bira. Pa kada smo došli do toga da se bira, ja biram da te mučenike što tamo rmbače najzad sunce malo ogreje. Ako je jedini način da se to desi izbijanje firme iz državnog vlasništva po neokolonijalnom diktatu MMF i EU, onda molim lepo, neka tako i bude.\nPostod GOJE » Pet Nov 03, 2017 1:49 pm\nČekaj, a koncesionar će iz čistog milosrđa dati ljudima veću platu i bolje uslove? Vlasnici kapitala inače su poznati po tome što ne uzimaju ljude na lizing? Što im je interes zaposlenih ispred vlastitih profitnih interesa? To što neko ima loše uslove rada u javnom preduzeću, oslikava stanje u državi i na tržištu rada, a ne znači da će sutra kod strožijeg poslodavca imati bolje uslove.\nJa razumem želju za promenama, ali ovo je čist utopizam.\nPostod Misha V » Pet Nov 03, 2017 2:14 pm\nNajizglednija situacija je da ce koncesionar otpustiti zaposlene koji su vremenski ogranicenim ugovorima, pp ugovorima, preko omladinskih zadruga i slicno. To mu je (koncesionaru) pravno najlakse da uradi a da se oslobodi viska zaposlenih. Koncesionar naravno ne zna da je partijska, neradnicka ba*** sa ugovorima na neodredjeno vreme. Cak predpostavljam da ce takvi u ugovoru o koncesiji biti donekle zasticeni. Dakle ne ocekujem nista dobro za ljude koji su do sada radili sa ugovorima na odredjeno. Bice potrebno vise meseci da koncesionar utvrdi ko su lezilebovici i nacin na koji ce ih se resiti, do tada ce ljudi koji su vredno radili a bez resenog ugovora na neodredjeno vreme, odavno biti na birou i zaboravljeni . Iskreno se nadam da ovo moze da ispadne drugacije, ali male su sanse. I ja imam sumnje vezane za moj posao u vezi sa koncesijom, a pritom nisam zaposlen ni u ANT ni u AS, ali po prirodi posla radim na aerodromu.