Vijest dana - datum: 2019-07-02 POLICIJSKI SEKTOR ZA SPREČAVANJE PRANJA NOVCA NE REAGUJE NA SUMNJE U PRANJE NOVCA\nBrano Mićunović Brano svojoj firmi pozajmio tri miliona eura u kešu Branislav Brano Mićunović je pozajmiljivao novac svojoj kompaniji "Zeta film" u tri navrata - u novembru 2016, decembru 2017. i oktobru 2018. godine. Poslednja pozajmica iznosila je tri miliona eura\nPolicijski Sektor za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma ne reaguje na sumnje u vezi sa pranjem novca, kad je u pitanju kontroverzni nikšićki biznismen Branislav Brano Mićunović. Dokumentacija, u koju je „Dan“ imao uvid, pokazuje da je Mićunović u poslednjih nekoliko godina u nekoliko navrata pozajmljivao novac svojoj budvanskoj kompaniji „Zeta film“. Poslednja pozajmica bila je u oktobru prošle godine i iznosila je tri miliona eura.\n– Zajam u iznosu 3.000.000 eura je odobren po ugovoru o zajmu OVP br. 5471/2018 od 25. oktobra 2018. godine sa zakonskom kamatom na period – rok 24 mjeseca, računajući od dana uplate svakog pojedinačno uplaćenog dijela zajma na račun zajmoprimca kod Hipotekarne banke AD Podgorica. Kao obezbjeđenje zajma društvo garantuje svom svojom imovinom, kao i budućom imovinom, da će zajam vratiti u ugovorenom roku, a s obzirom na to da je zajmodavac većinski akcionar društva nije upisano založno pravo – piše u izvještaju o završnoj reviziji finansijskih izvještaja kompanije „Zeta film“ za 2018. godinu. Da to nije bila jedina pozajmica Mićunovića, može se vidjeti u izvještaju menadžmenta budvanske firme za prošlu godinu.\n– Sa većinskim vlasnikom Branislavom Mićunovićem napravljeni su ugovori o zajmu br.145 od 17. novembra 2016. godine, br.189 od 11. decembra 2017. godine i br. 256 od 25. oktobra 2018, a sredstva će se koristiti za finansiranje izgradnje objekta – piše u izvještaju menadžmenta. Prema istoj dokumentaciji, pozajmice su realizovane za potrebe gradnje kondo hotela u Budvi.\nSkupština akcionara preduzeća „Zeta film“ ranije je donijela odluku o realizaciji investicionog projekta – izgradnja kondo hotela kategorije pet zvjezdica. Predračunska vrijednost investicije iznosi 16.522.429 eura.\nU jednom od ranijih revizorskih izvještaja navedeno je da je knjigovodstvena vrijednost zemljišta, na kojem se gradi hotel, 487.400 eura.\n– Društvo veći dio poslovnih prostora izdaje u zakup, osim jednog poslovnog prostora u Beogradu i dijela poslovnog prostora u Budvi, koje koristi kao kancelarijski prostor za obavljanje djelatnosti. U toku 2016. godine, Skupština akcionara društva donijela je odluku o realizaciji investicionog projekta – izgradnja kondo hotela kategorije pet zvjezdica. Predračunska vrijednost investicije iznosi 16.522.429 eura. Izvršena investiciona ulaganja u toku 2016. i 2017. godine iznose 581.746 eura i odnose se najvećim dijelom na naknadu za komunalno opremanje, izradu projektne dokumentacije, posebnu naknadu za regionalni vodovod i troškove raznih usluga (revizija projekta, geotehnička istraživanja terena, elaborate o rušenju postojećeg objekta...) – navedeno je u revizorskom izvještaju o poslovanju „Zeta filma“.\nRanija DPS većina u Budvi ugrabila je neposredno pred smjenu vlasti u tom gradu da preduzeću „Zeta film“ omogući da sve obaveze za komunalno opremanje građevinskog zemljišta izmiri do kraja 2021, odnosno do 15. decembra 2021. godine. Ugovor između Opštine Budva i „Zeta filma“ zaključen je 15. decembra 2016. godine.\nMićunovićevo preduzeće najavilo je da će na atraktivnoj parceli u Budvi, na sto metara od Starog grada, sagraditi luksuzni turistički kompleks. Građevinska dozvola predviđa da tu može da se gradi objekat od 12 spratova.\nU vezi sa pozajmicom Mićunovića „Dan“ je juče pokušao putem mejla da dobije odgovor od policijskog Odjeljenja za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma. Odgovor, međutim, do zaključenja ovog novinskog broja nije stigao, s obzirom na to da su pitanja poslata juče između 16 i 17 časova. Redakcija je i ranije, od nekada posebnog državnog organa – Uprave za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma, zvanično tražila odgovor na pitanje da li je kontrolisano Mićunovićevo bogaćenje, međutim, odgovor nikada nije proslijeđen.\n”Da u 2018. godini nije bila jedina pozajmica Mićunovića može se vidjeti u izvještaju menadžmenta budvanske firme


Sara Ilić osvojila bronzanu medalju u streljaštvu – Semendria\nSara Ilić osvojila bronzanu medalju u streljaštvu\n03. mart 2014. SPORT – Sara Ilić, juniorka SD „Smederevo“ osvojila je bronzanu medalju u seniorskoj konkurenciji pištoljem na Prvenstvu centralne Srbije, u A programu, održanom na vazdušnom strelištu u Lučanima, u subotu 1. marta. Ekipno Streljačka družina „Smederevo“ (Sara Ilić, Ana Todorović i Nataša Božinović) bila je druga u juniorskoj, treća u seniorskoj konkurenciji.\nNajbolje plasirana takmičarka SD „Smederevo“ puškom je Danica Denić, koja je osvojila peto mestu u juniorskoj konkurenciji. Kao pete, Danica Denić, Jelena Jakovljević i Jelena Rajković, ovo takmičenje završile su i ekipno u obe konkurencije.\nPored njih tri, kvalifikacione norme za Prvenstvo Srbije u juniorskim kategorijama ispunila je i juniorka Aleksandra Vujasin, kao i juniori Pavle Marković i Petar Adamović. Danica Denić ispunila je normu i za nastup u seniorskoj kategoriji, kao i Sara Ilić, a Ana Todorović u juniorskoj kategoriji.\nJasmina Grgić, seniorka SD „Smederevo“ kvalifikacionu normu za Prvenstvo Srbije pucala je na regionalnom Prvenstvu Beograda i sa 378 krugova bila najbolja, ali je nastupila van konkurencije.\nPrvenstvo Srbije, A program, biće održano 15. i 16. marta u Ivanjici. Pre ovog takmičenja Anu Todorović očekuje i nastup na trećem kolu Kupa Streljačkog saveza Srbije, 8. i 9. marta u Beogradu.\nJuniorska reprezentativka Smedereva Ana Alentijev, u Moskvi na Evropskom šampionatu, nije izdržala pritisak velikog takmičenja, pa je pucala rezultat ispod svog proseka i zauzela 43. mesto. Ekipno, sa Jovanom Dragačevac i Leom Aleksić, izborile su jedanaesto mesto za Srbiju.\nŠampionsku titulu u ovoj kategoriji osvojila je grkinja Ana Korakaki, koja je kao članica SD „Smederevo“ osvojila juniorsku titulu na Prvenstvu Srbije 2012. godine.\nU osnovnom delu imala je peti rezultat od 380 krugova i fantastično je otpucala finale postavivši novi juniorski svetski i evropski rekord finala od 201 kruga.\n« Branežac veruje u spas Smedereva\nSmederevo sutra potpisuje ugovor sa Fincima »


U BiH trenutno 864 različitih parafiskalnih nameta - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETU BiH trenutno 864 različitih parafiskalnih nameta\nU BiH trenutno 864 različitih parafiskalnih nameta\n– Ministarstvo finansija i trezora BiH je uspostavilo i objavilo Registar parafiskalnih nameta na državnom nivou i nema nadležnost da inicira i poduzima aktivnosti na smanjenju broja parafiskalnih nameta u BiH. Za ove informacije možete se obratiti nadležnim institucijama na nivou entiteta – kazala nam je portparol Ministarstva finansija i trezora BiH Nataša Krsman.\n– Vijeće ministara BiH, vlade entiteta i Brčko distrikta BiH, odnosno nadležna ministarstva finansija trebaju ponuditi rješenja, odnosno mjere s ciljem smanjenja parafiskalnih opterećenja. Trenutno, mi ne raspolažemo detaljnijim informacijama, osim što znamo da je uspostavljanje registara prafiskalnih nameta planirano u novim strategijama upravljanja javnim finansijama. Nadležne institucije u ovoj oblasti su ministarstva finansija na svim nivoima – kazali su nam u Uredu koordinatora za reformu javne uprave.\nNa popisu naknada koje se uplaćuju u državni budžet su i brojne druge naknade, poput onih na koje smo već i navikli, kao što su takse za izdavanje pasoša, ličnih karata, vozačkih i saobraćajnih dozvola i slično. Tu su i različite naknade za privrednike, kao što je registracija žiga, naziva brenda, zatim za uvoz ili prevoz različitih proizvoda… (FAKTOR)\nPrevious articleDžeko za istoriju: Po najmanje 50 golova u 3 od 5 najjačih liga\nNext articleStari grad Srebrenik – historijsko područje


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Grčka, Kipar, Mađarska i Poljska neutralne lokacije za evropske mečeve\n06. 08. 2020. 16:25 >> 17:08 0\nPojedini mečevi u kvalifikacijama za evropska takmičenja moraće da se odigraju na neutralnim terenima, zbog restriktivnih pravila o putovanjima među državama, objavila je danas UEFA nakon video-sastanka sa generalnim sekretarima svih 55 članica.\nNavodi se da su Grčka, Kipar, Poljska i Mađarska moguće neutralne lokacije, pošto su te države obezbijedile stadione.\nKako je saopšteno iz Fudbalskog saveza Crne Gore (FSCG), u fokusu diskusije vezane za klupska takmičenja bile su predstojeće kvalifikacije za sezonu 2020/21.\n“I to sa detaljnim objašnjenjem nedavno objavljenog Aneksa 1 Pravilnika takmičenja, Liga šampiona i Liga Evrope, koji se odnosi na restrikcije u putovanjima i pozitivne rezultate testa na COVID-19 koji mogu imati uticaj na kontinuitet takmičenja”, navodi se u saopštenju.\nUEFA se, po pitanju odigravanja mečeva na neutralnim terenima, zahvalila nacionalnim savezima Poljske, Mađarske, Grčke i Kipra na pomoći i obezbjeđivanju stadiona za odigravanje mečeva.\n“Kao i na obezbjeđivanju koridora putovanja timovima koji će za potrebe odigravanja utakmica ulaziti u pomenute zemlje bez ograničenja”, dodaje se u saopštenju FSCG.\nTema razgovora bio je i septembarski termin za odigravanje utakmica reprezentativnih selekcija, odnosno poteškoće sa kojima se suočavaju nacionalni timovi sa važećim restrikcijama.\n“Neophodna je bliska saradnja svih timova i UEFA-e kako bi se osiguralo odigravanje mečeva. Odigravanje mečeva nacionalnih timova na neutralnom terenu u ovom momentu ne može biti isključeno”, kazali su iz FSCG.\nNavodi se da su UEFA i nacionalni savezi svjesni važnosti prisustva navijača na stadionima, ali je situacija širom Evrope veoma različita.\n“UEFA konstanto prati razvoj situacije i regulative u različitim zemljama i recenzija je planirana za sredinu avgusta kako bi se ustanovilo da li trenutna odluka o odigravanju svih mečeva bez prisustva publike može biti makar djelimično promijenjena”, kazali su iz FSCG.\nNa sastanku je diskutovano i o takmičenjima za mlađe nacionalne selekcije, uključujući i predlog da se većina takmičenja pomjeri za proljeće naredne godine, a dodatni sastanak, posvećen rješavanju aktuelnih pitanja, planiran je tokom ovog mjeseca.\nŽrijeb prvih rundi kvalifikacija za Ligu šampiona i Ligu Evrope obaviće se u nedjelju i ponedjeljak.


Zavod zdravstvenog osiguranja napravio prve isplate | Istinomjer\nZavod zdravstvenog osiguranja napravio prve isplate\n7. Novembra 2016.\t Aida Ajanović\nStomatološke usluge za djecu i osobe sa poteškoćama u razvoju do nedavno su, zbog potrebe za posebnom vrstom usluge, isključivo pružane u privatnim stomatološkim klinikama, gdje cijena iste, za popravku jednog zuba, iznosi minimalno 600 KM. Kantonalna ministrica zdravstva Kantona Sarajevo, Zilha Ademaj, već ranije je obećala rješenje tih problema, te, između ostalog, refundaciju troškova za ostvarenje tih usluga u privatnim klinikama.\nZato sam rekla ide javni poziv, ali dok se ne obavi postupak ugovaranja po javnom pozivu, mi smo se obavezali i Zavod zdravstvenog osiguranja će refundirati svaki trošak koji plate po osnovi pružanja tih usluga njihovoj djeci.\n(Zilha Ademaj, Stenogram 19. radne sjednice Skupštine KS, 07.09.2016. godine)\nIstinomjer je provjerio da li je Zavod zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo, zajedno sa Ministarstvom, započeo refundaciju troškova za privatne stomatološke usluge roditeljima djece sa posebnim potrebama.\nPrema podacima dobivenim od roditelja koji su već uputili svoje zahtjeve za refundaciju, Zavod je napravio prve isplate na ime troškova za gore navedene usluge, ostvarene na privatnim klinikama.\nPodsjećamo, problem za oko 2.500 djece s poteškoćama u razvoju u Kantonu Sarajevo nastaje kada tokom popravke zuba moraju dobiti totalnu anesteziju, a javne stomatološke ordinacije do sada nisu pružale takve usluge.\nMinistrica Ademaj za ispunjenje ovog obećanja od Istinomjera dobija ocjenu ispunjeno.


Srbija i danas bez saglasnosti EU o otvaranju poglavlja 23 - Nova Borba\nSrbija i danas bez saglasnosti EU o otvaranju poglavlja 23\nSaglasnost nisu ni danas dale Hrvatska zbog "suštinskih razloga", kao ni Velika Britanija zbog "tehničkih", odnosno, zbog situacije u vezi sa Bregzitom.\nDržave - članice Evropske unije danas, kao ni prethodnih nekoliko dana, nisu postigle dogovor o otvaranju poglavlja 23 Srbije u pregovorima o članstvu sa tom organizacijom 30 juna.\nSaglasnost nisu ni danas dale Hrvatska zbog "suštinskih razloga", kao ni Velika Britanija zbog "tehničkih", odnosno, zbog situacije u vezi sa Bregzitom, rekli su zvaničnici u Savetu ministara EU u Briselu po završetku sastanka Radne grupe za susedstvo, proširenje i Zapadni Balkan (COELA).\nOni podvlače da je zasad jedino pouzdano da će 30. juna biti održana Međuvladina konferencija EU-Turska na kojoj će biti otvorena nova poglavlja u pregovorima s Ankarom. Prema njihovim rečima, međuvladina konferencija s Ankarom je utanačena mnogo ranije i deo je sveukupnog sporazuma EU-Turska o rešavanju migrantske krize.\nAko izostane nužna jednoglasnost o otvaranju poglavlja 23. i 24. u pregovorima sa Srbijom, to bi ona bilo pomereneo za juli ili septembar ove godine.


U prethodnom periodu je ostvaren veliki napredak u saradnji Srbije i Kine, izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić nakon sastanka sa ambasadorkom Kine Čen Bo, i naveo da je u poslednjih pet godina za 15 puta povećan izvoz iz Srbije u tu zemlju.\n“U prethodnom periodu smo napravili ogroman pomak u saradnji s Kinom i u poslednjih pet godina Srbija je za 15 puta poveća izvoz u Kinu”, naglasio je Vučić na konferenciji za novinare u Palati Srbija.\nIstakao je da je prijateljstvo dve zemlje zasnovano na poštovanju teritorijalnog integriteta Srbije i politike “jedne Kine”, kao i na “ličnom prijateljstvu” njega i kineskog predsednika Si Đinpinga.\nVučić je najavio i nove infrastrukturne projekte koje će sprovoditi kineske firme, kao i završetak radova na obilaznicama oko Kragujevca i na brzoj saobraćajnici od Požarevca do Golupca.\nNaveo je da će 19. decembra biti završen auto-put Čačak Požega. “Za Svetog Nikolu i Novogodišnju noć moći ćemo da idemo do Požege auto-putem. Do Zlatibora neće biti potrebno više od dva sata vožnje”, istakao je on.\nNove kineske investicije\nPredsednik je rekao da očekuje velike nove investicije Kine, i to u septembru 474 miliona dolara ulaganja u Timočki rudnik, Ling Long u Zrenjaninu kao i početak rada fabrike u Nišu pre kraja godine.\nVučić je rekao da će kineski Mint automotiv u aprilu započeti proizvodnju u Loznici, ali da je ta kompanija najavila da će otvoriti još jedan pogon odnosno izgraditi još jednu fabriku u Šapcu.\nPredsednik je izjavio da pre kraja godine očekuje početak izgradnje metroa u Beogradu.\nCena saradnje sa Kinom?\nNa pitanje da li se mogu očekivati pritisci iz Evropske unije zbog saradnje s Kinom odgovorio je da Srbija nikada nije bila izložena političkim, ekonomskim ili nekim drugim pritiscima “pošto stalno govore da je visoka cena saradnje s Kinom”.\nVučič je istakao da da će se saradnja s Kinom, koja doprinosi razvoju Srbije, nastaviti. Kazao je da su Kinezi spasli smederevsku Železaru i da zahvaljujući njima radnici nisu ostali na poslu.\nVučić je naglasio da je Kina pomagala Srbiji u sektoru zdravstva od početka epidemije koronavirusa i podsetio na otvaranje dve laboratorije za testiranje na koronavirus “Vatreno oko”.\n“Naš je posao da ubrzamo vakcinaciju i sad imamo dovoljno vakcina i očekujemo još”, dodao je Vučić, koji je sinoć dočekao avion iz te zemlje sa 500.000 vakcina proizvođača Sinofarm.\naleksandar vučić/cen bo/kina/saradnja


Demokratski do ustavne reforme: Srbija mora da menja Ustav na putu ka EU. Fondacija Centar za demokratiju\nDemokratski do ustavne reforme: Srbija mora da menja Ustav na putu ka EU\nDemokratski do ustavne reforme: Opasnost od netransparentnih priprema za izmenu Ustava u institucijama sistema\nOdržana je prva debata na projektu "Demokratski do ustavne reforme" koju Fondacija za razvoj parlamenta i Fridrih Ebert fondacija sprovode u saradnji sa Centrom za demokratiju. Cilj je organizovati raspravu o potrebama donošenja novog Ustava, o potrebnim novim rešenjima, o komparativnim rešenjima u evropskim ustavima, o metodologiji donošenja novog Ustava.\nSrbija će morati da promeni Ustav i usaglasi ga sa obavezama koje proističu na daljem evropskom putu, ali je ustavna reforma neophodna i zbog brojnih unutrašnjih pitanja - zaključeno je na debati "Demokratski do ustavne reforme".\nKljučno je - tvrde učesnici debate - da se od donošenja Ustava 2006. godine, moglo uočiti da određene odredbe Ustava ne daju dobar pravni okvir i nisu u skladu sa ambicijama Srbije na putu ka EU.\nPredsednik Fondacije za razvoj parlamenta Dragoljub Mićunović je rekao da, ako se želi demokratska reforma, mora se početi od Ustava i da se najviši pravni akt donese demokratski, kroz širok konsenzus.\n"Poslednji Ustav, koji je bio demokratskiji od prethodnih, imao je manjkavost zato što ga je politička elita donela bez široke debate. Danas je uočljiv gubitak svesti u političkoj zajednici, a tome je značajno doprinela neoliberalni ideologija. Ipak, Ustav je tu da svakog štiti kao člana političke zajednice", smatra profesor Dragoljub Mićunović.\nPremijer Srbije je napravio radnu grupu za ustavnu reformu i Zorana Babića postavio na čelo komisije i od tada se nije mnogo čulo, ali verovatno će se uskoro progovoriti kad naprave novi tekst, izjavio je Mićunović.\n"Neophodno je braniti parlamentarizam i boriti se protiv pravnog nasilja u parlamentu, koje generiše svo ostalo nasilje prava", rekao je Mićunović i ocenio da se mora duboko reformisati stil rada Skupštine Srbije.\nPravnik u Pregovaračkom timu Srbije Vladimir Međak je rekao da su dve izmene Ustava obavezne.\nPrva i najvažnija izmena je uvođenje integrativne klauzule, koja podrazumeva poveravanje dela suverenih prava Evropskoj uniji, a druga je u Ustav uvesti aktivno i pasivno biračko pravo građana EU, da se glasa za Evropski parlament i lokalne institucije.\nPrema njegovim rečima, osim toga, već je planirana i specifična izmena Ustava, jer Srbija ima obavezu da 2017. unese u Ustav odredbu o nezavisnosti pravosuđa.\n"Ustav ne može biti osnov za delegiranje prava koja se preuzimaju iz članstva. Samim tim, Srbija mora svoj Ustav da izmeni na takav način da on omogući da pristupanje EU za početak bude ustavno, i nakon ulaska u članstvo sve obaveze koje smo preuzeli pristupanjem u članstvo moraju biti sprovodive u Srbiji i da ne budu u suprotnosti sa Ustavom Srbije", kaže Vladimir Međak.\nA jedan od imperativa za novi Ustav je, pre svega, integrativna klauzula - klauzula o Evropskoj uniji. Spisak manjkavosti Ustava iz 2006. za profesora Ustavnog prava Stevana Lilića je ipak duži - promene su nužne od pravosuđa do izbornog sistema.\n"U suštini ovaj Ustav iz 2006. godine nije uspeo Ustav, on je pao na ispitu onoga što se zove društvena demokratija. Zašto? Zato što izborni sistem u ovakvom sastavu da ti možeš da glasaš za jednog, a dobiješ drugog. Ja glasam za Aleksandra Vučića, a dobijem Borisa Džonsona", navodi Stevan Lilić, profesor Pravnog fakulteta.\nOvo je prva od serije debata koje se tiču Ustava, pošto očekujemo dugu raspravu u stručnoj i političkoj javnosti. Sledeći skup zakazali smo za 20. Septembar, a fokus će biti na ljudskim i manjinskim pravima i slobodama.


Sportske.net - Crveno-beli: "Bićemo najbolji kad je najpotrebnije"\nCrveno-beli: "Bićemo najbolji kad je najpotrebnije"\nKošarkaši Crvene zvezde ističu da je lako raditi u ekipi u kojoj vlada dobra atmosfera i da će crveno-beli biti najbolji kada to bude najpotrebnije.\nRaško Katić u prvi plan stavlja atmosferu u timu.\n"Atmosfera je fenomenalna, pravi su odnosi u ekipi i lako je raditi i trenirati u takvom okruženju. želim da budemo zdravi, da dobro radimo, da idemo korak po korak i da budemo najbolji kada to bude najpotrebnije", rekao je Katić novinarima u Beogradskoj areni, u sklopu Evroliginog dana za medije.\nKošarkaš crveno-belih Marko Simonović rekao je da će Zvezdino vreme doći "tek posle Nove godine".\n"Ove godine smo mnogo bolje podneli pripreme, ali to ništa ne mora da znači, jer moramo da se 'dižemo' iz utakmice u utakmicu. Mnogo toga je iza nas i naše vreme će doći tek posle Nove godine. Ima vremena za sve, polako", rekao je Simonović.\nMladi centar Zvezde Luka Mitrović rekao je da navijači opravdano imaju velika očekivanja i da mu je velika konkurencija u ekipi podstrek za bolji rad.\n"Zvezda i njeni navijači uvek imaju velika očekivanja."\n"Napravljena je odlična ekipa, pa su ta očekivanja opravdana. Igranje u Evroligi ove godine je velika stvar i jedva čekam da počne. Kao mladom igraču velika konkurencija mi ne predstavlja problem nego podstrek za još naporniji rad i da vidim koliko sam napredovao u donosu na prošlu sezonu", rekao je on.\nMitrović je dodao da je u pripremnim utakmicama dobio veću minutažu i da se trudi da opravda poverenje trenera.


U LESKOVCU PORAST BROJA NOVOZARAŽENIH KORONOM: U okrugu zabeležena 33 nova slučaja | Novosti.RS\nU Jablaničkom okrugu u ovom periodu registrovana su ukupno 33 novoobolela i to među 276 uzorkovanih osoba čiji su rezultati pristigli u leskovački Zavod za javno zdravlje.\nMeđu novozaraženima je i devet pacijenata iz Vlasotinca, dva iz Bojnika i jedan iz Lebana. Zaraženo je 14 penzionera, 10 nezaposlenih i sedam zaposlenih osoba kao i dva deteta.\nTrenutno se čeka na još 29 rezultata za pacijente koji su u prethodnom periodu uzorkovani i zdravstvenim ustanovama okruga.\nLeskovac virus korona novooboleli Jablanički okrug Broj novozaraženih korona virus porast zaraženih\n09:53 NOVE DOZE RUSKE VAKCINE: Nastavlja se imunizacija građana u Ugljeviku\n09:53 OVO SU PRVE ERIKSENOVE REČI: Lekar koji je spasao Danca otkrio detalje dramatične borbe za život fudbalera\nNEMAČKI lekar Hans Klajnfild, koji se našao u timu doktora čiji je zadatak bio da pomognu danskom fudbaleru Kristijanu Eriksenu nakon pada na terenu, opisao je komunikaciju sa veznim igračem.\n09:53 ZELENO SVETLO FESTIVALIMA: Krizni štab dao saglasnost za održavanje velikih muzičkih manifestacija


PROGLAŠENI NAJBOLJI, DODELJENE IM OKTOBARSKE NAGRADE, A JEDNA OD NJIH JE DOBILA VLASNIKA VAN GRANICA SRBIJE | Apa-press\n25. oktobra 2018. 25. oktobra 2018. od Apapress\nDUŠAN KLJAIĆ MEĐU NAGRAĐENIMA\nTradicija da se svake godine povodom 24. oktobra, dana oslobođenja, proglase najuspešniji iz nekoliko oblasti, nije mimoiđena ni ove godine. Specijalno oformljena komisija imala je kao i do sada, nezahvalnu ulogu i u konkurenciji mnogih uspešnih proglasiti najbolje. Ipak, do nekih rezultata se došlo i čini se da su nagrade došle u prave ruke.\nZa izuzetna dostignuća u oblasti privrede nagrada se dodeljuje KOMPANIJI „SVETI ĐORĐIJE’’ iz Apatina.\nZa izuzetna dostignuća u oblasti kulture i obrazovanja nagrada se posthumno dodeljuje ADAMU VIDAKOVIĆU.\nZa najveći doprinos u oblasti humanitarnog i socijalnog rada nagrada se dodeljuje ĐORĐU KURIDžI.\nZa najistaknutijeg radnika u oblasti naučno-istraživačkog rada nagrada se dodeljuje RADIVOJU OBRADOVIĆU.\nSvima njima od srca iskrene čestitike i želja da nastave sa dobrim radom, ali ono što posebno raduje svakako je priznanje iz oblasti sporta gde je ova laskava titula otišla u ruke DUŠANA KLJAIĆA (63), karatiste i čoveka koji je na najbolji mogući način proslavio apatinsku opštinu.\nZaslužio da mu se vrednuje uspeh, Dušan Kljaić\nMnogi, koji ne prate sport, sa pravom će se zapitati ko je Kljaić i čime je zaslužio ovo najveće društveno priznanje grada Apatina. Za našeg Prigrevčanina mnogo više se zna van atara apatinske opštine, gde je veoma cenjen i uvažen, kako u privatnom životu, tako i na sportskom polju. Uz svoje ime nosi titulu majstora karatea, nosilac crnog pojasa 8. dan (stepen) Hanši (nepristupačan), a uz to je magistar teoloških studija. Pokretač je karate kluba „Funakoši“ iz Prigrevice, bio član sjajne generacije apatinskih i somborskih karatista…\nDobri poznavaoci istočnjačke borilačke veštine tvrde da je Kljaić jedan od najboljih karatista starije generacije severnog dela Amerike. Ta tvrdnja proizilazi iz činjenice da je osvajač raznih priznanja na velikim međunarodnim turnirima, a usput je nosilac četiri zlatna odličja, po dva u katama i borbama, dva srebra i osam bronzanih medalja sa svetskih kupova.\nSvetski priznati učitelji sa Kljaićem\nNa putu do ovog visokog zvanja, Kljaić je morao da prolazi trnovite staze. Sam, bez ičije pomoći i materijalne podrške krenuo je iz rodne Prigrevice u svet pun neizvesnosti, ali sa ubeđenjem da će svojom voljom i uz Hristovu pomoć uspeti. Kao i kod većine ljudi preokupacija mu je bila borba za egzistencijom, pa je radio u mnogim gradovima širom stare Jugoslavije. Od Pule, preko Osijeka do Podgorice. Na kraju mu je sudbina odredila da dođe do Toronta, gde i danas živi, i da postane učenik jednog od velikana karate veštine Japanca Kanča Takemase Okuyame.\nOno što je specifično za čoveka sa tolikim autoritetom, slavom i titulama, je njegovo ponašanje. Prirodan, skroman, rad za komunikaciju uz dobre savete Kljaić ni jednog časa ne odaje sliku nekoga ko bi se vazdigao, već sa puno ljubavi i osećanja priča o svojoj rodnoj Prigrevici, kao i o samom Apatinu za koje ga vezuju prelepe uspomene.\nStiče se utisak da je priznanje iz oblasti sporta došlo u prave ruke i da je mukotrpan rad, ukrašen silnim titulama, plaketama, priznanjima i neospornim rezultatima, na kraju vrednovan od svojih najbljižih.\n(Detaljnije o uspesima i mnogim drugim detaljima vezanim za Kljaića možete potražiti u tekstovima objavljenim na našem portalu)\nOznaka dušan kljaić\nPredhodniAPATIN SRUŠIO SVE REKORDE U STREET VOLLEY I POSTAO NAJPOSEĆENIJI ODBOJKAŠKI GRAD\nSledećiKOME ĆE BROJ 13 DONETI SREĆU A KOME TUGU?\nSOMBORCI SPREMNI ZA NASTAVAK PRVENSTVA – ANTUNIĆ PORUČUJE: NIKO NAM NE MOŽE USKRATITI PRAVO NA POBEDE 3. marta 2021.\nAPATINSKI FUTSALERI LAKO PREPLIVALI TISU 23. aprila 2018.\nU SOMBORU I APATINU NIJE BILO DILEME


Internacionalizacija | Mapei\nPredodređenost za globalne poduhvate\nMi smo globalni igrači sa korenima u Italiji i snom u koji smo oduvek verovali: da poštujući lokalne potrebe izgradimo nivo kvaliteta koji je jedinstven u svetu.\nNeosporna snaga kompanije Mapei počiva na prilagođavanju zahtevima lokalnih tržišta i korišćenju lokalnih resursa, uključujući i ljudske resurse i kvalifikovano osoblje.\nRukovodilac sektora za istraživanje i razvoj\nIz dana u dan, gradilišta širom sveta mogu računati na nas. Dijalog i sinergija između različitih Mapei filijala omogućila nam je da proširimo naše prisustvo širom sveta: u Evropi, Africi, Americi, Aziji i Okeaniji. A rezultati su vidljivi svima: optimizacija troškova logistike, blizina našim klijentima, garancija maksimalne efikasnosti proizvodnih procesa uz potpuno poštovanje životne sredine i očekivanja lokalnog stanovništva.\nStrategija u osnovi našeg uspeha\nNaša strategija internacionalizacije je bazirana na dva glavna cilja: da se približimo lokalnim potrebama i da spustimo cene transporta na minimum.\nNajbitnija teza je ta da smo mi globalni igrači začeti na osnovama porodičnog preduzeća, sa srednjoročnim i dugoročnim pogledom na budućnost.\nŽelimo da povećamo rast i efikasnost, a ne samo profit, tako što ćemo se fokusirati na spoj koji uključuje proizvode, proizvodne kapacitete i ljudstvo.\nPotreba da postanemo globalni kroz internacionalizaciju je usko povezana sa povećanjem proizvodnih kapaciteta, tako što imamo proizvodne pogone u glavnim tržišnim oblastima, kako bi se obezbedila rešenja u skladu sa lokalnim potrebama, uz istovremeno održavanje troškova.\nTokom godina, preuzimali smo vlasništvo nad kompanijama širom sveta. Zahvaljujući ovoj strategiji Gorka Cement, cementara u Poljskoj, italijanska kompanija VA.GA. koja iskopava najkvalitetniji pesak i Rasco Bitumentechnik, nemački proizvođač materijala na bazi bitumena, postali su deo Mapei Grupe. Ljudski resursi su centralni element ovog pristupa: mi podstičemo stručno usavršavanje svakog pojedinca i pomažemo ljudima da uvide razliku.\nProductos Bronco S.A: Naš ulazak na kolumbijsko tržište\nJedan od glavnih ciljeva naše strategije internacionalizacije jeste da budemo bliži lokalnim potrebama i da optimizujemo logistiku. Poštujući ovo načelo, na početku 2017. godine preuzeli smo vlasništvo nad kompanijom Productos Bronco S.A, specijalizovanom za proizvodnju hidroizolacionih proizvoda, masa za zaptivanje i materijala za završnu obradu površina, koja nam je omogućila da uđemo na kolumbijsko tržište. Zahvaljujući tome, sada imamo jače prisustvo na južnoameričkom tržištu i povećali smo potencijal Productos Bronco S.A, posebno sa tehničkog i produktivnog gledišta. Odličan primer kako obe strane mogu imati koristi od saradnje između različitih zemalja.\nSaznaj gde se nalaze Mapei filijale i fabrike širom sveta.\nHiljade proizvoda koji odgovaraju svim zahtevima u građevisnkom svetu.\nMapei nudi rešenja za sve tipove problema.\nHiljade uspešno završenih projekata širom sveta.


Neposredna Konzumacija Kulture on Vimeo\nfrom Kulturanova 3 years ago Not Yet Rated\nLokacija: Njegoseva 3, Novi Sad\nKoordinator projekta:Vladimir Tegeltija\nAsistent koordinatora: Nataša Stanišić\nProdukcija: Asocijacija Kulturanova\nPerformativna izložba “Neposredna Konzumacija Kulture”, održana 24. Septembra, 2011, je jedan od 700 događaja, u 550 gradova, u 95 država, sprovedena u okviru globalne kampanje "100 Thousand Poets for Change" (bigbridge.org/100thousandpoetsforchange).\nU okviru ove izložbe 178 pesnika iz regiona je dobilo priliku da bude prezentovano u javnom prostoru u centru Novog Sada. Pesme, štampane na papirima A4 formata su bile simbolično postavljene na štrik i zakačene plastičnim štipaljkama, a slučajni ili namerni prolaznici su mogli da ih uzmu i ponesu kuci.\nOvo je još jedna u nizu akcija u okviru dugoročnog projekta Kulturanove, GRADIONICA, projekta koji ima za cilj da se afirmativnim akcijama, stvaranjem, kulturnom i umetničkom produkcijom, stavi fokus na problem korišćenja javnog prostora.\nDetaljnije o akciji @ freepoets.blogspot.com/.\nSnimatelj: Vukašin Živaljević\nMontažer: Igor Kolbas Follow


Ovaj horoskopski znak može da vam čita MISLI | Astrofon22\nNjihova vladajuća planeta je Neptun i povezana je sa snovima i vizijama. Ovi ljudi imaju veliku veru i nadu, izražavaju saosećanje i dobro osećaju vibracije drugih ljudi.\nOni žive u svetu sastavljenom od snova. Razlikuju se od drugih ljudi po živoj mašti, kreativnosti, intuiciji i vizionarskom duhu, a često poseduju neke retke sposobnosti i talente, piše Ženski magazin.\n4. Ribe kao poslednji znak Zodijaka žele da sačuvaju dragocene ostatke prethodnog ciklusa za nepoznatu budućnost koja ih čeka. Jednom nogom su u sadašnjosti, a drugom u budućnosti, često imaju viziju šta bi se moglo desiti u bliskoj budućnosti.\nRibe mogu da sanjaju o stvarima koje ukazuju na važan događaj, a njihova najvažnija karakteristika je da lako prepoznaju i pročitaju “znake” oko njih. Za mnoge ljude rođene u ovom horoskopskom znaku je važan unutrašnji mir. Često se predaju određenim porocima da bi pobegli od stvarnosti. Njihov moto je “Osećam se …” i uglavnom su vođeni intuicijom.


"Propast" u Beogradu: Kriza je kao TORNADO, Srbija ima jednu ŠANSU - Bizlife.rs\n“Propast” u Beogradu: Kriza je kao TORNADO, Srbija ima jednu ŠANSU\n09:24 Beograd, 09.11.2019.\nJedan od najistaknutijih svetskih ekonomista Nurijel Rubini (Nouriel Roubini), boravio je u Beogradu gde je govorio o izazovima svetske ekonomije, rizicima od nove globalne krize, ali i ekonomskim šansama Srbije.\nGlobalnu krizu nije lako predvideti jer ona dolazi kao tornado, izjavio je Rubini na diskusiji “Geopolitički rizici: U susret globalnoj recesiji u 2020”, koju je organizovao Centar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (CIRSD).\nPoznat po nadimku Doktor propast i jedan od retkih ekonomista koji su predvideli dolazak svetske ekonomske krize, rekao je da su ove godine postojala tri ključna rizika od nove recesije.\nTo je pre svega svojevrstan hladni rat između Sjedinjenih Američkih Država i Kine koji utiče na svetsku trgovinu, zatim odnosi Amerike i Irana, kao i komplikacije sa Bregzitom”, rekao je Rubini i dodao da se ipak, ne može reći da li će nove velike krize biti, jer su za sada sva tri pomenuta rizika pod kontrolom.\nNa pitanje da li će izbori u Americi imati uticaj na svetsku ekonomiju, Rubini je odgovorio da to zavisi pre svega od izbora kandidata Demokratske stranke, a on je još nepoznat.\nSkupu u organizaciji CIRSD prisustvovali su profesorka ekonomije Danica Popović, nekadašnji guverner NBS Dejan Šoškić, brojni ekonomski novinari i predstavnici diplomatskog kora.\nRubini je profesor ekonomije u Stern školi biznisa Univerziteta Njujork. U mandatu administracije bivšeg predsednika SAD Bila Klintona bio je glavni ekonomista u Veću savetnika Bele kuće za ekonomiju, zadužen za međunarodne odnose.\nRubini je među retkim ekonomistima koji su predvideli krizu 2008. godine, i upozorio da je to moguće 2006. godine u jednom dokumentu Međunarodnog monetarnog fonda. On je 2005. godine naveo da cene nekretnina jašu na talasu spekulacija koji će potopiti ekonomiju.\nŠansa Srbije je EU, jer Rusija je spora\nGostujući na N1, Rubini je ocenio da je ekonomska šansa za Srbiju priključivanje Evropskoj uniji, kao i da je naša zemlja, među ostalima iz ovog regiona, žrtva sporog odlučivanja zemalja unutar EU.\nKada se priča o ulasku zemalja iz ovog regiona u EU, kaže da je to “teškoća i izazov za sve zemlje”.\nGovoreći o tome zašto Srbija nema veći privredni rast, on kaže da je za veći rast neophodno da se “ekonomija otvori, kako bi ušle direktne strane investicije”.\n“Morate ulagati u ljude, morate imati odgovarajuću obrazovnu politiku, ali širom sveta investitori brinu zbog vladavine prava, jačina državnih institucija i korupcija. Ovaj region je dosta napredovao, ali je potrebno uraditi još dosta toga”, ističe Rubini.\nOn je govoreći o ekonomskim šansama Srbije ocenio da će za našu zemlju svakako biti bolje ako postane član EU, jer je “Rusija ekonomija koja sporo raste. Ako se potpuno integrišete sa Evropom imaćete veći uspeh, nego da idete sami ili sa regionima u svetu koji se ne razvijaju tako brzo”, zaključio je Rubini.\nkriza propast rubini


Analiza: Vlada FBiH nije ispunila obećanja, evo za šta smo ostali uskraćeni - Akta.ba\n24.09.2018. 07:40 / Izvor: Akta.ba\nPremijer Federacije BiH, Fadil Novalić funkciju je preuzeo 31. marta 2015. godine, kada je pred Parlamentom FBiH pročitao i svoj ekspoze u kom je dao osnovne smjernice rada Vlade FBiH u proteklom mandatu (2014-2018.). Tada predočeni plan sastojao se od sedam strateških ciljeva prema kojima je Novalić prezentovao buduće aktivnosti, a Istinomjer na kraju mandata aktuelne Vlade FBiH donosi pregled realizacije najvažnijih mjera o kojima je govorio prije više od tri i pol godine.\nVeliki broj mjera koje su navedene u ekspozeu nije realizovan u predviđenim rokovima, a ovaj mandat ostat će upamćen i po izostanku implementacije ključnih mjera koje su trebale rezultirati poboljšanjem poslovne klime u ovom entitetu, ali i po nerealizaciji kapitalnih ulaganja u cestovnu infrastrukturu i energetski sektor.\nIstinomjer se bavio ključnim mjerama iz njegovog ekspozea, te u nastavku možete pročitati sažetak analize.\n1.Smanjenje i nadzor javne potrošnje\nJedna od prvih mjera koju je premijer obećao u svom ekspozeu bila je donošenje moratorija na sva zapošljavanja u javnom sektoru, a koja je trebala biti na snazi do daljnjeg sa ciljem smanjenja broja zaposlenih i smanjenja troškova po osnovu plata.\nIako je Moratorij na zapošljavanje u javnom sektoru usvojen odmah nakon konstituisanja Vlade FBiH, kako je Istinomjer pisao i ranije, umjesto najavljenog smanjenja troškova, Vlada Fadila Novalićaje uprvoj godini u kojoj je moratorij bio na snazi, čak uspjela postaviti i neke rekorde. Broj državnih službenika u FBiH, narastao je sa 6899 u 2015. godini na 7223 u 2017. godini. Iako je Moratorij na zapošljavanje bio i sastavni dio Akcionog plana za provedbu Reformske agende za FBiH, u kom je navedeno da će se ona provoditi kontinuirano, on ipak nije produžen nakon što je posljednji istekao u junu ove godine.\nTakođer, umjesto smanjenja troškova u Budžetu FBiH, tekući rashodi su povećani sa 1.409.584.232 KM u Budžetu za 2014. godinu, na 1.800.359.349 KM u 2018. godini. Sa druge strane tekući transferi nižim nivoima vlasti povećani su sa 327.701.321 KM u 2014. godini na380.322.491 KM u 2018. godini.\n2. Reforma tržišta rada\nU svom je ekspozeu federalni premijer također istakao potrebu donošenja novog Zakona o radu, koji je također bio sastavni dio Akcionog plana za provedbu Reformske agende i jedna je od realiziranih mjera iz tog Plana. Međutim, usvajanje ovog zakona pratile su brojne kontraverze.\nPrvi put Zakon o radu usvojen je u Domu naroda sredinom 2015. godine, ali nedugo nakon toga delegati SDP-a, DF-a i Naše stranke pokrenuli su pred Ustavnim sudom FBiH spor u vezi s procedurom usvajanja Zakona o radu. Ustavni sud FBiH u februaru 2016. godine je donio presudu u kojoj stoji da je Zakon o radu donesen suprotno Ustavu FBiH i Poslovniku o radu, te je time stavljen van snage. Zakon o radu stavljen je ponovo na dnevni red sjednice koja je održana 31. marta 2016. godine, kada je konačno i usvojen, a stupio je na snagu u aprilu iste godine.\nOsim usvajanja Zakona o radu, Fadil Novalić je najavio i uspostavljanje privrednih sudova u FBiH, koji bi se bavili radnim sporovima. Ova mjera obećana je i u izbornom program SDA 2014. godine, no u toku proteklog mandata nisu provođene aktivnosti na uspostavi privrednih sudova.\nFederalna Vlada u proteklom mandatu malo je uradila i na poboljšanju poslovnog okruženja, posebno kada se govori o bržem izdavanju dozvola ali i bržoj registraciji preduzeća, a sve te aktivnosti najavio je i Novalić u svom ekspozeu.\nIako je Vlada FBiH sredinom 2017. godine usvojila Akcioni plan za uvođenje jedonošalterskog sistema, sredinom ove godine iz Vlade FBiH je saopšteno kako je “prema rokovima Akcionog plana za uspostavljanje jednošalterskog sistema od 42 aktivnosti koje su trebale biti realizirane do današnjeg dana ispunjeno tek 18 ili 42,82 posto planiranih aktivnosti.”\nJedna od mjera koju je najavioNovalić bila je reforma Porezne uprave FBiH u Upravu za indirektno oporezivanje FBiH, no na tome se nije radilo tokom proteklog mandata.\nMeđu realiziranim najavljenim aktivnostima bila je veća naplata poreza.Prema podacima poreske uprave u 2014. godini naplaćeno je ukupno 3.795.241.319 KM javnih prihoda, dok je u 2017. godini naplaćeno 4.820.307.452 KM, što je povećanje za više od milijardu KM.\nZakon o stečajnom postupku, koji je također tematizovan Novalićevim ekspozeom, usvojen je u junu ove godine u oba doma Parlamenta BiH, ali je on prvo bio osporen od strane Ustavnog suda FBiH, dvije godine ranije. Nedavno usvojenim izmjenama ispoštovana je odluka Ustavnog suda FBiH. O svim problemima oko usvajanja ovog Zakona pisao je Istinomjer još početkom ove godine.\n4. Aktiviranje resursa\nIako je Novalić najavio hitno usvajanje Zakona o javno-privatnom partnerstvu, to se u FBiH nije desilo. I taj Zakon je bio dio Reformske agende za FBiH u dijelu koji je tematizovao mjere iz oblasti “poslovne klime i konkurentnosti”.\nOsim toga, spomenuto je i donošenje Zakona o šumama u FBiH, koji SDA obećava od 2010. godine, a koji u konačnici nije usvojen ni do danas.\n5. Privreda i potpore privrednim aktivnostima\nJako malo je urađeno i u sektoru energetike.\nIstinomjer je i ranije pisao o mnogobrojnim najavljenim elektroenergetskim projektima čija je realizacija trebala početi tokom proteklog mandata, a što se nije desilo. Većina ovih projekata našla se i u predizbornom programu SDA za Opšte izbore 2014. godine. U pogledu izgradnje bloka 7 TE Tuzla, iako su aktivnosti bile pomjerene sa „mrtve tačke“, ne možemo reći da je njegova izgradnja u realizaciji, što se jasno vidi i iz statusa projekta na zvaničnoj web stranici Elektroprivrede BiH. Tokom mandata započeta je, pa potom i obustavljena Gradnja HE Vranduk. Jedini energetski objekat koji je otvoren u FBiH u proteklom mandatu bila je vjetroelektrana Mesihovina, koja je u pogon puštena na proljeće ove godine.\nGradnja putne infrastrukture gotovo da je izostala u proteklom mandatu. Jedina dionica koja je u protekle tri i pol godine puštena u promet bila je ona od Odžaka do Svilaja, koja međutim neće biti u punoj funkciji dok se ne izgrade most i granični prijelaz na rijeci Savi.\nNovalić je govorio i o potrebi formiranja agencije za razvoj sektora malih i srednjih preduzeća, a što je još jedna od mjera iz ekspozea koja je ostala nerealizirana.\n6.Borba protiv korupcije\nNovalićeva Vlada je od prethodnog saziva Vlade FBiH naslijedila zakonsku legistlativu koja je omogućila oduzimanje nelegalno stečene imovine. Federalna agencija za upravljanje oduzetom imovinom osnovana je 2015. godine u skladu sa Zakonom o oduzimanju nezakonito stečene imovine krivičnim djelom FBIH. Iako su stvorne sve pretpostavke za njen rad ona nikada nije zaživila u punom kapacitetu. Krajem 2017. godine iz agencije je rečeno da je u prve dvije godine rada oduzeta imovina u vrijednosti od ukupno 25 miliona KM.\n7. Socijalna oblast\nMeđu rijetkim uspješnim mjerama iz ekspozea Fadila Novalića našlo se usvajanje novog zakona o PIO. U 2016. godini usvojena je Strategija reforme penzionog sistema u Federaciji BiH, a zakoni koje je spominjao Novalić sastavni su dio ove strategije. Novi zakon o PIO usvojen je početkom 2018. godine, a njime su uvedene određene izmjene koje se ogledaju u nekoliko ključnih tačaka. Osobama koje su penzionisane do 31. jula 1998. godine penzije po rješenju se povećavaju za 10%, dok se korisnicima koji su penzionisani do 31. decembra 2007. godine povećavaju za 5%. Zakonom je uveden i novi bodovni sistem, a visina penzije prema novom Zakonu zavisi od broja bodova koje osiguranik prikupi u toku svog radnog staža. Između ostalh novina koje su predviđene ovim zakonskim rješenjem je i usklađivanje penzija sa rastom BDP-a svakog 15. aprila. Zakon o dobrovoljnim penzionim fondovima, također je usvojen krajem 2016. godine.\nNajavama o skorom donošenju Zakona o uvezivanju radnog staža Istinomjer se bavio u više navrata, no glavnu prepreku njegovom donošenju predstavljao je nedostatak novca. Iako je tokom cijelog mandata bilo potrebe da se razmatra ovo rješenje zbog velikog broja radnika koji nemaju uvezan staž, Vlada FBiH je ovaj gorući problem rješavala putem donošenja odluka o uvezivanju staža za pojedine grupe radnika, tek nakon što su se isti okupljali ispred zgrade federalne vlade.\nAko se osvrnemo na sve navedeno u ovoj analizi, možemo zaključiti da je Vlada FBiH realizovala daleko manje mjera nego što ih je naveo njen premijer Fadil Novalić u svom ekspozeu. Izostalo je donošenje sistemskih zakona koji bi prije svega doveli do olakšanja poslovanja u FBiH, a veliki zastoj desio se u realizaciji infrastrukturnih projekata kao što su gradnja autoputa i brzih cesta, te energetskih objekata.\nSve ovo odrazilo se i na ispunjavanje ciljeva iz Reformske agende za FBiH, pa je tako Federacija BiH bila nivo vlasti koji je najmanje uradio na njenoj implementaciji u poređenju sa Vijećem ministara BiH i Vladom RS.


Evropska kuća fudbala (UEFA) suspendovaće Ligu šampiona i Ligu Evrope zbog covid 19 tipa korona virusa, tvrdi ugledni italijanski novinar Mirko Kaleme, koji radi za "Kalčomerkato" i španski "As".\nOn otkriva da će UEFA pustiti da se odigraju revanš mečevi osmine finala, a potom krajem naredne nedelje prekinuti takmičenje.\nU Ligi šampiona u narednih osam dana igraju se revanši osmine finala, dok bi u četvrtak (19. marta) trebalo da se odigraju revanš utakmice osmine finala Lige Evrope.\nNijedan susret za sada nije otkazan, ali je na većini ili zabranjen ili ograničen pristup gledaocima i medijima. Istina, tome treba dodati informaciju da su u Švajcarskoj lokalne vlasti zabranile Bazelu da na svom terenu i u svom gradu odigra revanš meč Lige Evrope sa Ajntrahtom, zbog bojazni da bi se, čak i da se susret odigra "iza zatvorenih vrata", pojavilo više stotina nemačkih navijača, koji bi došli da, izvan stadiona, bodre ljubimce. UEFA tek treba da donese odluku gde će se ova utakmica odigrati.\nPodsetimo, večeras su, od 21 sat, na programu mečevi u elitnom nadmetanju, Lajpcig - Totenhem (prvi duel 1:0), te Valensija - Atalanta (prvi meč 1:4). U Nemačkoj će se igrati sa prisustvom publike, ali u Španiji neće biti gledalaca, upravo zbog prevencije širenja covid 19 korona virusa.\nVideo: Šta bi se dogodilo da se zarazite korona virusom\nDa se zarazite koronom\nATP SE OGLASIO POSLE OTKAZIVANJA INDIJAN VELSA! Evo šta će biti sa NAREDNIM teniskim turnirima u 2020. godini


Jovanović: Uprava policije na stranu onih koji u njenim uniformama zlostavljaju građane – DNP\nJovanović: Uprava policije na stranu onih koji u njenim uniformama zlostavljaju građane\nSaopštenje Uprave policije-CB Podgorica da im nije bilo prijavljeno okupljanje policijskih službenika ispred Osnovnog suda u Podgorici od strane Sindikata UP i da se radi o samoinicijativnom okupljaju članova sindikata po članu 13 Zakona o javnim okupljanjima je skandalozno prikrivanje kršenje zakona i predstavlja otvorenu podršku službenicima policije koji su izvršili policijsku torturu i zlostavljali građane.\nNa ovaj način je Uprava policije otvoreno stala na stranu onih koji su u njenim uniformama zlostavljali građane Podgorice i podržala stavove njihovih kolega koji su svojim prisustvom ispred suda, u trenutku kada se odlučivalo o određivanju pritvora, izvršili otvoreni pritisak da njihove kolege budu pušteni da se brane sa slobode. Sasvim je jasno da Uprava policije i njeni funkcioneri stoje iza ovog okupljanja inače bi u suprotnom postupili po zakonu i pokrenuli prekršajne i disciplinske postupke protiv organizatora ovog”spontanog” javnog okupljanja. Simptomatično je što isti nisu osudili i evidentnu povredu radne dužnosti jer su službenici UP u toku svog radnog vremena protestvovali u iniformama iako je to suprotno zakonu i policijskoj etici, a mnogi od njih su i tom prilikom nosili službeno naoružanje i na mjesto okupljanja su došli službenim automobilima.\nShodno Zakonu o javnim okupljanjima i pripredbama, javno okupljanje podrazumijeva svako okupljanje više od 20 lica na otvorenom prostoru radi izražavanja političkih, socijalnih i drugih uvjerenja i ciljeva, protesta, interesa i različitosti. Organizator je dužan da podnese pisanu prijavu za održavanje javnog okupljanja, najkasnije pet dana prije njegovog održavanja. Prijava se podnosi policiji u mjestu održavanja javnog okupljanja. Cjelokupna javnost je imala priliku da se uvjeri da je na ovom skupu bilo prisutno preko 20 službenika UP i evidentno je da se u zakonskom smislu radilo o javnom okupljanju, koje nije prijavljeno i koje nije održano u skladu sa zakonom, zbog čega se moraju preduzeti sankcije prema organizatorima ovog dešavanja.\nNetačno je da se radilo o spontanom okupljanju i Uprava policije namjerno dezavuiše javnost i saopštava netačne tvrdnje. Zakonom je propisano da u slučaju da na otvorenom prostoru, prikladnom za javno nenasilno izražavanje političkih, socijalnih i drugih uvjerenja dođe do okupljanja više od 20 lica, koje se može pojaviti kao reakcija na određena dešavanja, a koje se nije moglo predvidjeti, policijski službenik će upoznati učesnike tog okupljanja da okupljanje nije organizovano u skladu sa zakonom i upozoriti ih da su dužni da poštuju zakon. Dakle, obaveza UP-CB Podgorica je bila, da ukoliko nisu imali saznanja da njihovi sliužbenici planiraju “spontano okupljanje”, odmah po okupljanju ispred Osnovnog suda, upute policijsku patrolu koja će kolegama saopštiti da nisu prijavili javno okupljanje, da su se okupili na mjestu na kojem se protest ne može održati i iste pozvati da se mirno raziđu. Ukoliko bi odbili takvo naređenje, dalje bi uslijedila primjena zakona koja bi podrazumijevala dalju primjena ovlašćenja, pa i primjenu sredstava prinude.\nSvjedoci smo kako je Uprava policije postupala kada se radilo o okupljanima koje je organizovao Demokratski front i primjene grube i neprimjerene sile prema okupljenim građanima i policijske torture za koje niko nije odgovarao. Uprava policije je pokrenula preko 30 prekršajnih postupaka protiv Demokratskog fronta iako je na nekima bilo prisutno neznatno preko 20 građana. Poslednji događaj kada je sa računa konstituenata DF prinudno naplaćeno 12.000 eura za protestnu šetnju 23 lica koja se održala u Šavniku, najbolje pokazuje selektivnost u primjeni zakona i brutalne zloupotrebe od strane policije. Sa jedne strane, zloupotrebom službene dužnosti i ovlašćenja pokreću se neosnovani postupci protiv DF dok se na drugoj strani pruža zaštita službenicima Uprave policije koji krše zakon. To upućuje na jasan zaključak da je ova akcija osmišljena i sprovedena od strane vrha Uprave policije kao bi se izvršio pritisak na sud da kršiocima zakona u policisjkim uniformama ne bude određen pritvor. Ovakva dešavanja su jasan pokazatelj da su u Crnoj Gori intitucije sistema u stvari punktovi za obračun sa političkim nesitomišljenicima i da će svaki poslušnik koji krši zakon biti zaštićen od primjene zakona i tako neće odgovarati za sva prekršajna i krivična djela koja počini. Ovim je još jednom dokazano da zakon u Crnoj Gori ne važi ni za koga, jer se politički nepodobni kažnjavaju suprotno zakonu, dok su izvršioci DPS kriminalne politike iznad zakona. Uprava policije je u dešavanjima poslednjih dana pokazala svoje pravo lice koje se ukazalo još prilikom nasilnog razbijanja građanskih protesta DF. Zbog svih ovih primjera policijske torture i teške sramote koje je ova, nekada časna profesija doživljela, dugogodišnji rukovodioci bi morali biti smijenjeni po hitnom postupku, na čelu sa direktorom policije Slavkom Stojanovićem i ministrom unutrašnjih poslova Mevludinom Nuhodžićem, a svi pojedinci koji su kršili zakon pod njihovim rukovodstvom procesuirani i sankcionisani po zakonu. To se po običaju neće dogoditi jer je Uprava policije jedan od glavnih poluga vlasti DPS-a i uživa punu političku i institucionalnu zaštitu za sve nezakonitosti koje sprovodi, koja očito dolazi od vrha Vlade Duška Markovića koji se nije ni oglasio po ovom pitanju.\nDNP Administrator\t2018-02-24T18:17:35+01:00\tFebruary 24th, 2018|


Tenzije u Bukureštu: Rumuni obaraju Partizanov rekord, Norvežani prijete prekidom • CG-Fudbal\nHome EURO 2020 Tenzije u Bukureštu: Rumuni obaraju Partizanov rekord, Norvežani prijete prekidom\nTenzije u Bukureštu: Rumuni obaraju Partizanov rekord, Norvežani prijete prekidom\n15 Oct 2019. 20:34\nReprezentacije Rumunije i Norveške odmjeriće snage u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, a utakmica privlači pažnju i zbog predigre van terena.\nKako mediji u Rumuniji najavljuju očekuje se obaranje Partizanovog rekorda – Rumuni su kažnjeni zbog nedoličnog ponašanja navijača na utakmici sa Španijom pa se najavljuje čak oko 30.000 djece na tribinama stadiona u Bukureštu.\nI to je ljepša strana priče, a za onu manje lijepo pobrinuli su se Norvežani, preciznije mediji u ovoj zemlji koji su prenijeli informaciju da se igrači i stručni štab spremaju da napuste teren ukoliko bude rasizma na tribinama.\nO tome su govorili čak i selektor Lagerbak kao i Sven Graf, PR menadžer norveške reprezentacije, koji je rekao da će na prvu pojavu rasizma odmah obavijestiti glavnog sudiju i nakon toga preduzeti odgovarajuće korake.\nPred ovu utakmicu Rumunija je treća na tabeli sa 13 bodova, tri više od Norveške, a prva dva mjesta zauzimaju Španija sa 19 i Švedska sa 14 bodova.\nPrethodna vijestNeće biti rezova u našoj reprezenataciji\nSljedeća vijestU21: Španija bolja od Crne Gore\nCG Fudbal - 6 Jun 2020. 10:57


Početna "Čuvaćemo ono što nam je Vuk ostavio – naš prelepi srpski jezik"\n"Čuvaćemo ono što nam je Vuk ostavio – naš prelepi srpski jezik"\nU Tršiću je održana završna svečanost 84. Vukovog sabora, a tom prilikom predsednik Aleksandar Vučić je istakao da je važno da čuvamo, branimo i štitimo ono što nam je Vuk ostavio - naš prelepi srpski jezik.\nAleksandar Vučić je, u besedi na završnoj svečanosti 84. Vukovog sabora u Tršiću, naglasio da Vuk Stefanović Karadžić na osnovu svog celokupnog dela može da se stavi rame uz rame sa Nikolom Teslom, te da je Sabor u Tršiću danas najvažniji skup u Srbiji.\n"Domaćini su rekli da je Vuk bio veliki Evropljanin i građanin sveta, ali je pre svega bio veliki Srbin i kada bi bio u milosti i u nemilosti srpskih vladara", podvukao je Vučić i dodao da Vuk čak i u vreme progona nije dovodio u pitanje patriotizam i ljubav prema Srbiji.\nNaveo je da su Vuk Stefanović Karadžić, Nikola Tesla, uz Svetog Savu, Dositeja Obradovića i Njegoša, kao i Ivu Andrića dali najveći doprinos srpskom narodu.\nPodvukao je da je nemerljiv Vukov doprinos očuvanju srpskog nacionalnog identiteta kroz sakupljački rad, kojim je sačuvao od zaborava slavna vremena i velike bojeve, navodeći da su jezik i pismo konstitutivni element svakog naroda.\n"Deklaracija nema veze ni sa hegemonizmom, ni sa šovinizmom"\nPredsednik Aleksandar Vučić poručio je da Deklaracija o zajedničkom objedinjenom nacionalnom delovanju i definisanju nacionalnih minimuma i principa za opstanak srpske nacije i srpskog naroda nema nikakve veze ni sa kakvim hegemonizmom, niti sa šovinizmom.\n"Zluradima još jednom poručujem da Deklaracija nema nikakve veze ni sa kakvim hegemonizmom i šovinizmom. Deklaracija i svi ostali, slični koraci imaju za cilj samo i jedino da pravovremeno i adekvatno zaštite srpski jezik i pismo kao jedan od najbitnijih delova celokupne srpske kulture – da zaštitimo i sačuvamo srpski narod", rekao je Vučić u obraćanju na Vukovom saboru u Tršiću.\nA to, kako je istakao, ne može, a i da hoće – neće uspeti da nam zabrani niko.\n"Srbija nikada neće zanemariti svoj jezik i pismo, jer jezik i pismo su konstitutivni element i bitan ujedinjujući faktor svakog naroda i njegove kulture", istakao je predsednik.\nDodao da Deklaracijom i želimo da osiguramo pravo na upotrebu srpskog jezika i ćiriličnog pisma.\n"Deklaracija o opstanku srpskog naroda koja bi uskoro trebala da se nađe pred poslanicima Srbije i Srpske obuhvatiće pravo na upotrebu srpskog jezika i ćiriličkog pisma, na izučavanje i negovanje srpske kulture, istorije i slobodarske tradicije, očuvanje nacionalne geografije, zaštitu srpskog kulturnog i istorijskog nasleđa i pravo na informisanje na srpskom jeziku", zaključio je Vučić.\n"Sve velike reforme u istoriji počele jezikom"\nCitirajući Vuka Stefanovića Karadžića, Vučić je rekao da je "jezik hranitelj naroda i dok živi jezik živi i narod".\n"Da li smo kao narod, institucije i pojednici učinili sve kako bismo našem jeziku i pismu ukazali poštovanje? To je najmanje što možemo da učinimo i što dugujemo jednom od najvećih srpskih sinova", rekao je Vučić.\nKako je istakao, priča o jeziku nije ništa drugo nego priča o davanju mogućnosti svima da nauče dovoljno o sebi i drugima, kako bi na osnovu toga stvorili svoj identitet i svoje ja.\n"Priča o svakom jeziku je priča o narodu koji ga govori i koristi, o zajedništvu koje omogućava svakom članu da bude pojedinac koji jezikom opet utiče na kolektiv iz kojeg je stvoren, o samospoznaji celog naroda i njegovih pripadnika, priča o pamćenju i budućnosti, koje bez pamćenja ne bi bilo", naznačio je predsednik.\nNavodeći da su sve velike reforme u istorije počele jezikom – renesansa prevodom Biblije na italijanski jezik, a zatim i na engleski i nemački, Vučić je podsetio da je upravo Vuk Kradžić prvi preveo Bibliju na staroslovenski jezik, prikupljao bajke, pesme i basne iz kojih su sunarodnici mogli da uče.\n"On je podloga i humus iz kog su iznikli Andrić, Crnjanski, Kiš i ostali velikani. Ne bi danas bilo ni nas, ne bismo znali ko smo, odakle smo, ne bismo imali korene, ne bismo se razumeli, prepoznavali, ni znali gde idemo", rekao je Vučić.\nSrbija je ime, identitet, prošlost i budućnost dobila 1847. kada je u Beču samouki Vuk objavio prevod Novog zaveta, dodao je Vučić.\nBez jezika, kako je rekao, prepušteni smo instinktu i refleksima, ne znamo da tražimo i dajemo, da pamtimo i naučimo, već lutamo u mraku i prepuštamo se primarnim strahovima i večnoj crnoj slutnji.\nSvetlo svakog čoveka i naroda je jezik i tek sa njim suštinski vidimo, znamo, imamo polazište, putokaz i cilj.\n"Zato ćemo da čuvamo, branimo i štitimo ono što nam je Vuk ostavio - naš prelepi srpski jezik", podvukao je predsednik.\n"Hvala Vuku što nam je dao svetlo i nadu"\n"Nije bilo ni trunke svetla kada je Vuk krenuo na putovanje iz Tršića... Vukova eksplozija je bila toliko jaka da je osvetlela Srbiju, pronašli smo se, progledali i prepoznali strahove i nade i po prvi put gde hoćemo da idemo", naznačio je Vučić.\nKako je istakao, bez obzira na sve velike revolucije 19. veka, Vukova je bila suštinski i po posledicama najznačajnija, jer je ćutanje osnovna posledica nedostatka jezika i najveće ropstvo u koje čovek i narod mogu da upadnu.\n"Osećanje slobode, koje nam je dao Vuk i ubeležio ga duboko u svest Srba da nikad više sužnji, kao model i svest, ne mogu da postoje. Sloboda kao način, preka potreba, vrednost i reč, nisu mogli da postoje pre nego što je Vuk odlučio da je zapiše na jeziku na kojem smo sanjali", rekao je predsednik.\nSamo onaj ko traži reči traži sebe i pronalazi put u budućnost, podvukao je Vučić.\n"Onu budućnost koja je za nas počela u Tršiću. Hvala Vuku što nam je dao svetlo i nadu. Sve ostalo što smo radili posle je sitnica. Nastaviće ovaj narod da radi još bolje i biće još uspešnije. Hvala za sve što smo pronašli i još više što si nas naučio da ne prestanemo da tražimo", rekao je Vučić podsećajući da je, kada je Vuk objavio prvo izdanje Srpskog rečnika, u njemu bilo 26.272 reči koje su se koristile u Srbiji i Vojvodini, a sada već imamo 40 tomova.\nVučić je izrazio posebno zadovoljstvo što završnoj svečanosti u Tršiću prisustvuje veliki broj mladih, rekavši da nijedne godine do sada nije bilo toliko dece.\n"Danas sam dobio podatak zbog kojeg mi je osmeh širok, a to je da smo samo u Krupnju, nedaleko odavde, u prvih šest meseci imali više rođenih beba nego u prethodnoj čitavoj godini. To znači da će ovde za 10 i 15 godina biti još više dece", naveo je Vučić.\nPodvukao je da je posebno ponosan što je prvi predsednik Srbije koji se obraća na Vukovom saboru u Tršiću i naglasio da je sva sloboda u jeziku, jer tek kada narodi progovore oni postaju slobodni, mogu da opišu ropstvo, a taj osećaj slobode upravo nam je dao Vuk Karadžić.\nVučić je prvi predsednik Srbije koji prisustvuje Vukovom saboru na čemu mu je zahvalio gradonačelnik Loznice Vidoje Petrović.\n"Imam izuzetnu čast da poželim dobrodošlicu posebnom gostu koji je svojim dolaskom ukazao na značaj manifestacije. Prvi put u dugoj tradiciji Vukovog sabora je došao predsednik Republike", rekao je Petrović.\nU okviru završne svečanosti 84. Vukovog sabora otvoren je Obrazovno-kulturni centar "Vuk Karadžić".\nVukov sabor je najstarija kulturna manifestacija u Srbiji koja se održava od 1933. godine. Posvećena je negovanju uspomene na život i delo Vuka Stefanovića Karadžića.\nU slavu jezika, poštovanja tradicije i baštine, Vukov Sabor je pre pet godina upisan u nacionalni registar nematerijalnog kulturnog nasleđa.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević govorio je o međunarodnoj saradnji i istraživačkim projektima, kako na srednjoškolskom nivou, tako i na visoko obrazovnim institucijama.\nCentralni program Vukovog sabora se tradicionalno održava u septembru u Vukovom rodnom mestu Tršiću kod Loznice. Deo programa se realizuje u Loznici i obližnjem manastiru Tronoša, mestu ranog Vukovog školovanja.\n"Velika inspiracija za mene kao profesorku je da usavršavam svoje znanje srpskog jezika i istom impresijom i oduševljenjem predajem srpski jezik kao strani", navodi profesorka srpskog jezika u Ukrajini Zorana Huk.\nOrganizatori sabora su Centar za kulturu "Vuk Karadžić" i grad Loznica, pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja.\nPredsednik Aleksandar Vučić se prethodno u Loznici sastao sa gradonačelnicima Loznice i Valjeva, kao i predsednicima opština Osečina, Mali Zvornik, Ljubovija, Krupanj i Bajina Bašta i istakao da je Podrinje deo zemlje od izuzetnog značaja.


TAČI, NIJE MERKELOVA DEDA MRAZ! Tražio od Srbije da prizna lažnu državu, a sada od kancelarke moli za OVO!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 28.Apr.2019, 15:07\nDan pred sastanak u Berlinu tzv. predsednik privremenih kosovskih institucija Hašim Tači spustio je očekivanja - dok je juče izjavio da očekuje da će nemačka kancelarka Angela Merkel ubediti predsednika Srbije Aleksandra Vučića da prizna nezavisnost Kosova, danas očekuje - viznu liberalizaciju.\nRTK2 na srpskom jeziku preneo je da >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << je Tači naveo je da je ovih dana nastavio konsultacije sa međunarodnim partnerima vezano za sledeću konferenciju u Berlinu, čiji su organizatori Merkelova i predsednik Francuske Emanuel Makron.\nPo Tačiju, na sastanku će se "posebno naglasiti mogućnost nastavka dijaloga između Kosova i Srbije, o postizanju sveobuhvatnog i konačnog sporazuma koji bi doneo još veću stabilnost na zapadnom Balkanu".\n- Pozdravljam pojačani angažman Nemačke i Francuske za Zapadni Balkan u celini, a posebno za Kosovo. Na ovom sastanku će se oceniti značajan napredak koji je urađen do sada. Berlinski sastanak nece doneti novi proces, ali ce se tražiti mogućnosti za rešavanje problema, uzimajuci kao primer uspešni sporazum između Severne Makedonije i Grčke - poručio je Tači.\nOn je takođe izneo očekivanja da će "kancelarka Merkel i predsednik Makron dati podršku liberalizaciji viznog režima za građane Kosova, u znak poštovanja ugovora između Evropske unije i Kosova".\n- Kosovo je ispunilo sve kriterijume i zaslužuje slobodno kretanje kao i svi drugi građani regiona i kontinenta. Ako se to ne dogodi, sastanak u Berlinu ce biti razočaravajuci za građane Kosova - naveo je Tači.\nOn je ponovio tvrdnje o "genocidu Srbije na Kosovu 1998-1999. godine", najavivši da će na ovom sastanku tražiti i kažnjavanje Beograda.\n- Takođe cemo se fokusirati na mogućnosti ekonomske saradnje i jačanje zakona i reda, posebno u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala. Takođe cemo potvrditi našu posvećenost da nastavimo, bez kompromisa, borbu protiv radikalizma, terorizma i bilo kakvog ekstremizma - naveo je Tači.\nOn je juče u intervjuu za RTV 21 izjavio je da očekuje da će Merkelova ubediti predsednika Srbije da prizna samoproglašenu nezavisnost Kosova na predstojećem sastanku u Berlinu.\nTači je izneo očekivanja da će Merkelova pozvati i pet država članica Evropske unije, kao i Bosnu i Hercegovinu, da priznaju samoproglašenu prištinsku nezavisnost.\n- Postojaće dobra šansa da se ovo dogodi. Istovremeno, nećemo ni pod kojim uslovima prihvatiti da Kosovu neko predloži neki tip duplog suvereniteta ili bilo kakav nemačko-nemački model, Republiku Srpsku ili bilo kakvu autonomiju - tvrdi Tači.\nOn je kazao i da je skeptičan po pitanju toga da će se Beograd i Priština usaglasiti o nastavku dijaloga, ali da će na sastanku u Berlinu biti poziva za nastavak dijaloga na osnovu mogućnosti postizanja sveobuhvatnog sporazuma normalizacije.\nB92: Tači spustio očekivanja pred Berlin - sa priznanja na vize\nVesti-online.com: Tači spustio očekivanja pred Berlin - sa priznanja na vize\nBlic: TAČI PRED BERLIN "Nećemo model Republike Srpske na Kosovu, ako ne dobijemo bezvizni režim, bićemo razočarani"\nRTS: Tači: Za pripanje “preševske doline”, priznavanje od Srbije i viznu liberalizaciju


U službi nauke\nAutor najvećih objekata arhitekture u svetu, od Londona do Hong Konga, od SAD do Evrope, lord Norman Foster, briljantnu karijeru ostvario je uz tim u Londonu sa više stotina saradnika u svetu i velikim brojem firmi sa kojima sarađuje\nNajviša poslovna zgradu u Evropi, Trgovinska banka u Frankfurtu, visoka 299 m, sa tri trakta sa kancelarijama i velikim atrijumom u sredini, čini trouglastu osnovu, površine 40.000 m2, projekat je Normana Fostera. Preko atrijuma je osvetljena dnevnom svetlošću i prirodno ventilirana. U njoj svakodnevno boravi i radi 2300 radnika.\nZgrada Bankarske Šangajske i Honkongške korporacije u Hong Kongu, sa 47 spratova iznad i 4 ispod zemlje, visoka je 179 m. U njoj radi 3200 ljudi. U osnovi je površine 5000 m2, dok je u središtu atrijum, odozgo osvetljen, visine 52 m.\nVazduh za ventilaciju hladi se pomoću morske vode iz zaliva u blizini, preko toplotne pumpe iz podzemnog tunela na dubini od 75 m. Na krovu, 21 kolektor i 24 ogledala, pomoću kompjuterskog programa, svetlost sprovode u srce građevine, u atrijum.\nUz visoku tehno-logiku savremene ere, nove materijale i ingeniozan dizajn koji prati tok kruženja materije i energije kroz prirodno okruženje i sprovodi kroz arhitekturu, autor ostvaruje i autentični kineski “feng-šui” (kretanje “vetra i vode”).\nPravni fakultet univerziteta u Kembridžu je primer savršenog ekološkog solarnog samogrejućeg objekta, zahvaljujući znalački projektovanom obliku staklenog omotača torusa, sa zaštićenom severnom stranom i unutrašnjim zajedničkim prostorom sa galerijom.\nJedna od najdelikatnijih i najuspešnijih rekonstrukcija u Evropi je obnova zgrade Rajhstaga sa staklenom kupolom, u Berlinu (1995-1999). Projekat staklene kupole na zgradi iz 1884. godine, koju je projektovao Pol Valo, Foster je dobio na konkursu na kome je pobedio Kalatravu (kasnije autora Olimpijskog stadiona u Atini 2004). Delikatan zadatak rešio je tako što je konstruisao staklenu kupolu sa spiralnom rampom, koja je u stvari sakupljač sunčeve toplote i svetlosti. Višak tako prikupljene toplote se skladišti duboko pod zemljom i zimi koristi za dogrevanje.\nU sredini konstrukcije kupole nalazi se sistem zrakasto postavljenih ogledala koje reflektuju sunčevu svetlost, kao neki veliki svećnjak, a zavojita rampa i ograda prenose svetlost u glavni auditorijum, bez direktnog sunčevog zračenja. Ovde se toplota dobija i pomoću generatora na ulje, a toplotne pumpe koriste otpadnu toplotu za hlađenje. Prirodna ventilacija velike sale Rajhstaga, gde zasedaju nemački parlament i vlada, je prioritet, a struktura krova služi da to omogući.\nTreći aerodrom u Londonu, Stansted, takođe Fosterovo delo, jedan je od najlepših svetskih aerodroma, sa nosećim elementima metalne konstrukcije koja se račva kao “drvo” i nosi lagani krovni pokrivač na visini od 15 m, sa zenitalnim osvetljenjem. Objekat u obliku zarotiranih kvadrata, koji se kupa u svetlosti i prirodno je ventiliran, koštao je 15% jeftinije od klasične konstrukcije.\nAerodrom „Čep Lap Kok“ u Hong Kongu, koji se gradi po Fosterovom projektu, na veštačkom ostrvu dugom 6 km i širokom 3,5 km, u Južnom kineskom moru, najveći je na svetu. Zgrada aerodroma duga je 1,5 km, a samo prostor za prtljag je veličine Vembli stadiona. Dolasci i odlasci su odeljeni u dva nivoa, koje povezuje veliki atrijum, preko koga se sve dnevno osvetljava i ventilira. Aerodrom je kapaciteta 87 miliona putnika i 9 miliona tona tereta godišnje.\nTelekomunikacioni toranj u Barseloni, izgrađen povodom Olimpijskih igara 1992. (projekat je dobijen na konkursu 1988), podigao je sa nosećim stubom, jezgrom prečnika samo 4,5 m i visine 288 m, sa vidikovcem na visini od 135 m. Noseću konstrukciju na šumovitom brdu iznad grada, na nadmorskoj visini od 440 m, drže samo tri para zatega od prednapregnutog čelika. Sa ovom tananom konstrukcijom, uspeo je da sačuva šumu.\nNajviši most na kontinentu, enormne konstrukcije dužine 2,5 km, sa visećim zategama raspoređenim na sedam pilona (nosećih stubova), od kojih je najviši 343 m, viši od Ajfelovog tornja (300 m) i najveće poslovne zgrade u Evropi (već pomenute banke u Frankfurtu na Majni), otvorio je predsednik Francuske Žak Širak, 2004. Elegantna silueta, koja se ocrtava na nebu, bestežinski lebdi iznad doline reke Tarn. Ovaj most ima ulogu rasterećenja saobraćaja na uskom grlu autoputa od Pariza do Barselone.\nFoster je projektovao i kosmodrom „Virdžin Galaktik“ u Nju Meksiku za poletanje u svemir aviona koji će voziti turiste u orbitu, a Evropska svemirska agencija “Aurora“ poverila mu je da razmišlja i daje idejna rešenja za naselja na Mesecu i Marsu.


Predstavljane istaknute nestranačke ličnosti na listi DVERI-DSS\ndr Dragan Vesović prof. dr Ivan Dojčinović Dragan Krsmanović Radomir Mandić Nikola Ninić Uglješa Bulatović Vesna Đalić Stevan Jurić Rade Raketić Katarina Mihailović\nSreda, 23.03.2016 17:07\nNa konferenciji za novinare, prisutnima su se obratili vanstranačke ličnosti koje su prepoznale značaj patriotskog okupljanja oko izborne liste „Dveri- Demokratska stranka Srbije- Sanda Rašković Ivić- Boško Obradović“ i koji su svi na listi kandidati za narodne poslanike na parlamentarnim izborima u Republici Srbiji.\nMiladin Ševarlić, prof.dr agroekonomskih nauka, predstavnik UDRUŽENjA SRPSKIH DOMAĆINA\nPrvi se prisutnima obratio Miladin Ševarlić, agroekonomista i profesor Poljoprivrednog fakulteta u penziji. „Shvatio sam da neformalnim aktivnostima teško možemo da doprinesemo da svi čuju naše stavove koji se odnose na stručne pristupe iz oblasti poljoprivrede i sela. Posebno ću se zalagati za povećanje budžeta za poljoprivrednike, budući da oni danas imaju najmanje subvencije u Evropi, i jedini su koji ne dobijaju subvencije za dizel gorivo. Takođe ću se aktivirati u kampanji protiv GMO, ali i zaštiti državne imovine u sektoru poljoprivrede. Najnoviji slučaj lošeg poslovanja je prodaja PKB-a za prodaju od trećine vrednost u odnosu na procenjenu“, rekao je Ševarlić.\nLjubinko Đurković, pukovnik, komandant odbrane Košara u agresiji NATO-a\nZatim je Ljubinko Đurković, komandant odbrane Košara u vremenu NATO agresije na SRJ, rekao da je koalicija „Dveri-DSS“ , jedina koja je našla za shodno da pozove jednog ratnog veterana. „Potrebno je zaštititi prava ratnih veterana i vojnih invalida u zakonskom okviru, čime bi se zaštitila. Poboljšanje materijalne, tehnološke i strukturne organizacije vojske, policije i svih bezbednosnih snaga potrebno je uspostaviti, jer su oni nosioci stuba društva. Današnji pripadnici vojske, policije i služba bezbednosti nose veliki rizik u izazovima kojima prisustvujemo u ovom vremenu, žrtvujući živote a da za to budu sramno plaćeni.Ova koalicija će se boriti da se doprinese usvajanju ovih programskih rešenja na očuvanju standarda, profesionalizacije i uvođenjem vojnog roka“, rekao je on.\nRadomir Kovačević, dugogodišnji načelnik Centra za zaštitu od zračenja Kliničkog centra Srbije\nNa kraju se prisutnima obratio i dugogodišnji načelnik Centra za zaštitu od zračenja Kliničkog centra Srbije, Radomir Kovačević, o temi kojom se bavi već sedamnaest godina. On je rekao da se u Srbiji danas se kod jednog deteta dnevno utvrdi maligno oboljenje, takođe i jedno dete umre kao maligno obolelo. „Problem NATO bombardovanja jeste mirnodopski, iako je na početku bio vojni. Posledice su ono što pogađa današnje potomstvo. Mnogo je spontanih pobačaja, mrtvorođene dece, kao i one koje su rođene sa teškim manama. Zbog toga je potrebno prekinuti svaku saradnju sa NATO paktom“, zaključio je dr Kovačević. Osim prisutnih govornika, na izbornoj listi „Dveri-DSS“ nalaze se i druge vanstranačke ličnosti, poput analitičara Đorđa Vukadinovića i predsednika Asocijacije malih i srednjih preduzeća preduzetnika Srbije, Zorana Vujovića. Takođe se na listi nalaze i predstavnici Ravnogorskog pokreta, kao i Srpskog liberalnog saveta. Informativne službe Dveri-DSS\nMarija Janjuševićprof. dr Miladin ŠevarlićJugoslav KiprijanovićKonferencije za medije


FOTO DANA: Đubre na sve strane u jednoj od najprometnijih ulica u Zaječaru\nUgao 7. septembra i Kutinske ulice u Zaječaru, jedne od prometnijih saobraćajnica u gradu, gotovo svakog ponedeljka privlači pažnju prolaznika, ali ne i nadležnih.\nPuni kontejneri smeća, slika su koju sa sobom nose svi oni koji ovom ulicom prođu na putu ka zaječarskom vašarištu ili izlazu iz grada u pravcu Paraćina.\nPravo smetlište početkom svake sedmice „prava je poslastica“ napuštenih mačaka i pasa lutalica koji u potrazi za hranom smeće iz džakova raznose sve do glavnog puta.\nIako se prema rečima nadležnih iz Javnog komunalnog preduzeća „Zaječar“ smeće iz domaćinstava izvozi u proseku 3 puta mesečno, a u naseljima to radi čak 2 puta nedeljno, kako nezvanično saznajemo kontejneri u ulici 7. septembar gotovo svakog ponedeljka izgledaju ovako, zbog đubreta koje okolni ugostiteljski objekti izbacuju „gotovo na ulicu“.\nNadamo se da će ova fotografije skrenuti pažnju zaječarskoj Komunalnoj policiji da eventualno pronađu krivce i nalože nadležnim službama da uklone smeće sa ulice.\nJer je upravo ova raskrsnica jedna od prometnijih kojom bi već od ponedeljka deca prolazila kada krenu prečicom do škole.\nZa samo 10 meseci radnici JKSP „Zaječar“ u 2018. godini izvezli preko 12.000 tona smeća\nU periodu od januara do oktobra 2018. godine radnici Javno-komunalnog preduzeća Zaječar na teritoriji grada prikupili su, izvezli i deponovali na gradsku deponiju „Halovo“ 12.415,14 tona čvrstog komunalnog i industrijskog otpada.\nPrema izveštaju ovog preduzeća na teritoriji grada raspoređen je 781, a na teritoriji sela 180 kontejnera, dok u sopstvenom vlasništvu pravna i fizička lica poseduju 125 kontejnera zapremine 1,1 m3.\nDok na teritoriji grada i sela ima 25 kontejnera zapremine 3,8 i 5m3, a 92 takva kontejnera u vlasništvu pravnih lica.\nU programu poslovanja JKSP „Zaječar“ za 2019. godinu je nabavka 1 kamiona autosmećara za pražnjenje kontejnera zapremine 1,1 m3 u gradu i okolnim selima, koji bi se trebalo kupiti iz soptvenih sredstava preduzeća.\nA iz programa prekogranične saradnje sa Bugarskom u ovoj godini Zaječar bi trebalo da dobije još 2 autosmećara za pražnjenje kontejnera zapremine 5 m3.\nTime bi vozni park JKSP „Zaječar“ bio znatno obnovljen i problema sa uzvoženjem smeća u budućnosti ne bi trebaloi da bude.\nAPEL: Ne izbacujte vreo pepeo u kontejnere i kante za smeće\nPrema našim saznanjima, na terenu u Zaječaru i okolini su svakodnevno 7 kamiona auto-smećara, četiri auto-podizača, 2 kamiona kipera, dok se raspolaže i jednim malim kamionom koji služi za ručni utovar po gradu.\nKako grad Zaječar raspolaže sa generalno minimalnim brojem vozila za izvoženje smeća apeluje se na građane koji se ove zime greju samostalno, na črvsta goriva da žar i vruć pepeo ne bacaju u kontejnere kako ne bi došlo do požara.\nJer je moguće da tokom grejne sezone žar uzrokuje i kvarove na kamionima za odnošenje smeća, ili ne daj Bože da dospe na samu deponiju.\nPrethodni tekst12. februara bez struje meštani Grljana i deo Zvezdana\nSledeći tekstALEKSANDAR VUČIĆ DOLAZI U BOR: Već počelo pravljenje spiskova za doček predsednika\nAkcija dobrovoljnog davanja krvi 24. jula u Zaječaru\nDeo Zvezdana bez struje u ponedeljak\nU Zaječaru pravi tropski dan, oko 34 stepena\nPašalić u Zaječaru: Rešavanje divljih deponija i položaja osoba sa invaliditetom od velikog značaja\nDS Zaječar: Nismo protiv rekonstrukcije već protiv ekocida – lipe se mogu sačuvati (VIDEO)\nperko 12.02.2019. at 15:16\nboškove firmice posluju samo tako.vazno je da primaju plate.a ovo će da urade.gde zurite.pa ne moze se boško upravljati firmama iz 54-ke!!! ne moze se doklaziti na posao u 12 sati kao sto ti dolazis!!!kad smo vec kod toga zasto ne prosetas ulicama grada,ili ne dodjes pesice do posla!!strah te je pljuvanja!!!jer ti si najvece djubre ovog grada.bio.i ostao!!!i ovi oko tebe!!\nPred spomenikom Zorana Radmilovića na godišnjicu smrti


Vojvodina - Crvena zvezda - ŽVK Crvena zvezda\n29 novembra, 201914:00\nVojvodina 2 3 2 3 10\nCrvena zvezda 0 0 1 1 2\nU petak je nastavljena Dunav liga, pošto je u Sentešu počeo drugi turnir. Vaterpolistkinje Crvene zvezde su u prvom kolu drugog turnira pobedile Vojvodinu sa ubedljivih 10:2, dok su dan kasnije, u četvrtom meču sa Palilulom ove sezone odigrale nerešeno, a rezultat je bio 5:5. Do kraja drugog turnira Zvezdu očekuje i duel sa ekipom Senteša, a taj susret na programu je u nedelju.\nCrveno-bele su odlično ušle u utakmicu protiv Vojvodine, koju su ubedljivo savladale i pre nešto više od 10 dana. Na poluvremenu su vodile 5:0 i u nastavku su samo uvećavale prednost. Ovo je treća pobeda Zvezde protiv Vojvodine ove sezone, a samo je u prvom duelu bilo neizvesno.\nProtiv Vojvodine su igrale: Lazić, Teodorović 1, Čegar, Ćorović 1, Lujić 1, Ćelić, Milovanović, Mijušković 1, Šarac, Ilić 2, Gašić 2, Jakovljević 1, Karličić, Mišković 1.


Evropski dan jezika 2021. godine | EPALE\nSavjet Evrope ohrabruje svih 800 miliona Evropljana, građana 47 država članica, da uče jezike bez obzira na godine i okruženje. Vjerujući da je jezička raznolikost način za postizanje većeg stepena međukulturološkog razumijevanja i važna komponenta bogatog kulturološkog naslijeđa našeg kontinenta, Savjet Evrope promoviše višejezičnost u cijeloj Evropi.\nOve godine inicijativa slavi svoj 20. rođendan.\nEvropski dan jezika namijenjen je svima koji žele da se uključe, bez obzira na uzrast. Ovaj dan mogu proslavljati učenici, nastavnici, škole i druge ustanove, učešćem u već postojećem događaju ili organizovanjem sopstvenih aktivnosti.\nNastavnicima koji žele da proslave ovaj dan sa svojim učenicima, na veb-sajtu Evropskog dana jezika dostupne su raznovrsne jezičke igre i aktivnosti, poput kvizova, brzalica, palindroma, zagonetnih jezika, jezičkih zanimljivosti i izazova koji su pripremljeni posebno za proslavu 20. rođendana inicijative. Tu se nalazi i Priručnik jezičkih izazova, koji učenicima pruža priliku da rješavaju autentične svakodnevne komunikacione zadatke u učionici ili izvan nje. Zadaci su prilagođeni različitim uzrastima i nivoima znanja i dostupni su na raznim jezicima. Novina ove godine je unaprijeđena aplikacija jezičkih izazova za tajne agente koja će do septembra biti još bogatija. Za najmlađe učenike jezika, koji bi željeli da upoznaju Evropu kroz jedno jezičko putovanje, pripremljen je priručnik Larino jezičko putovanje Evropom.\nU cilju promovisanja događaja, svi zainteresovani mogu unijeti aktivnosti koje planiraju da sprovedu u kalendar događaja na sajtu Evropskog dana jezika i pogledati kako će se ovaj dan proslavljati širom Evrope.\nSavjet Evrope i Evropski centar za žive jezike i ove godine za Evropski dan jezika obezbjeđuju određenu količinu promotivnih materijala – narukvica, naljepnica i olovki. Zahtjev za dobijanje promotivnih materijala možete poslati najkasnije do 30. juna 2020. godine. Zbog ograničene količine raspoloživih materijala, zahtevi će biti razmatrani na osnovu sadržaja prijave. Za dobijanje materijala je takođe neophodno unijeti planirane aktivnosti u kalendar događaja na sajtu Evropskog dana jezika najkasnije do 15. avgusta. Svi prijavljeni će dobiti obavještenje o statusu zahtjeva u prvoj polovini septembra. Ukoliko organizujete događaj i želite da dobijete određen broj postera, molimo kontaktirajte vašeg nacionalnog koordinatora.


subota, 09. mar 2019, 19:20\nNarodna poezija kod Roma, čini glavnu sadržinu romske tradicionalne književnosti, koja je uglavnom oralna. Jer, Romi je sve donedavno nisu zapisivali, zbog toga što su uglavnom bili nepismeni.To potvrđuje činjenica da su Romi do skora, kao jedino sredstvo međusobne „pisane“ komunikacije koristili Patrin – List.\nOd suštinskog i odlučujućeg značaja je to da li je ta književnost prvobitno nastala u krilu samog naroda ili je nasleđeno kulturno dobro. Jer, istraživanja su potvrdila da je i jedno i drugo mogućno i da se u književnosti mnogih naroda pojavljuju i prepliću oba slučaja.\nKad se kaže narodna književnost, onda se pre svega, misli na usmeno narodno stvaralaštvo ovog naroda koje se prenosili s kolena na koleno. Zbog toga u večerašnjoj emisiji govorimo kako je Bog u romskoj narodnoj poeziji, zastupljen u pesmama kod Roma.\nEmisiju pripremili o vode Dragoljub Acković i Una Beriša.


Azmir Husić investira u Kalesiju oko 3 miliona maraka – Radio Feral\n23/03/2016 23/03/2016 Mirza Musanovic\t0 Comments\nIsmet Mešić, načelnik općine Kalesija po ovlaštenju, ugostio je predsjednika Upravnog odbora Fudbalskog kluba Sloboda Tuzla Azmira Husića.\nPored ovog razloga, također Ismet Mešić je upriličio sastanak i zbog namjere Husića da lično investira u razvoj biznisa na prostoru općine Kalesija.\nNačelnik po ovlaštenju, Mešić je pozdravio i podržao namjeru Husića i izrazio zadovoljstvo njegovom odlukom ističući opredijeljenost i spremnost općine Kalesija da prihvati i podrži sve projekte koji imaju za cilj povećanje ekonomskog razvoja Kalesije, nova zapošljavanja i poboljšanja poslovnog i drugog ambijenta u Kalesiji.\nIsmet Mešić se zahvalio prvom čovjeku FK Sloboda i ujedno mu čestitao na ostvarenim rezultatima koje je FK Sloboda postigla u Premijer ligi i Kup takmičenju. Nakon razgovora, Mešić i Husić su posjetili Memorijalni kompleks i šehidsko mezarje u Kalesiji Gornjoj, kao i privredne subjekte Lafat Komerc u Kalesiji i farmu pilića Srle Commerce u Vukovijama.\nSastanku u kabinetu načelnika općine Kalesija još su prisustvovali Esad Čanić, predsjedavajući Općinskog vijeća Kalesija, Suad Hasanović, savjetnik općinskog načelnika i Muhamed Avdić predsjednik Nogometnog saveza TK-a.\n← Spreča poplavila 180 hektara zemljišta\nZnatno manje SMS poruka i pretplatnika fiksne telefonije →


Tanjug 18. avgusta 2021. 13:47\nVARŠAVA – Poljska je rasporedila stotine vojnika na svojoj granici sa Belorusijom kako bi pružila podršku graničarima, izjavio je danas poljski ministar odbrane Mariuš Blaščak, a usred naleta migranata koji žele da uđu u zemlju.\nMinistar je rekao da je u operaciju uključeno više od 900 poljskih vojnika, prenosi agencija AP, i dodaje da se veruje da je većina migranata koji pokušavaju da pređu iz Iraka.\nZamenik poljskog ministra unutrašnjih poslova je kasno sinoć tvitovao da je granica sa Belorusijom zapečaćena i da su vojnici tamo već nedelju dana.\nPoljska, kao i Litvanija i drugi baltički narodi, optužuju beloruskog predsednika Aleksandra Lukašenka da šalje migrante preko njihovih granica, koje su ujedno i spoljna granica Evropske unije.\nOni optužuju Lukašenka da koristi migrante kao instrumente u „hibridnom ratu“, i da je njegova akcija odgovor na sankcije EU uvedene Belorusiji nakon predsedničkih izbora prošle godine koje je Zapad video kao nameštene.


Ekspert EK: Nacrt nove Medijske strategije “veoma dobro napisan” - Javni servis\nEkspert EK: Nacrt nove Medijske strategije “veoma dobro napisan”\nIlustracija. Foto: Pinho / Unsplash\nŠakitano je u svom izveštaju u koji je UNS imao uvid, naveo da nacrt nove Medijske strategije ukazuje na nedostatke u zakonima i njihovoj primeni u Srbiji, kao i da aktuelni propisi ne prate u dovoljnoj meri tehnološke promene.\nTo je, piše u izveštaju, “veoma dobra” startna pozicija za novu Strategiju, koja pokušava da prevaziđe upravo ove nedostatke.\nPrethodna verzija nacrta Strategije nije predviđala mere čiji je cilj praćenje tehnoloških promena, ali nova verzija, koju je Radna grupa predala 20. oktobra 2019. godine, pokazuje poboljšanja na tom planu, precizira Šakitano.\nOn posebno ističe obaveze koje su novim nacrtom Strategije predviđene za web televizije, IPTV televizije i platforme preko kojih se dele video zapisi, kao što je Jutjub.\nNova verzija Medijske strategije sadrži mnoge značajne promene, koje “imaju potencijal” da budu veoma korisne za srpsko audio-vizuelno tržište, navedeno je u izveštaju.\nOsim toga, nacrtom nove Medijske strategije predviđena je bolja zaštita novinara i ojačana je uloga Regulatornog tela za elektronske medije (REM), čiji je stepen nezavisnosti “značajno poboljšan”, u skladu sa “najboljim praksama” EU i savetima iz izveštaja eksperta.\nPredviđena je obaveza da se identifikuju medijske kompanije koje novac dobijaju iz državnih fondova, ali i da se utvrdi ko su njihovi vlasnici. To, ocenjuje Šakitano, rešava probleme nastale pošto novac od države nekada dobije više kompanija koje su u vlasništvu jedne osobe.\nMeđu pozitivnim karakteristikama nacrta nove Medijske strategije je i to što se njom predviđa poboljšanje položaja lokalnih i regionalnih medija.\nNacrtom Stategije predviđa se da REM treba da bude aktivniji i da njegov rad bude baziran na istraživanjima, uključujući i monitoringe tokom predizbornih kampanja.\nŠakitano dodaje da je jedna od zamerki koje se mogu uputiti novoj Medijskoj strategiji to što u njoj nije jasno objašnjena razlika u ovlašćenjima između Ministarstva kulture Srbije i REM-a.\nOn navodi da još uvek nema nagoveštaja o usvajanju „Zakona o medijskoj koncentraciji“ koji bi trebalo da odredi „kriterijume za utvrđivanje medijske koncentracije i mogućeg rizika po medijski pluralizam”.\nIpak, nacrtom nove Medijske strategije, naglašava Šakitano, apeluje se da se urade analize i identifikuju pritisci na medije koji mogu da ugroze njihov integritet i nezavisnost.\nNacrt nove Medijske strategije predat je u oktobru ove godine Vladi Srbije, koja pre konačnog usvajanja ovaj dokument treba da pošalje na mišljenje nadležnim ministarstvima i Republičkom sekretarijatu za zakonodavstvo.\nNacrt Medijske strategije je pre toga, 17. maja, posle javne rasprave, poslat Evropskoj komisiji, ali uz značajne izmene. Zbog toga su protestovali Udruženje novinara Srbije i druga novinarska i medijska udruženja koja su imala svoje predstavnike u Radnoj grupi za izradu tog dokumenta.\nPremijerka Ana Brnabić potom je izjavila da su izmenjeni tekst Medijske strategije bez njenog znanja u Brisel poslali njeni saradnici i da je ubeđena “da je došlo do greške”.\nPremijerka je zatim pozvala Radnu grupu da dopuni taj strateški dokument i uskladi ga sa mišljenjem medijskog eksperta Evropske komisije Frančeska Šakitana.


Uredjaji na sopstveni pogon\nUređaji na sopstveni pogon\nDugotrajnim razvojem i iskustvima sa terena, Thermo King je pronašao idalan balans između efikasnosti, performansi uređaja sa sopstvenim pogonom i potrošnje goriva u svim radnim uslovima, bilo za sveže ili smrznute proizvode, za jedno ili višetemperaturne režime rada. Kreiranjem nove SLXi i T serije postavlja nove standarde u smanjenju emisije štetnih gasova i nivoa buke, te nudi nenadmašne performanse uz minimalan uticaj na okolinu i to sve zahvaljujući novoj liniji Thermo Kingovih Greentech motora.\nThermo King SLXi asortiman proizvoda je rezultat hiljada sati istraživanja koje nije bilo ograničeno samo na laboratoriju. Umesto toga, savetovali smo se sa stotinama transportnih kompanija i analizirali podatke više od hiljadu uređaja koji su u svakodnevnoj upotrebi. Stečeno znanje omogućilo nam je evoluciju proverene SLX platforme, koja bi zadovoljila više Vaših potreba, dodatno premašila Vaša očekivanja i jednostavno, služila Vam bolje.Tražili ste jednostavnu upotrebu i eliminisanje grešaka operatera. Naš najnoviji SR-3 kontroler donosi mogućnost operativnih profila koji se postavljaju unapred, a koji će u potpunosti zadovoljiti vaše operativne potrebe.U cilju efikasnog upravljanja flotom, potreban Vam je potpun uvid u stanje uređaja i tovara, na lokaciji i tokom transporta.\nZato smo odlučili da SLXi bude prvi potpuno "Telematski spreman" uređaj, instaliranjem našeg prvog TK BlueBox komunikacionog uređaja, na svaku jedinicu.Instistirali ste na veoma visokim standardima kvaliteta, pouzdanosti i podrške. Rafinirali smo naš dizajn kako bismo umanjili zamor materijala ključnih komponenti, produžili životni vek uređaja i smanjili troškove održavanja.\nUređaji T serije predstavljaju odlično rešenje za vozila čija je dužina tovarnog dela od 4m-8,5m. Zavisno od potreba, T serija omogućava brz protok vazduha, a samim tim vrlo brzo postiže zadati temperaturni režim. Opsežnim testiranjima Thermo King je proizveo seriju koja može odgovoriti i najvišim ambientalnim temperaturama čak i do 55˙C. Takođe treba napomenuti da je servsni interval za T seriju 2.000 radnih časova. Novi TSR-2 upravljač koji se koristi u T seriji, omogućava jednostavo korišćenje bez mogućnosti greške. Led ekran ovog upravljača jasno osigurava vidljivost u svim svetlosnim i temperaturnim ulovima, a samim tim korisniku nudi preciznu kontrolu i podešavanje rada uređaja.


Manifestacije | Suze na Karnevalu u Rio de Žaneiru (Brazil)\nSuze na Karnevalu u Rio de Žaneiru (Brazil)\nOvogodišnji Karneval u Riu počeo je sa suzama jer je „kraljica karnevala” sedmogodišnja Žulija Lira briznula u plač kada su je na stadionu „Sambadrom” okružili fotoreporteri i snimatelji pred početak parade njene samba grupe. Nju je za „kraljicu karnevala” proglasila jedna škola sambe, koja je kasnije na sudu morala da dokaže da devojčici nije dodeljena uloga „seksualne prirode”. Ipak, dete je bilo pod velikim pritiskom pa je na sevanje bliceva odgovorila suzama. Karneval, koji se održavao na temperaturi koja je dostizala i do 40 stepeni, što je najviše u poslednjih pet decenija, posetilo je oko milion turista, a za njihovu bezbednost brinulo je oko 3.000 vojnika koji su u civilu šetali gradom, baš kao i 7.000 policajaca. S obzirom na to da je ovo prvi karneval u Riju od kada je taj grad izabran za domaćina OI 2016, mnogi smatraju da je ovo ispit bezbednosti za brazilske vlasti. Na karnevalu se za najbolju samba grupu takmičilo 12 škola, od kojih je svaka imala oko 6.000 učesnika. Svaka grupa je morala da otpeva svoju samba pesmu i napravi raskošne kočije, u čijoj izradi je učestvovalo na desetine ljudi koji su ih vukli kroz grad, jer su motori bili zabranjeni. Ova, po mnogo čemu najveća fešta svake godine privuče veliki broj poznatih ličnosti, pa je tako ove godine u Riju viđena i Madona sa ćerkom i novim dečkom. Karneval organizuju turistička organizacija grada i „Nezavisna liga škola sambe Rio de Žaneira. U organizaciju su uključene i mnoge televizijske stanice koje direktno prenose ovaj događaj.


Teodosić: Vraćam se u Evropu! - BasketballSphere\nKao i uvek kada neki NBA tim u kojem igraju srpski asovi gostuje u Vašingtonu, “Glas Amerike” će ponuditi razgovor kraći intervju koji će izazvati pažnju. Ovoga puta, novinar Braca Đorđević je razgovarao sa Milošem Teodosićem koji, jasno je, nije zadovoljan minutažom u Klipersima ove sezone.\nKapiten reprezentacije Srbije najavio je i povratak u Evropu, možda čak i ove sezone.\n– Imamo veoma dobar početak sezone, pozitivan skor – počeo je Teodosić pričom o Klipersima, ali se razgovor preselio na temu Teodosićeve šanse da pokaže kvalitet.\n– Iskreno, malo mi teže ide da se naviknem… Ali, pokušavam. Inače, sam potpuno zdrav i nemam nikakvih problema što se tiče povreda, tako da ćemo videti šta će biti u nastavku sezone.\nBilo je jasno i pre početka trke da će Teodosić na spoljnim pozicijama, kao i Boban Marjnović u reketu, imati veliku konkurenciju.\n– Pre svega mislim da je Bobi imao sjajnih partija ove godine i mislim da zaslužuje da bude u rotaciji igrača i da, sigurno, po mom mišljenju, dobija više minuta. Mislim da će u nastavku sezone i on dobijati šansu. Opet, sezona je tek počela i videćemo šta će biti.\nŠto se Teodosića tiče, surovo je iskren:\n– Mislim da sigurno neću ostati ovde, jer… Došao sam, video kako to izgleda i, nekako… Više uživam i lepše mi je da igram u Evropi! Tako da ću se sigurno vratiti u Evropu, da li u toku ove sezone ili na kraju, videćemo.\nKao što je rekao, Teo je zdrav i takav će se vratiti u Evropu, ali i u dres reprezentacije:\n– Sačuvao sam se za još jednu godinu duže u karijeri. Sledećeg leta je Svetsko prvenstvo, veoma bitno i važno takmičenje za sve nas. Pod uslovom da se kvalifikujemo, ali ja verujem da će momci koji budu Saletu Đorđeviću na raspolaganju, da će izboriti plasman na Svetsko prvenstvo.\nTeodosić je na raspolaganju za sledeće leto?


Kosovo: Thaci i Kurti u sukobu oko zabrane kretanja\nBy Newsroom / Објављено на: March 24, 2020\nSukob između premijera Kosova Albina Kurtija i kosovskog predsednika Hashima Thacija se nastavlja. Nesuglasice su izbile prošle nedelje kada je premijer odbio da, na zahtev predsednika, uvede vanredno stanje zbog koronavirusa.\nNova kontroverza izbila je u ponedeljak odlukom Vlade da uvede stroga ograničenja kretanja građana, sa ciljem sprečavanja daljeg širenja koronavirusa.\nPredsednik Hashim Thaci brzo je regovao, rekavši da je potez Vlade “oštro” kršenje Ustava, dodajući da građani nisu dužni poštovati ove mere.\nSukob Kurtija i Thacija dolazi usred pandemije koronavirusa, a broj potvrđenih pozitivnih slučajeva na COVID-19 porastao je na Kosovu u ponedjeljak uveče na 61.\nVlada Kosova odlučila je da ograniči kretanje vozila i građana od 10:00 do 16:00 i od 20:00 do 06:00. Odluka je doneta tokom sastanka Vlade održanom telekonferencijom o merama protiv COVID-19. Ministar zdravlja Arben Vitia predložio je u nedelju ove mere kako bi se sprečilo dalje širenje koronavirusa.\nMeđutim, predsednik Thaci rekao je tokom vanredne konferencije za štampu da je Vladina odluka nevažeća i građani je nisu dužni poštovati. Prema njegovim rečima, samo Parlament može da preduzme takve mere. “Odluka o ograničavanju slobodnog kretanja građana predstavlja kršenje ljudskih prava i sloboda zagarantovanih Ustavom Republike Kosovo”, rekao je Tači i dodao da će osporiti odluku Vlade u Ustavnom sudu. Takođe je rekao da kosovska policija i drugi organi bezbednosti nisu u obavezi da poštuju ovu „neustavnu odluku“. Opozicione stranke, PDK, AKP i Nisma, takođe se protive odluci Vlade, nazivajući je neustavnom.\nProšle nedelje, premijer Albin Kurti usprotivio se predsednikovom predlogu da se proglasi vanredno stanje. To je dovelo do sukoba između vladinih koalicionih partnera nakon što je Kurti smenio ministra unutrašnjih poslova Agima Veliua, zbog podrške predsedniku, nakon što je tokom televizijskog intervjua rekao da je potrebno uvesti vanredno stanje. Nakon Kurtijevog poteza, Veliuova stranka, DSK, koja je u koaliciji sa Kurtijevim Samoopredelenjem, započela je proces glasanja o poverenju protiv Kurtijeve administracije. DSK je već prosledila predlog Parlamentu, a prema Ustavu, potrebno je da prođe pet dana pre glasanja o predlogu LDK-a.\nU ponedeljak potpredsednica parlamenta iz Samoopredelenja, Arberie Nagavci, rekla je da nema preduslova za zakazivanje sednice na kojoj će se glasati o predlogu za glasanje o poverenju Vladi zbog krize izazvane coronavirusom. Predsedništvo Parlamenta trebalo bi da se sastane i da donese odluku./ibna


DOJČE VELE: Briselu se ne dopada srpsko jahanje na dva konja! – Portal za sve nacije i sve generacije\nHome / Vijesti / DOJČE VELE: Briselu se ne dopada srpsko jahanje na dva konja!\nadmin 15 Septembra, 2019\tVijesti Leave a comment 143 Views\nUgledni berlinski dnevnik Tagesšpigel piše o pristupanju Srbije Evroazijskoj uniji i kritikama koje se povodom toga čuju iz Brisela. List to ocenjuje nastavkom “balansiranja na žici između istoka i zapada”, piše Dojče Vele.\nUgledni berlinski dnevnik Tagesšpigel piše o pristupanju Srbije Evroazijskoj uniji i kritikama koje se povodom toga čuju iz Brisela. List to ocenjuje nastavkom “balansiranja na žici između istoka i zapada”.\n“To je tek početak”, prenosi nemački list Tagesšpigel reči ruskog ambasadora u Srbiji Aleksandra Bocana-Harčenka koji je krajem avgusta najavio da će Srbija u oktobru potpisati sporazum sa Evroazijskom ekonomskom unijom. Nada Srbije je da će 99,5 odsto svojih proizvoda moći da plasira bez carina na tržište od 182 miliona ljudi koje čine Rusija, Belorusija, Jermenija, Kazahstan i Kirgistan.\n“Srbija ne samo politički već i ekonomski pokušava da balansira na žici između istoka i zapada”, piše ugledni list Tagesšpigel koji se posebno čita u političkom Berlinu. “No srpsko artističko jahanje na dva konja nikako ne nailazi na oduševljenje u Briselu. Naprotiv: među partnerima iz EU intenzivno očijukanje Beograda sa Moskvom žanje kritike.”\n“Zvanično su sveprisutni predsednik Srbije Aleksandar Vučić i njegova nacionalističko-populistička Vlada privrženi približavanju EU”, piše dalje berlinski list. “Ali jedan od razloga što Beograd i otvoreno evroskeptična provladina štampa traže bliskost sa Rusijom, ali i Pekingom, jeste diplomatska zaštita Moskve u trajnoj borbi za Kosovo koje Srbija ne priznaje.”\nList komentariše reči Ivice Dačića da Srbija još nije blizu ulasku u EU. “Zbilja se Srbija mučno probija kroz pristupni maraton. Sada više niko ni u Briselu ni u Beogradu ne govori o 2025. godini kao ciljnom terminu za ulazak u EU.”\n“Čak se i srpski ekonomisti pitaju da li su navodne prednosti ulaska u Evroazijsku uniju veće od političke štete u odnosima sa EU. Jer iako Srbija već sada ima sporazume o slobodnoj trgovini sa Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom za 95 odsto svojih izvoznih proizvoda, spoljna trgovina sa istočnim partnerima ostaje skromna”, konstatuje Tagesšpigel.\nTrgovinska razmena sa zemljama EU čini 63,2 odsto srpske razmene, dok sa pet zemalja Evroazijske unije taj postotak iznosi tek 7,5. “Još uvek Srbija izvozi prilično više svojih dobara u susednu Bosnu i Hercegovinu (7,4 odsto) nego u često mistifikovanu bratsku Rusiju (5,2 odsto).”\nPrevious OJ KOSOVO KOSOVO, ZEMLJO SLAVNIH VITEZOVA! Tamnoputa Izabel raspametila svatove pevajući čuvenu srpsku pesmu!\nNext 75. GODINA OPERACIJE HALIJARD: VUČIĆ: Amerikanci, zapitajte se zašto ste žrtvovali savezništvo sa nama!\nBRUKA! ZABRANILE DEDA MRAZA: Maja Gojković i Ana Brnabić ne daju deci paketiće!\nKurc: Ne smemo da ćutimo dok se Turska širi kroz Balkan


Microsoft pokušava da rekonstruiše postojeći bar kod — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Internet marketing, iPhone, Online poslovanje, Software, Web alati na dan 1. Februara 2010. / ostavite komentar\nSećate se CueCat–a, bar kod čitača koji je trebao da povezuje čitaoce novina sa digitalnim materijalom?\nPa, izgleda da Microsoft radi to isto. I dok je CueCat otisao u zaborav, proizvođač softwarea smatra da ideja ima smisla, koristeći digitalni skener za povezivanje štampanih materijala sa internet sadržajem.\nMožete razmišljati o Microsoft Tag –u kao o CueCat 2.0, ali ovaj put se ne zahteva poseban uređaj. Umesto toga, Microsoft Tag-ovi koriste kameru mobilnog telefona za skeniranje bar koda, nakon čega se digitalni sadržaj pojavljuje na telefonu.\nTokom protekle godine Microsoft Tag-ovi su počeli da se prikazuju u časopisima i u novinama. Oni se takođe mogu postaviti i na vizit karte, proizvode, pa čak i na velike spoljne znakove, što ustvari prestavlja hiperlink u stvarnom svetu.\nMicrosoft Tag–ove možete povezati na bilo šta od Web stranice do online brošure ili čak elektronske visit karte. Golf časopis, na primer, koristi oznake za direktno povezivanje na YouTube tako da se može videti na iPhone ili drugim smart telefonima pa mu dozvoljava da se ne ograničava samo na članke, već da ima i video sadržaj u okviru svoje publikacije.\nČitanje oznaka zahteva od korisnika preuzimanje malog programa za mobilni telefon. Microsoft je mudro odlučio da podrži razne telefone, od onih koji podržavaju Javu do smart telefona, takođe i Windows mobilne uređaje, BlackBerrys pa čak i iPhone.\nDobra strana je da je Microsoft napravio tehnologiju slobodnu, dostupnu svima koja podstiče ljude da je probaju. Loša strana je da Microsoft ne zna ko koristi oznaka ili kako je koristi.\nMicrosoft ne naplaćuje čitač niti će naplačivati firmama koja žele da stvore nove oznake, to bi trebao da bude poslovni model, mada je sve to malo nejasno.\nVerujemo da će osnovne usluge koje sada pružamo biti besplatne, ali da će Microsoft naplaćivati naprednije usluge.\nizjavila je Maria Koopmans, jedna od Microsoft marketinga lidera.\nTagovi: Microsoft Tag