Socijalni eksperiment: Sklonost ljudi ka konformiranju - eTrafika\nSocijalni eksperiment: Sklonost ljudi ka konformiranju\n30/12/2017 1 min za čitanje\nAšov eksperiment jedna je od čuvenih potvrda činjenice da je teško odoljeti pritisku grupe. Serije eksperimenata koje su sprovođene pedesetih godina prošlog vijeka sastojale su se od postavljanja jednog ispitanika u sobu punu saradnika istraživača (tačnije, onih koji su unaprijed znali šta treba da rade).\nIstraživač je najprije cijeloj grupi pokazao sliku koja se sastojala od tri numerisane linije različite dužine, a zatim drugu sliku na kojoj je referentna linija. Zadatak svih pristunih bio je da kažu koja od tri linije je iste dužine kao referentna linija. Saradnici istraživača (upoznati sa cijelom situacijom) su namjerno birali netačne odgovore kako bi se ispitalo da li će “naivni” ispitanik odgovoriti iskreno (odnosno onako kako on misli da treba) ili će se složiti sa netačnim grupnim odgovorom.\nRezultati su pokazali da su ljudi skloni konformiranju (nekritičkom prihvatanju mišljenja većine) u grupnim situacijama čak i kada je situacija toliko “čista” da se svodi na tako jednostavan perceptivni zadatak kao što je mjerenje linija. U serijama je metodologija eksperimenta varirala, a ispitivanja ovakve vrste vrše se i danas.


Vuletić progovorio o ''silovanju'' Partizana! - Sportske.net\nVuletić progovorio o ''silovanju'' Partizana!\nIzvor: Sportske.net, telegraf.rs\nPotpredsednik Partizana nije prećutao najnoviju informaciju koja je neprijatno iznenadila sve u Humskoj.\nPartizan zove u ''Hram fudbala''!Kakva je sudbina Partizana, ko će dovoditi pojačanja? Da li Tole donosi "hleb nasušni"?Ponovo Vučelić - Odgovorio i Karadžiću, ali i Miloševiću!SL - Sprema se slavlje na ''Marakani'', šta nas još čeka za vikend?''Prst u oko'' Partizanu, saopštenje bez efekta!\nKako smo jutros preneli, na iznenađenje mnogih, a zaprepašćenje ljudi u Partizanu, za glavnog arbitra predstojeće prvenstvene utakmice protiv kruševačkog Napretka delegiran je kragujevački sudija Bojan Nikolić, na koga su crno-besni zbog pojedinih odluka u nedavnoj utakmici protiv Radničkog u Nišu.\nBila je očekivana reakcija iz Humske tokom dana, imajući u vidu njihovo saopštenje posle pomenutog susreta u Nišu, posvećeno Nikolićevoj arbitraži.\nNije se na nju dugo čekalo, pošto se u izjavi za ''Telegraf'' oglasio potpredsednik kluba Vladimir Vuletić.\nOn je ovu situaciju podsećanjem na reči jednog našeg poznatog košarkaškog novinara iz intervjua od pre dve i po godine.\n''Da parafraziram jednog našeg sportskog novinara: Da, Partizan je zaista silovan, ali izgleda da mora da u sebi ćuti i javno govori kako uživa u seksu'', objasnio je Vuletić.\nNajveći problem Sitija je Gvardiola, igrači ga ne razumeju!?


Srbijatrans dao "otkaz" žandarmeriji - RTV5 - Nis\nHome » Srbijatrans dao “otkaz” žandarmeriji\nRadnici propalog transportnog preduzeća “Srbijatrans”, predali su momentalni otkaz i zahtev za iseljenje, odredu žandarmerije u Nišu, čija se baza nalazi na posedu preduzeća. Razlog su, kažu u Srbija – transu, neizmirena dugovanja države i Ministarstva unutrašnjih poslova, za korišćenje ovog prostora.\nRadnici niškog transportnog preduzeća „Srbijatrans” otkazali su gostoprimstvo niškom odredu Žandarmerije, koji je na njihovom placu već deset godina. Razlog je, kažu, dug od preko 260 miliona dinara. Toliko im duguje država, na osnovu sporazuma o ustupanju imovine MUP-u, kaže direktor Srbijatransa Miroljub Stamenković.\n”Oni bi želeli da koriste naš posed, ali bez ikakve nadoknade, a da nadležni u Vladi reše to pitanje umesto njih, jer je naša imovina iz društvene prešla u državnu”, kažedirektor Srbijatransa, Miroljub Stamenković.\nGordana Mitić, radnica „Srbijatransa”, ističe da su se nebrojeno puta obraćali Vladi Srbije tražeći svoje pare, ali da nikakav odgovor nisu dobili.\n”Mi smo slali dopise i dopise, i niko se neoglašava.Da je MUP zaista zainteresovan za ovu lokaciju, oglasio bi se”, ističe radnica u preduzeću, Gordana Mitić.\nOd 2010 godine, u Srbijatransu su i zastupnici državnog kapitala.\n”Iako smo Vladini predstavnici, ovlašćen je direktor preduzeća za pregovore, ne mi, ma koliko raszumeli ogorčenost ovih radnika”, kaže zastupnik državnog kapitala u ovom preduzeću, Srđan Tasić.\nRadnici su u međuvremenu izgubili pravo na zdravstvenu zaštitu.\n”Ja sam bolestan, izgubio sam pravo na zdravstvenu zaštitu, i ne mogu da primam terapiju, znači ostaje mi samo da umrem”,žali se radnik Dragiša Cvetković.\nRadnici Srbijatransa, ističu da imaju izvršne sudske odluke za naplatu zaostalih zarada, ali im je jedina imovina plac koji su ustupili državi. Sve ostalo, uključujući I veliki broj teških kamiona i prateće opreme, prodato je za namirenje dugovanja poveriocima, pa im je jedino rešenje da unovče plac koji im je uzela država.\n← Dinkić podržava povećanje izbornog cenzusa U susret Svetom Savi →


Organizatori: Policija i redarska služba sprečili pokušaje incidenata na novosadskom prajdu - Izazov\nNovi magazin 17. maja 2019. 21:41\nOrganizatori Novosadske nedelje ponosa i današnje prve Parade ponosa u tom gradu „Grupa Izađi“, saopštila je večeras da je taj događaj prošao uspešnno i bez incidenata, te da je policija i redarska služba pokušaje provokacija i incidenata na ulazima.\n„Kao i svaki prajd koji se organizuje u Srbiji, i Novosadski prajd je obeležen prisustvom policije i redarske službe, a zahvaljujući njihovom radu, sprečeni su pokušaji incidenata na ulazima, što je omogućilo osećaj bezbednosti svih okupljenih na Prajdu“, saopštili su organizatori.\nKako su naveli, skup se nakon završetka mirno razišao, ali je došlo do nekoliko incidenata u užem centru Novog Sada, gde je nekoliko grupa verbalno napalo aktiviste i aktivistkinje Grupe Izađi, kao i Saveza za jednaka prava ERA i udruženja „Da se zna!“ u centru Novog Sada.\n„Policija je nakon poziva došla na lice mesta i privela dva počinioca. Grupa Izađi oštro osuđuje sve napade koji su se danas desili i zahteva od nadležnih organa da štiti bezbednost svih onih kojima je ista ugrožena zbog pretpostavljene pripadnosti LGBTI zajednici, bez obzira na to u kom delu grada se nalaze“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da se organizatori nadaju se da će prijavljeni slučajevi biti uspešno procesuirani i da će „član 54a Krivičnog zakona biti sproveden prilikom izricanja presude“.\nOrganizovala ga je Grupa Izađi u saradnji sa gradom Novim Sadom i Omladinskom prestonicom Evrope Novi Sad 2019, kao i uz podršku Beogradskog prajda, Ambasade Kraljevine Holandije, Labris – organizacije za ženska lezbejska prava, „Da se zna!“ i ERA Saveza za jednaka prava LGBTI osoba.


Procedura za priključenje – Gas Promet\nProcedura za priključenje\nProcedura za priključenje na transportni sistem\nU postupku priključenja na transportni sistem, na osnovu pisanog Zahtjeva podnosioca, OTS u svojstvu operatera javne infrastrukture, izdaje saglasnost za priključenje u skladu sa tehničkim mogućnostima i raspoloživim kapacitetom.\nPodnosilac zahtjeva koji planira priključenje na transportni sistem, upućuje OTS-u Zahtjev za priključenje na transportni sistem. Zahtjev za izdavanje saglasnosti / priključenje na transportni sistem podnosi se na obrascu, koji OTS objavljuje na internet stranici.\nNakon analize podnijetog zahtjeva, OTS u roku od 15 dana od prijema Zahtjeva izdaje Odobrenje za priključenje, podnosiocu zahtjeva koji je već dobio saglasnost za priključenje.\nSastavni dio Odobrenja za priključenje su tehnički uslovi, kojih se moraju pridržavati i OTS i podnosilac zahtjeva, u fazi projektovanja i izgradnje priključka.\nOTS i podnosilac zahtjeva potpisuju ugovor o izgradnji priključka, kojim regulišu međusobne obaveze u postupku izgradnje priključka i priključenja na transportni sistem.\nOTS na osnovu pisanog Zahtjeva podnosioca, izdaje Odobrenje za puštanje gasa, ako su ispunjene sve odredbe iz Odobrenja za priključenje i ugovora o izgradnji priključka, izdata upotrebna dozvola za priključak i ako je podnosilac zahtjeva obezbjedio prirodni gas.\nNa sva akta koja OTS donosi u postupku priključenja na transportni sistem podnosilac zahtjeva ima pravo u roku od 8 dana podnijeti žalbu OTS-u u pisanoj formi. OTS je dužan u roku od 15 dana odgovoriti u pisanoj formi na žalbu korisnika, uz obrazloženje.\nPodnosilac zahtjeva ima pravo RERS-u podnijeti zahtjev za rješavanje spora, prema odredbama Zakona o gasu Republike Srpske o rješavanju sporova pred RERS-om. Rješenja koja donosi RERS su konačna i protiv njih se može pokrenuti upravni spor.


Vlada Republike Srbije >> Vesti >> Konferencije za novinare >> Od turizma prošle godine suficit od 25 miliona dolara\nBeograd, 17. februar 2004. godine - Ministar trgovine, turizma i usluga u Vladi Republike Srbije Slobodan Milosavljević izjavio je danas da je turistički promet prošle godine u Srbiji premašio 150 miliona dolara.\nMilosavljević je na konferenciji za novinare, održanoj u Turističkoj organizaciji Srbije, saopštio da je, prema podacima za 11 meseci prošle godine, u Srbiji boravilo oko dva miliona turista i da je od njih naplaćeno oko 6,4 miliona noćenja. On je naveo da je u turizmu protekle godine ostvaren suficit vredan 25 miliona dolara.\nMinistar je podsetio na to da je u proteklih nekoliko godina Vlada Republike Srbije izdvajala sredstva za podsticaj razvoja turizma i naveo da su do sada privatizovana 52 turistička preduzeća u Srbiji. On je dodao da je početkom ove godine privatizovan novosadski hotel "Park", i najavio da bi uskoro na tenderu vlasnike mogli da promene i beogradski hoteli "Metropol" i "Jugoslavija". Prema njegovim rečima, razmišlja se i o ideji da se bivša zgrada Centralnog komiteta SKJ adaptira u apartmanski hotel.\nPredsednik Udruženja turističkih vodiča Srbije Predrad Đorđević najavio je da će ovo udruženje 21. februara, na Svetski dan turističkih vodiča, organizovati besplatno razgledanje Beograda, Niša i Topole, povodom obeležavanja 200-godišnjice Prvog srpskog ustanka i stvaranja moderne srpske države.


kako opremiti igraonicu\nKako opremiti igraonicu gipsom\nRad sa decom je svakako najodgovorniji posao na svetu, pa smo i mi odlučili da damo svoj doprinos onima koji su se već odlučili da tu odgovornost preuzmu na sebe. Dečije igraonice u Novom Sadu su biznis koji se brzo razvija, pa se samim tim i standard u izgledu i opremljenosti prostora namenjenih za dečije igraonice raste. Na sve to, uređenje dečijih igraonica postavlja pred enterijeristu dva osnovna zahteva - dobru osvetljenost i organizaciju prostora, ali i zanimljivost samog prostora tako da on motiviše decu da u njemu ostanu i da im ne dosadi.\nU galeriji možete videti igraonicu Playroom iz Novog Sada u kojoj smo uradili sve gipsarske radove, sa naglaskom na spuštenim plafonima i rasvetom u njima. Rasveta u spuštenim plafonima, odnosno svetlo koje u prostoriji dolazi odozgo, umnogome zavisi od ostalih izvora svetlosti, visine prostora, namene prostora i tome slično. Prilikom spuštanja plafona u dečijoj igraonici, efekat koji mora biti postignut je besprekorna osvetljenost i vidljivost, kako bi deca i oni koji ih nadziru imali potpunu sliku o tome šta se u prostoriji dešava.\nReklo bi se da smo u nameri uspeli, jer Playroom već ima dve lokacije u Novom Sadu. Ukoliko vam se dopada ovakvo rešenje spuštenog plafona i želite ga potražite upit od kvalitetne ekipe majstora za enterijer u Novom Sadu.


Humanitarna žurka u diskoteci „Meš“ – Palanačke novine\nU diskoteci „Meš“ u Smederevskoj Palanci sinoć je, u sklopu akcije prikupljanja pomoći za lečenje devojčice Une Savić, održana humanitarna žurka. Ovaj događaj, kome su se odazvali ne samo redovni posetioci diskoteka nego i oni malo stariji, organizovan je na inicijativu Đačkog parlamenta Palanačke gimnazije, a po ideji učenice Marije Nikolić,\n-Najpre sam svoj predlog izložila Đačkom parlamentu Gimnazije, koji je ideju podržao, a onda smo otišli kod predsednika Opštine, koji nam je, naravno, pomogao da sve ovo organizujemo – izjavila je predstavnicima medija Marija Nikolić.\nSadržaj žurke obogatio je koncert Mie Borisavljević, estradne umetnice iz Beograda, koja se na ovaj način priključila pomenutoj akciji.\nPodršku organizaciji humanitarne žurke pružio je predsednik Opštine, Radoslav Milojičić Kena, na čiju inicijativu je, pre nekoliko dana, Opštinsko veće donelo odluku da za lečenje male Une izdvoji sumu od 100.000 dinara.\n– Zadovoljan sam, jer smo kao društvo pokazali određeni stepen društvene odgovornosti, prema licima koja boluju od teških ili retkih bolesti – rekao je Milojičić. – Sa druge strane, nezadovoljan sam zbog toga što smo mi jedina opština u Srbiji koja je, do sada, pokazala spremnost da na ovakav način pomogne. Moram da zahvalim, najpre, učenicima svih srednjih škola u Smederevskoj Palanci, jer su oni pokretači akcije. Ja sam ih kao predsednik Opštine podržao u toj akciji, a to je učinilo i Opštinsko veće. Kao lokalna samouprava, mi ćemo se uvek uključivati u slične akcije, nezavisno od toga da li su lica kojima treba pomoć sa teritorije naše opštine. Uni Savić želim brz oporavak, nadam se da će ta operacija uspeti i da joj više neće biti potrebna ničija pomoć. Koristim priliku da zahvalim svim medijima, učenicima škola „Žikica Damjanović“, „Goša“ i Palanačka gimnazija, i našoj prijateljici Mii Borisavljević.\nNext story Sednica Skupštine opštine zakazana za 18. decembar\nPrevious story Asfaltiran važan putni pravac u Goloboku


“Mi se zaista suočavamo sa novim ilegalnim sankcijama Sjedinjenih Američkih Država. Izvozili smo u SAD oko 500.000 barela dnevno. PDVSA će sada preusmeriti izvoz na druge kupce u Evropi i Aziji”, istakao je Romero.\n“U svakom slučaju, Rusija i Kina ne mare za američke sankcije”, dodao je on. Romero je istakao da će Venecuela “dati sve od sebe da ne utiče na tržište”.


Srbija, poreski rajevi i ofšor kompanije: Šta su i kako funkcionišu | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Ekonomija Srbija, poreski rajevi i ofšor kompanije: Šta su i kako funkcionišu\nSrbija, poreski rajevi i ofšor kompanije: Šta su i kako funkcionišu\nBahami, Kajmanska ostrva i Britanska Devičanska ostrva – za jedne turistički, a za druge najpoznatiji poreski rajevi.\nOsim uživanja na moru, plažama i ležaljkama, ova mesta nude i niske poreske kamatne stope i zagarantovanu tajnost ličnih i poslovnih podataka.\nFirme osnovane na takvim lokacijama nazivaju se ofšor kompanije, a iako se često koriste u svrhu izbegavanja poreza u matičnoj zemlji, njihovo poslovanje nije nezakonito.\nMeđutim, Srbija je, poput velikog broja zemalja, uvela visoku poresku stopu za pravna lica koja posluju sa kompanijama čije sedište je u ofšor zonama.\n„Visoka poreska stopa ima za cilj da obeshrabri saradnju srpskih pravnih lica sa kompanijama iz poreskih rajeva“, kaže stručnjak za poresko pravo Minja Đokić za BBC na srpskom.\nPočetkom oktobra došlo je do jednog od najvećih „curenja“ finansijskih dokumenata – dosijea ošfor kompanija, nazvanih Pandora papiri.\nU njima su razotkriveni tajni posedi i poslovi svetskih lidera, političara i milijardera, a spominje se oko 35 aktuelnih i bivših svetskih lidera i više od 300 javnih zvaničnika.\nIstraživački novinari širom sveta objavili su priče o blizu 80 miliona dolara vrednom tajnom bogatstvu u nekretninama jordanskog kralja u Velikoj Britaniji i Americi, tajnoj imovini ruskog predsednika Vladimira Putina izbegavanju plaćanja poreza bivšeg britanskog premijera Tonija Blera.\nU Pandorinim papirima našli su se i zvaničnici sa Balkana – među njima su srpski ministar finansija Siniša Mali, ministar bez portfelja Novica Tončev, bivši direktor Elektromreže Srbija Nikola Petrović.\nTakođe, navodi se da su predsednik Crne Gore Milo Đukanović i njegov sin 2012. sklopili tajne ugovore o upravljanju njihovom imovinom skrivajući se iza složene mreže povezanih kompanija iz Velike Britanije, Devičanskih ostrva, Paname i Gibraltara,\nŠta su poreski rajevi?\nPoreski rajevi su administrativne oblasti – države, pokrajine, distrikti – u kojima se primenjuje poreski sistem sa veoma niskim ili nultim poreskim stopama.\nĐokić navodi da su poreske stope u tim zemljama po pravilu niže od onih koje primenjuju države rezidentstva, odnosno matične države poreskog obveznika.\nRezidentstvo podrazumeva zemlju u kojoj poreski obveznik ima prebivalište, centar poslovnih i životnih aktivnosti, boravi određeni vremenski period, čiji je državljanin ili u kojoj je sedište kompanije, odnosno mesto stvarne uprave i kontrole kompanije.\nMeđutim, Đokić ističe da glavna odlika poreskog raja nije u niskim poreskim stopama.\n„Glavna odlika je u tome da propisi te zemlje njenim rezidentima pružaju sigurnost u vidu tajnosti njihovih ličnih i poslovnih podataka.\n„Primera radi, teško je zamisliti državu okarakterisanu kao poreski raj, a ima strogo zakonodavstvo vezano za sprečavanje pranja novca“, navodi.\nDodaje da to isto važi i za propise lokalnih regulatora.\n„Teško je zamisliti da, na primer, centralna banka nameće obavezu banci na njenoj teritoriji da redovno podnosi izveštaje o tokovima gotovine na računu klijenata ili da uvodi pravne i administrativne prepreke za gotovinsko ili bezgotovinsko raspolaganje novcem na računu“, navodi Đokić.\nPoreski stručnjak Ivan Raonić objašnjava da se to radi u svrhu privlačenja stranog kapitala, od čega te oblasti izvlače određene prednosti.\n„Najčešće su to vrlo male države po pitanju veličine ekonomije, površine ili stanovništva.\n„One na osnovu veličine privučenog kapitala i ubiranjem poreza od istog po niskim stopama, ostvaruju visoke prihode po glavi stanovnika“, kaže on za BBC na srpskom.\nKoje države su poreski rajevi?\nMreža za pravedno oporezivanje (Tax Justice Network) objavila je Indeks korporativnih poreskih rajeva za 2021.\nNjim se rangiraju jurisdikcije koje su „najviše pomažu međunarodnim kompanijama da umanje iznos koji moraju da plate kao porez na dobit“.\nNa vrhu liste su Britanska Devičanska ostrva, Kajmanska ostrva, Bermudi, Holandija, Švajcarska, Luksemburg, Hongkong, Džerzi, Singapur, Ujedinjeni Arapski Emirati, Irska, Bahami, Velika Britanija i Kipar.\nOvakve države i teritorije, nazivaju se ofšor zone.\nIz Advokatske kancelarije Slavica Janjić objašnjavaju da su u tim zonama zakonski utvrđeni niski porezi ili oporezivanje uopšte ne postoji za određena preduzeća.\n„Pri tome, pojednostavljen je režim registracije pravnih lica.\n„U ofšor zonama se plaća paušalna godišnja naknada, kao jedina naknada za benefitno poslovanje“, navode.\nDodaju da su ofšor zone najčešće podeljene u tri grupe:\nKlasične – male ostrvske države koje pružaju mogućnost da se međunarodne kompanije registruju na njihovoj teritoriji uz nisku naknadu, a posluju izvan nje (Britanska Devičanska ostrva, Bahami, Kajmanska ostrva);\nOfšor zone s niskim nivoom oporezivanja – teritorije na kojima se plaća porez na dohodak, ali po nižoj stopi nego u drugim državama (Kipar);\nTeritorije koje nisu klasične ofšor zone – nedostatak transakcija i prihoda u tim zemljama omogućava kompanijama da izbegnu plaćanje lokalnih poreza (Delaver u Sjedinjenim Američkim Državama, Irska, Velika Britanija).\nŠta su ofšor kompanije?\nTo su firme osnovane na ovakvim teritorijama, čime vlasnik, između ostalog, izbegava oporezivanje u matičnoj državi.\nPoreski stručnjak Ivan Raonić kaže da s obzirom na to da se navedene kompanije osnivaju u državama sa niskim poreskim stopama, vrlo su atraktivne za vođenje biznisa i čuvanje zarade vlasnika kompanije.\n„Značajno je istaći da nije svaka ofšor kompanija osnovana za ilegalne poslove, već za sasvim legalnu privrednu aktivnost.\n„Međutim, svaka je osnovana da bi se platio manji porez, odnosno da bi se izbeglo plaćanje poreza u matičnoj državi“, navodi.\nNa primer, objašnjava Raonić, trgovina robom odvija se tako što se ofšor kompanija javlja kao posrednik između dobavljača i firme u matičnoj državi.\n„Dobavljač prodaje robu u vrednosti od 100 evra.\n„Umesto da je vaša firma u matičnoj državi kupi po toj ceni i proda za 110-120 evra, kupuje je vaša ofšor kompanija“, navodi Raonić.\nSledeći korak, kaže, jeste da ofšor kompanija vašoj firmi u matičnoj državi, tu istu robu fakturiše na 150 evra.\n„Vi tu robu potom prodate za 160 evra i deluje kao da imate maržu (profit) od 10 evra, dok je marža od 50 evra ostala na računu ofšor kompanije“, objašnjava.\nFirma u matičnoj zemlji u tom slučaju plaća porez na 10 evra zarade.\n„Kada ne bi poslovala preko poreskog raja, domaća firma bi ostvarila profit od 60 evra na koji bi bila dužna da plati porez na dobit od 15 odsto“, navodi.\nDodaje da roba suštinski neće proći kroz državu koja je okarakterisana kao poreski raj, niti posredničku firmu.\n„Samo će faktura inostranog dobavljača glasiti na posredničku firmu“, navodi.\nIz Advokatske kancelarije Slavica Janjić navode da su u praksi najčešće vlasnici ofšor kompanija i firmi sa kojima posluju u matičnim zemljama ista lica, ili ona usko povezana sa vlasnicima.\n„Ofšor način poslovanja se može koristiti za izbegavanje poreza na dodatnu vrednost, poreza na dohodak građana, dividendi, socijalnih plaćanja, plaćanja raznih akcija i drugih državnih nameta“, objašnjavaju.\nDodaju da bankarski ofšor račun omogućava izdavanje poslovnih i bankarskih kartica korporativnim klijentima, odnosno stvarnim vlasnicima preduzeća i članovima njihovih porodica.\n„Na taj način je omogućeno najlakše podizanje novca u inostranstvu, kao i ulaganje na međunarodnom nivou uz tajnost prenosa novca“, navode.\nŠta znači „skriveno vlasništvo nad firmom“?\nČesto se uz sintagmu „ošfor kompanija“ čuje da je „skriveno vlasništvo nad firmom“.\nTo je upravo jedna od najvećih pogodnosti ofšor zona – one nisu dužne da objavljuju ko je vlasnik kompanije registrovane na njihovoj teritoriji.\nRaonić objašnjava da se firme obično registruju na fizičko lice sa tih destinacija, kom se daje specijalno punomoćje za vođenje kompanije.\n„Na prvi pogled vlasnik je potpuno nepoznat, ali kad se krene u dalje istraživanje vidi se da tom firmom upravlja lice koje je htelo da ostane anonimno“, navodi on.\nJedan od načina borbe protiv ovakvog načina poslovanja u Srbiji jeste uvođenje Centralne evidencije stvarnih vlasnika.\nUspostavljena je 31. decembra 2018. pri Agenciji za privredne registre.\nNa sajtu Agencije se navodi da je to je javna, centralna i elektronska baza podataka o fizičkim licima koji su „stvarni vlasnici pravnih lica i drugih subjekata registrovanih u Srbiji“.\nĐokić objašnjava da je uz pomoć nje moguće utvrditi koje fizičko lice je krajnji vlasnik privrednog društva bez obzira na „korporativni veo“.\n„Ta evidencija je uvedena pre svega da bi se olakšala borba protiv pranja novca, koje često prati nelegitimno (neretko i nezakonito) izbegavanje plaćanja poreza“, kaže.\nRaonić, takođe, dodaje da imovina sklonjena iz matične zemlje u poreski raj neće moći da bude zaplenjena u eventualnom sudskom sporu.\nVlasnik fudbalskog kluba Čelsi preko ofšor kompanija finansirao jevrejske doseljenike:\nVlasnik Čelsija preko ofšor kompanija finansirao jevrejske doseljenikeThe British Broadcasting Corporation\nKako je poslovanje sa ofšor kompanijama regulisano u Srbiji?\nĐokić kaže da poresko zakonodavstvo Srbije poreske rajeve prepoznaje kao „jurisdikcije sa preferencijalnim poreskim sistemom“ i da ima „listu“ država koje se na taj način tretiraju.\nNa njoj se trenutno nalazi 51 teritorija, odnosno država.\nĐokić dodaje da tako visoka poreska stopa (od 25 odsto) ima za cilj da obeshrabri saradnju srpskih pravnih lica sa kompanijama iz poreskih rajeva.\nVećina država uvela posebna pravila oporezivanja prema ofšor odredištima kako bi se izborile protiv izbegavanja plaćanja poreza, ističe Raonić, posebno kada su u pitanju primljene fakture za usluge, isplaćene dividende, kamate i autorske honorare.\n„Ipak, ‘promet robe’ preko ofšor firmi i dalje ostaje kao mehanizam pomoću kojeg se profit premešta radi plaćanja manjih dažbina.\n„Posledično, nakon što je firma izbegla da plati porez na dobit, dolazi i do izbegavanja plaćanja poreza na dohodak građana, jer će vlasnici firme tu dobit podići bez da plate bilo kakve dažbine matičnoj zemlji“, navodi.\nPored svega, Đokić ističe da je važno razumeti da poslovanje u tim zemljama nije zabranjeno.\n„Biti poreski rezident Kneževine Monako ili imati kuću i biznis na Bahamima nije protivpravno.\n„Tako nešto samo po sebi ne bi moglo biti nezakonito jer bi ograničilo slobodan protok ljudi, roba i kapitala“, navodi.\nKako je BBC ranije pisao, rupe u zakonima omogućavaju legalno izbegavanje plaćanja određenih poreza, ali se ovakvo poslovanje gledao kao na neetičko.\nBritanska vlada, na primer, smatra da je izbegavanje poreza „unutar slova zakona, ali ne i u duhu zakona“.\nViše od deset britanskih prekomorskih teritorija i država Komonvelta predstavljaju teritorije okarakterisane kao poreski rajevi.\nTakođe, postoje određeni legitimni razlozi zbog kojih bi neko poželeo da čuva novac i poseduje imovinu u različitim zemljama – kao što su zaštita od kriminalnih napada ili nestabilne političke vlasti.\nKakav je uticaj ovakvog poslovanja na ekonomiju matične države i poreskog raja?\nDržave koje su poreski rajevi karakterišu se kao uvoznice kapitala.\nĐokić navodi da one njihovim zakonskim okvirima postavljaju uslove da kompanije i fizička lica država koje su izvoznice kapitala moraju da ulažu.\n„Svako ulaganje podrazumeva angažovanje makar minimuma radne snage i to je načelna razmena.\n„Investicije i angažman radne snage koje podstiču privredni razvoj poreskog raja plaćaju se reputacijom države sa pogodnim poreskim sistemom“, objašnjava.\nRaonić dodaje da se veći deo budžeta Srbije, a i zemalja Evropske unije puni porezom na potrošnju (PDV-om), dok porez na dobit korporacija ne predstavlja preovladavajući poreski prihod budžeta.\n„Ipak, borba protiv izbegavanja plaćanja poreza preko ofšor destinacija svakako utiče na pravednost u oporezivanju i podizanje poreske kulture jedne zemlje.\n„Nikome nije prijatno da gleda kako neko izbegava porez, a on vlastite dažbine redovno plaća“, navodi.\nKaže da to potencijalno dovodi do urušavanja poreskog sistema, a u krajnjoj liniji kompletnog finansijskog sistema.\nĐokić navodi da zbog toga države članice Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj, ali i one koje to nisu, stalno unapređuju mehanizme za borbu protiv nelegitimnog izbegavanja plaćanja poreza.\n„Poslednji u nizu je ambiciozni projekat smanjenja poreske osnovice i transfer dobiti – akcioni plan koji su podržali lideri G20″, navodi on.\nG20 samit okuplja lidere 19 najmoćnijih zemalja sveta, uz Evropsku uniju\n„Reč je o multilateralnom instrumentu koji funkcioniše paralelno sa postojećim ugovorima o izbegavanju dvostrukog oporezivanja.\n„Srbija je sa još 67 država 7. juna 2017. bila inicijalni potpisnik multilateralnog instrumenta, što može biti pokazatelj ozbiljnosti problema zakonitog, ali nelegitimnog izbegavanja plaćanja poreza u Srbiji“, objašnjava.\nPoreski raj ili luka?\nPoslanici u Evropskom parlamentu drže transparente protiv poreskih rajeva 2014. godine\nPostoji nesporazum oko koncepta „poreski raj“, kaže Đokić.\nOn počinje pogrešnim prevodom jedne engleske reči u sintagmi tax haven, koja ne znači „raj“, već „luka“, objašnjava.\nDo toga je došlo zbog sličnosti u izgovoru ove dve reči.\n„Prevod bi trebalo da glasi ‘poreska luka’ u kontekstu sigurne luke ili mesta za prihode i imovinu poreskih obveznika.\n„Pretpostavljamo da je termin ‘raj’ inspirisan činjenicom da su neke zemlje poput Kajmanskih ostrva ili Bahama, koje se smatraju poreskim rajem, egzotične i verovatno podstiču maštu o tome kako bi raj mogao da izgleda“, zaključuje Đokić.\nPrethodni tekstPoljaci demonstrirali protiv „Polegzita“\nSledeći tekstKo je Aleksandar Šalenberg, novi kancelar Austrije?\nOluje i poplave u Nemačkoj – nestalo najmanje 70 ljudi


Ministar Rečica: Svaka porodica, po jednog zaposlenog – MRSZ\nMinistar Rečica: Svaka porodica, po jednog zaposlenog\nMinistar Rada i Socijalne Zastite,Skendera Rečica nastavio je prezentaciju projekta za zapošljavanje jednog člana svake porodice korisnice socijalne pomoći, koji nemaju zaposlenih a imaju najmanje jednog sposobnog člana.\nMinistar danas je bio u Mitrovici i Vučitrnu, gde se sastao sa porodicama korisnica, sa kojima e su razgovarali o mogućnosti zaposljavanja da rade preko njihovog učešća u aktivnim merama tržišta rada.\n“Stoga da nismo zadovoljni sa tim što su vam nudili tokom ovih celih godina, kao ministar Rada i Socijalne Zastite , uz punu podršku Vlade Kosova, čvrsto se obavezujem za povećanje blagostanja vasih porodica kroz isporuku mogućnosti zapošljavanja “, rekao je ministar Rečica.\nMinistar je rekao da se ovaj projekat već uspešno konkretizuje u svim opštinama u zemlji.\n“PozIvam sve članove porodice koji nisu profesionalno spremni da posete Centre za Stručno Usavršavanje za obuku u različitim profilima koji se tamo nude. U isto vreme podstaknujem sve kompanije Mitrovice i Vučitrna da posete Centrove Zapošljavanja i Stručnu Osposobljavanja , jer tamo će naći radnu snagu koja je potrebno “, dodao je ministar.\nMeđutim, za sve one koji su profesionalno obučavani, ministar je rekao da će raditi na tome da se uključe u javne radove, subvencionisu se u zaradi ili drugih oblika u okviru aktivnih mera na tržištu rada.\n“Mi se nećemo prestati dok svaka od ovih porodica neće imati jednog zaposlenik”, rekao je ministar.\nMinistar Recica se susreo sa predstavnicima MMF razgovarali su o preduzetim reformama od MRSZ\nReçica dobija obećanja iz države Iowa za saradnju u društveno-ekonomskom polju\nRečica odlučen za priznavanje radnog iskustva radnicima prisilno otpuštenih sa posla od srpskog režima Comments Off on Rečica odlučen za priznavanje radnog iskustva radnicima prisilno otpuštenih sa posla od srpskog režima\nReçica i Svetska Banka razgovaraju o podršci siromašnim porodicama na Kosovu i reformama MRSZ-a Comments Off on Reçica i Svetska Banka razgovaraju o podršci siromašnim porodicama na Kosovu i reformama MRSZ-a\nReçica je učestvovao na sastanku Odbora za Ekonomiju, Zapošljavanje, Trgovinu, Industriju i Strateška Ulaganja Comments Off on Reçica je učestvovao na sastanku Odbora za Ekonomiju, Zapošljavanje, Trgovinu, Industriju i Strateška Ulaganja


Društveni/Javni | Arhitekton\n04. februara 2014. 10:30 Nema komentara\nAustralijski vrt je australijska najnovija botanička bašta i nalazi se 30km južno od Melburna u Kraljevskoj Botaničkoj Bašti, u Kranbornu. To je vrt koji prikazuje australijsku floru na kreativan, interaktivan i edukativan način.\n13. novembra 2012. 14:13 Nema komentara\nNakon obnove objekta posle tragične avionske nesreće koja se desila u aprilu 2002. godine, realizovan je prostor “piazza alta”, na 31. spratu objekta, koji je originalno osmislio Giò Ponti u vidu javne platforme za posmatranje, trga na nebu. To je bio njegov način da nadoknadi prostor na tlu koji je zauzeo neboder.\nV – jay / Rekonstrukcija Doma Vojske\n13. jula 2012. 11:43 1 Komentar\nProjektovani kompleks se sastoji iz pet međusobno povezanih celina. To su: kongresna celina, ugostiteljsko-smeštajni deo, Galerija savremene umetnosti, edukacioni centar i Centar Vojske Srbije. Upotrebna fleksibilnost je postignuta ostvarivanjem funkcionalnih veza između celina koje omogućavaju njihovo međusobno odvajanje ili objedinjavanje.


Vesti„Timočki veseljaci” iz Knjaževca proglašeni za najbolji orkestar u Guči\nDuvački orkestar iz Knjaževca „Timočki veseljaci” proglašen je za najbolji orkestar na 59. Dragačevskom saboru trubača u Guči, a on je osvojio i nagradu „Od zlata jabuka”, koja se dodeljuje za najizvornije muziciranje.\nPrva truba na 59. Saboru trubača pripala je Elvisu Bajramoviću iz Bojnika, a „Zlatnu trubu” koju dodeljuje žiri publike, osvojio je Siniša Stanković iz Zagužanja.\nFinalno takmičenje na Saboru trubača u Guči, otvorio je domaćin manifestacije ministar poljoprivrede Branislav Nedimović.\n„Hvala svima vama koji živite za Dragačevo, za Srbiju. Neka živi naša Srbija i naše Dragačevo”, rekao je Nedimović na otvaranju.\nSabor trubača počeo je prošle nedelje, u četvrtak, a završio se juče.\nPoslednjeg dana ovogodišnjeg 59. Sabora trubača publika je uživala u koncertima pobednika, majstora trube Dejana Lazarevića i „Tropiko benda”.\nPrethodni članakSUNCE, SUNCE I SAMO SUNCE, maksimalna dnevna temperatura i do 37 stepeni\nSledeći članakJoš jedno „opravdanje“ da uživate u čokoladi


Rusija pomaže Kini da napravi sistem za upozorenje od raketnih napada - BIGportal.ba\n3 Oktobra, 2019 3 Oktobra, 2019 033\n“Mi sada pomažemo našim kineskim partnerima da razviju sistem za upozorenje od raketnih napada. Ovo je veoma ozbiljna stvar, koja će dramatično poboljšati odbrambene kapacitete Narodne Republike Kine”, rekao je Putin na diskusionom forumu “Valdaj”, prenosi TAS S.\nPutin je na skupu govorio i o drugim temama, uključujući situaciju u Persijskom zalivu, Ukrajini, sukobu Saudijske Arabije i Irana.\n“Ljudi čekaju da ovo pitanje bude rešeno. Mislim da on to iskreno želi, ovo je njegovo iskreno uverenje ili bar težnja. Teško mi je da kažem u ovom trenutku da li će to uspeti da uradi, da li će moći da se odupre onima koji su protiv tog procesa”, rekao je Putin.\nOn je podsetio da je Rusija došla do ideje o razvoju koncepta za obezbeđivanje kolektivne bezbednosti u Persijskom zalivu u julu ove godine, ocenivši da je ta ideja i dalje aktuelna zbog “nasilne i nepredvidive situacije u regionu”.\n“Nudimo da ostavimo po strani naše razlike i uzajamne pretenzije kako bi, pratkično od nule, formirali organizaciju za bezbednost i saradnju u regionu, koja bi uključila Persijske zemlje, kao i Rusiju, Kinu, SAD, EU, Indiju i druge države koje su zainteresovane kao posmatrači”, rekao je Putin.\n” I mi ih pozivamo da se vode tim plementim motivima i učine svaki mogući napor kako ne bi koristili sirijsku teritoriju kao mesto sukoba”, poručio je Putin.\n“Naš koncept je da ne bi trebalo stvarati nove blokove, poput Severnoatlanske alijanse nakon Drugog svetskog rata”, rekao je Putin.


Sofić i Klokić: Vojvodina dobar primer efikasnog korišćenja sredstava iz EU fondova – region.vojvodina.gov.rs\nPokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Aleksandar Sofić primio je danas u Novom Sadu delegaciju Vlade Republike Srpske predvođenu ministrom za evropske integracije i međunarodnu saradnju Zlatanom Klokićem.\nNa sastanku se razgovaralo o nastavku i osnaživanju saradnje između Pokrajine Vojvodine i Republike Srpske na institucionalnom nivou, kao i o definisanju konkretnih aranžmana na osnovu kojih će resorni pokrajinski sekretarijati utvrditi pravce povezivanja sa partnerima iz Republike Srpske u različitim tematskim oblastima.\nSofić i Klokić su se saglasili da su se Republika Srbija i AP Vojvodina u proteklih nekoliko godina pozicionirale kao lideri u regionu kada je reč o stranim investicijama i korišćenju kapaciteta za efikasno povlačenje sredstava iz evropskih, pretpristupnih i drugih fondova, kako u prekograničnoj saradnji, tako i u drugim razvojnim programima.\n„U svemu tome nezaobilazna je razmena stručne i tehničke pomoći u izgradnji institucionalnih kapaciteta u procesu evrointegracija i implementaciji pravnih tekovina Evropske unije“, poručio je resorni sekretar Sofić i istakao da važnu ulogu u tome može imati pokrajinski Fond „Evropski poslovi“, koji je osnovan još 2010. godine, a danas raspolaže značajnim i bogatim iskustvom i stručnim znanjem u evrointegracijama.\nS tim u vezi, tokom sastanka se diskutovalo o mogućnostima za osnivanje institucije koja bi po uzoru na Fond „Evropski poslovi“ AP Vojvodine bila formirana i u Republici Srpskoj.\nMinistar za evropske integracije i međunarodnu saradnju Zlatan Klokić zahvalio je na kontinuiranoj podršci koju Pokrajniska vlada putem svojih institucija pruža Republici Srpskoj u svim strateškim pitanjima, posebno u realizaciji važnih regionalnih projekata koji doprinose boljem životu građana.\nSastanku u Pokrajinskoj vladi, osim prvih saradnika resornog sekretara i ministra za evropske integracije i međunarodnu saradnju, prisustvovali su generalni sekretar Skupštine AP Vojvodine Nikola Banjac, direktor Fonda „Evropski poslovi“ AP Vojvodine Aleksandar Simurdić, direktor Razvojne agencije Vojvodine Nikola Žeželj, direktor Fonda za izbegla, raseljena lica i za saradnju sa Srbima u regionu Duško Ćutilo i šef Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađan Cicović.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Desetine poginulih u borbama kod Alepa\nSIRIJSKI SUKOB 26. 02. 2013. 22:31 >> 22:25 0\nDesetine poginulih u borbama kod Alepa\nNa desetine pobunjenika i vladinih vojnika poginulo u najnovijim okršajima u blizini policijske akademije u sjevernom dijelu Alepa. Više od 140 ljudi poginulo u raketnim napadima sirijske vlade u Alepu i oko tog grada prošle sedmice, a polovina žrtava su djeca, saopštio "Hjuman rajts voč".\nU blizini policijske akademije sjevernog sirijskog grada Alepa, poginulo je na desetine pobunjenika i vladinih vojnika, saopštili su antirežimski aktivisti.\nU posljednja dva dana, u sukobima oko Alepa poginulo je najmanje 26 pobunjenika, 40 vojnika lojalnih Bašaru el Asadu i petorica boraca provladinih milicija, saopštila je sirijska Opservatorija za ljudska prava sa sjedištem u Londonu, prenijela je agencija AP.\nOrganizacija "Hjuman rajts voč", sa sjedištem u Njujorku, saopštila je da je više od 140 ljudi poginulo u raketnim napadima sirijske vlade u Alepu i oko tog grada prošle sedmice, a polovina žrtava su djeca.\nU tim raketnim napadima gađane su stambene četvrti, a više od 20 zgrada je uništeno.\nKako je istakao "Hjuman rajts voč", to je "eskalacija nezakonitih napada na sirijske civile".\nBorbe u blizini policijske akademije vode se i danas, dvije sukobljene strane zasipaju jedna drugu minobacačkom paljbom, a vladine snage otpočele su i vazdušne udare na pobunjeničke položaje, navela je sirijska Opservatorija.\nBorbe su u velikoj mjeri uništile Alep, koji je smatran jednim od najljepših sirijskih gradova, i dovele su do humanitarne katastrofe za preostale civile u gradu.\nOpservatorija je saopštila i da se broj žrtava u sinoćnoj eksploziji automobila bombe u Damasku popeo na osam i da su svi poginuli pripadnici snaga bezbjednosti.\nPrema procjeni Ujedinjenih nacija, oko 70.000 ljudi izgubilo je život u Siriji od početka konflikta, u martu 2011. godine.


Trening sa tegovima i trening sa sopstvenom težinom - prednosti i mane - Body.ba\nTrening sa tegovima i trening sa sopstvenom težinom - prednosti i mane\nDva načina vježbanja i njihovi efekti\nKada žele poraditi na razvoju snage, mišićne mase i stabilnosti tijela, vježbači se prvenstveno moraju opredijeliti za tip vježbi sa opterećenjem koje će izvoditi. Tačnije, da li će se fokusirati striktno na vježbe sa sopstvenom težinom tijela, ili će ipak morati krenuti u teretanu kako bi vježbali sa tegovima.\nInteresantno je da i jedna i druga vrsta vježbi imaju kako pozitivne, tako i svoje negativne strane, te da odluka o tome koji je tip bolji, nikada ne može biti tek tako donesena.\nPrvenstveno treba podsjetiti na loše strane oba načina vježbanja, pa se tako za treninge s tegovima može reći da zahtijevaju mnogo kompleksniji pristup - više vremena za odlaske u teretane, više novca za članarine, prevoz i slično, dok s druge strane ograničavajući faktor vježbi sa sopstvenom kilažom predstavlja nemogućnost jednostavnog povećanja opterećenja.\nKada je riječ o pozitivnim stranama oba načina vježbanja, na obje strane se nalaze po tri snažna argumenta.\nBrže ostvarivanje napretka kroz jednostavno povećanje opterećenja\nPraktično neograničena mogućnost napredovanja\nMogućnost izoliranja i rada na zaostajućim mišićnim partijama\nTrening sa sopstvenom kilažom\nIzgradnja funkcionalnosti tijela koja aktivnosti u običnom životu čini vježbače superiornim\nTrening može biti izveden bilo gdje i bilo kada\nPrimorava tijelo da razvije balans i stabilnost\nNavedeni argumenti su dovoljni za jedinstven zaključak da najuspješniji sportisti nikada neće napraviti opredjeljenje samo za jednu vrstu vježbanja, već kombinuju oba načina i koriste sve njihove beneficije.


KK Mega Leks juniori - Sportal\n19:04 - 14.03.2017\n23:08 - 25.02.2017\n17:59 - 24.02.2017\nDOBAR START Evroliga: Juniori Mege razbili Makabi\nJuniori Mege deklasirali su vršnjake iz Makabija sa 94:76 na startu kvalifikacionog Evroliginog turnira koji se igra u Železniku.\n17:56 - 22.02.2017\n21:22 - 04.03.2016\nJuniori Zvezde i Mege dobili protivnike u borbi za trofej Evrolige\nJuniorske ekipe Mega Leksa i Crvene zvezde, koje će učestvovati na završnom turniru juniorske Evrolige u Berlinu, dobili su imena protivnika u grupi.\n01:03 - 31.12.2015\nJuniori Mega Leksa napravili su fantastičan uspeh trijumfom na kvalifikacionom turniru Evrolige u Rimu. Na taj način izabranici trenera Nenada Čanka izborili su učešće na finalnoj smotri juniora Evrope koja će se u vreme održavanja seniorskog fajnal-fora\n00:06 - 30.12.2015\nVELIKI USPEH Megini juniori na finalnom turniru Evrolige, 28 poena MVP Aranitovića!\nJuniori Mega Leksa plasirali su se na završni turnir juniorske Evrolige pošto su finalu kvalifikacija u Rimu, posle zaostatka od 15 poena, savladali domaću Stela Azuru sa 73:71 (17:22, 17:15, 24:16, 15:18).\n00:59 - 29.12.2015\nJuniori Mege na korak od finalnog turnira Evrolige\nJuniori Mega Leksa plasirali su se u finale kvalifikacionog turnira Juniorske Evrolige u Rimu pošto su slavili u dve utakmice.


Njegovi zamenici su Rade Todorović, predstavnik JP za upravljanje građevinskim zemljištem, i Nataša Marković, direktor „Galeb group“ DOO Šabac, saopštilo je danas to telo.\nPored predstavnika Regionalne privredne komore Valjevo, skupu su prisustvovali preduzetnici sa teritorije grada Šapca i predstavnici Gradske uprave grada Šapca.\nOsnovni zadatak Saveta je realizacija programa Regionalne privredne komore, artikulisanje interesa i činjenica važnih za privredu, uz pomoć lokalne samouprave, navedeno je u saopštenju.\n"Gradonačelnik Nebojša Zelenović je prepoznao značaj okupljanja privrednika koji će udruženi preneti svoja znanja, iskustva i ideje, radi boljih uslova života u Šapcu", rekao je Tošić u saopštenju.\nZelenović je u saopštenju izjavio da je suština osnivanja Privredne komore Šabac institucionalna saradnja.\n"Ova godina će biti godina komunikacije sa privrednicima, koji su pokretačka snaga grada Šapca. Važno je da posredstvom Saveta Privredne komore u našem gradu imamo stalnu komunikaciju sa njima. Činjenica da su se predstavnici svih važnih firmi danas okupili, uverava da smo na dobrom putu. Naš cilj je povećanje investicija, efikasnija privreda i zapošljavanje", rekao je Zelenović u saopštenju.\nSavet će, kako je navedeno, pratiti privredna kretanja na području grada Šapca. Kako je objasnio u saopštenju Petar Nikolić, izvršni potpredsednik Regionalne privredne komore Valjevo, namera je da se u partnerskom odnosu sa lokalnim samoupravama pronalaze rešenja za probleme, a jedan od načina za to je dijalog koji bi trebalo da popravi privredni ambijanet Šapca i okoline.


Počinje medjunarodna konferencija u Kabulu\nU Avganistanu se u utorak održava velika medjunarodna konferencija, a cilj zemlje domaćina je da svetskim liderima pokaže da je u stanju da preuzme kontrolu nad svojom bezbednošću i razvojem.\nSnage bezbednosti su u ponedeljak bile rasporedjene širom Kabula, gde su počeli da pristižu najviši zvaničnici iz više od 60 zemalja i medjunarodnih grupa, medju kojima je i Generalni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki-Mun.\nAvganistanski zvaničnici kažu da će vlada u Kabulu uveriti medjunarodne donatore da je rešena da unapredi upravu, ekonomski i socijalni razvoj i vladavinu zakona, dok ujedno traži veću kontrolu nad milijardama dolara medjunarodne pomoći koja se uliva u zemlju.\nAmerički državni sekretar Hilari Klinton, koja je u ponedeljak doputovala u Kabul na konferenciju, poručila je novinarima da će skup pokazati veće liderstvo u Avganistanu, i dodala da su u borbi protiv korupcije u Avganistanu odigrale ulogu i SAD i avganistanska vlada.\nOčekuje se da će avganistanski predsednik Hamid Karzai, koji je domaćin samita, izneti vremenski okvir u kojem će avganistanska vojska i policija preuzeti odgovornost za bezbednost u zemlji.\nPre polaska na konferenciju u ponedeljak, nemački ministar inostranih poslova Gvido Vestervele pozvao je da se nadležnost za bezbednost u zemlji prenese na avganistanske snage do 2014.\nTakodje se očekuje da će avganistanski zvaničnici izneti detalje vladinog programa čiji je cilj ponovna integracija talibanskih boraca koji pristaju da polože oružje, osude aktivnosti Al-Kaide i priznaju ustav Avganistana.


10 najboljih hotela u blizini: Royston Station - TripAdvisor\nTurizam u Royston\nHoteli u Royston\nNoćenja s doručkom u Royston\nRestorani u Royston\nAktivnosti u Royston\nSvi hoteli u Royston\nPovoljne ponude za hotele u Royston\nLast minute ponude za hotele u Royston\nHoteli za poslovna putovanja u Royston\nPorodični hoteli u Royston\nRomantični hoteli u Royston\nHoteli u blizini: Royston Cave\nHoteli u blizini: Royston and District Museum and Art Gallery\nHoteli u blizini: The Parish Church of St. John the Baptist\nHoteli u blizini: Royston Town Football Club\nHoteli u blizini: St. Faith\nHoteli u blizini: A Plus Taxi Service Royston\nHoteli u blizini: Meldreth Station\nHoteli u blizini: Shepreth Station\nHoteli u blizini: Foxton Station\nHoteli u blizini: Great Chesterford Station\nHoteli u blizini: Shelford Station\nFid o putovanjima: Royston\nNajbolji hoteli u blizini: Royston Station\n338 od 6.737 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Royston Station\n37-39 Station Road, Melbourn SG8 6DX, Engleska\n4,5 km od: Royston Station\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n96 Ermine Way, Arrington SG8 0AH, Engleska\n9,3 km od: Royston Station\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n13,0 km od: Royston Station\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n12,8 km od: Royston Station\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n13,1 km od: Royston Station\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n14,4 km od: Royston Station\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n19,5 km od: Royston Station\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n19,4 km od: Royston Station\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n16,1 km od: Royston Station\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n15,9 km od: Royston Station\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n19,3 km od: Royston Station\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n17,1 km od: Royston Station\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n16,7 km od: Royston Station\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n17,2 km od: Royston Station\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n18,9 km od: Royston Station\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n19,1 km od: Royston Station\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\nBack Lane, Cambourne CB23 6BW, Engleska\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n18,7 km od: Royston Station\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 306 hotela u Royston\n144-146 Tenison Road, Kembridž CB1 2DP, Engleska


Kineske fabrike u Srbiji pod inspekcijom aktivista – SLOBODNA VOJVODINA\nPrivremena zabrana rada dvema kineskim kompanijama – “Ziđinu” (Zijin Mining Group) u Boru za rudnik “Jama” i kompaniji za reciklažu “Feitiansuye“ u Zrenjaninu zbog ugrožavanja životne sredine za ekološke aktiviste predstavlja reakciju na protest “Ekološki ustanak” na kojem se u Beogradu pre nekoliko dana okupilo oko hiljadu ljudi.\nInformacija o privremenoj zabrani rada stigla je od lokalnih i republičkih vlasti, a aktivisti sumnjaju u to da će se ovim aktivnostima inspekcije dugoročno rešiti problem zagađenja.\nZabrana rada rudnika, žalbe na topionicu u Boru\n“Zabranili smo radove na više rudarskih objekata u rudniku Jama kompanije Ziđin, što znači da ne mogu da rade ništa bez odobrenja Ministarstva rudarstva i da moraju da imaju sve potvrde od Ministarstva životne sredine, kao i da imaju gotove projekte”, izjavila je 13. aprila ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović.\nIz Ministarstva rudarstva i energetike do kraja rada na ovom članku nisu odgovorili na pitanja Radija Slobodna Evropa (RSE) koje su tačno nepravilnosti utvrđene i koje aktivnosti je kompanija “Ziđin” sprovodila bez odobrenja ministarstava. Odgovor nije stigao ni od Ministarstva za zaštitu životne sredine.\nIrena Živković, aktivistkinja iz Bora, na istoku Srbije, i članica opozicione Stranke slobode i pravde, navodi da lokalni aktivisti nemaju informaciju o zatvaranju delova rudnika “Jama”. Sa druge strane, ona ističe da problem u ekološkom smislu u Boru ne predstavlja rudnik, već topionica ruda.\n“Mi ako pričamo o zagađenju i da bi ekološke republičke institucije trebalo da rade svoj posao i da bi možda trebalo na neko vreme da zatvore proizvodnju dok se ne ispoštuju neki ekološki standardi, to se odnosi isključivo na topionicu [ruda] koja ispušta štetne materije u vazduh“, navodi Živković.\nZa aktivistkinju ‘trik’ vlasti\nOna smatra da je vest o privremenom zatvaranju rudnika marketinški trik vlasti, a ne ozbiljno zalaganje institucija za poštovanje propisa u oblasti zaštite životne sredine.\n„To deluje kao igra, kao onda kada je gradonačelnik Bora podneo krivičnu prijavu protiv kompanije Ziđin zbog zagađenja. To izgleda kao igra – mi ćemo da vam naložimo da vi ne smete to i to, a onda nećemo da reagujemo na to što ste vi to uradili“, kaže Živković.\nRSE nije dobio odgovor grada Bora u vezi sa slučajem zatvaranja dela rudnika „Jama“, ali ni odgovor na pitanje o ishodu krivične prijave koju je protiv kineske kompanije „Ziđin“ podneo gradonačelnik Bora Aleksandar Milikić.\nKako je RSE pisao, gradonačelnik Bora podneo je u septembru 2020. krivičnu prijavu zbog zagađenja protiv „Ziđina“, a na sednici lokalne skupštine u svojem obraćanju istakao da građani Bora „više nemaju prostora da trpe veliku koncentraciju svih materija koje se nalaze u vazduhu“.\nIz Tužilaštva u Boru je za RSE tada potvrđeno da postupaju po krivičnoj prijavi koju je podneo gradonačelnik Bora.\n„Ziđin“ je u septembru prošle godine zaustavio rad topionice bakra zbog remonta. Razlog prevremenog remonta je, kako je objašnjeno, povećana emisija dimnih gasova u tom periodu, usled kvara na opremi pogona, što je negativno uticalo na kvalitet vazduha u Boru.\nIpak, iz te kompanije su tvrdili da dimni gasovi iz topionice nisu jedini uzrok zagađenja vazduha u Boru i da je prekomerna emisija dimnih gasova bila problem i pre nego što je ta kompanija preuzela Rudarsko-topioničarski basen (RTB) u Boru.\nIstog meseca održan je protest u Boru zbog zagađenja vazduha, a takvih protesta održano je više tokom prethodnih godina. Prema podacima iz Izveštaja o kvalitetu vazduha u Republici Srbiji 2019. Agencije za zaštitu životne sredine, vazduh u Boru je treće kategorije (prekomerno zagađen) zbog prekomerne koncentracije sumpor dioksida.\nKineski rudarski gigant Ziđin je krajem 2018. godine postao većinski vlasnik RTB Bor, jedinog proizvođača bakra u Srbiji.\nZiđin: ‘Jama’ nije zatvorena, kompanija zaustavila izgradnju ventilacionih okana za rudnik\nIz kompanije “Serbia Zijin Copper”, u većinskom vlasništvu kineskog giganta “Ziđin”, su na pitanja RSE o ovom slučaju odgovorili da je ta kompanija po nalogu rudarske inspekcije obustavila izgradnju novih ventilacionih okana za rudnik „Jama“ i reagovaće u skladu sa predstavkama građana koji žive u blizini mesta gde će se ta okna graditi. Rudnik “Jama”, prema njihovom odgovoru, nije zatvoren.\nRadovi su, prema navodima iz odgovora, obustavljeni prvenstveno zbog buke koja smeta meštanima, pošto je reč o nadzemnim poslovima rudnika, dok se eksploatacija rude bakra u rudniku „Jama“ nesmetano odvija duboko pod zemljom.\n“Uložili smo, a ulažemo i dalje ogromne napore da otklonimo decenijske probleme koji datiraju iz perioda rada nekadašnjeg RTB-a Bor. Moramo zaštititi od buke porodice koje žive u blizini ventilacionih okana koja treba da budu izgrađena”, rekao je generalni direktor “Serbia Zijin Copper” Jian Ximing.\nVentilaciona okna se, kako se dalje navodi, postavljaju blizu naseljenih mesta.\n“Zbog toga je važno da sa ljudima razgovaramo i u kampanji od vrata do vrata ih pitamo šta to kompanija može za njih da uradi, a da ih ni na koji način ne ugrožava”, dodaje Ximing i navodi da jedino u neposrednom kontaktu sa građanima se može saznati šta im, osim buke, smeta i kako da to da se popravi. Kompanija je, prema njegovim rečima, spremna da uloži u to.\n“Serbia Zijin Copper” je od početka 2019. do kraja 2020. godine u zajednički projekat sa Vladom Republike Srbije investirala oko 700 miliona dolara, od čega je gotovo 75 miliona dolara uloženo u ekologiju i zaštitu na radu, navodi se u odgovoru.\nZabrana rada nakon pisanja medija i žalbi građana u Zrenjaninu\nInformacija o privremenoj zabrani rada kineskog proizvodnog pogona stigla je i iz Zrenjanina, na severu Srbije. Prema navodima zamenika gradonačelnika Zrenjanina Saše Santovca, kineskoj fabrici za reciklažu “Feitiansuye” naložena je 13. aprila obustava proizvodnje u pogonu u selu Perlez kod Zrenjanina.\n„Inspektor je u redovnoj godišnjoj kontroli utvrdio da je proizvođač postupio suprotno ugovoru i nije sproveo sve investicije iz oblasti smanjenja uticaja na životnu sredinu. To je izazvalo određeno odstupanje pojedinih parametara emisije nedozvoljenih materija“, navodi se u saopštenju grada Zrenjanina.\nU saopštenju se dalje navodi da su investitoru naložene mere da proizvodnju uskladi sa lokalnim ekološkim propisima i ugovornim obavezama.\n„Zabrana se primenjuje do dostavljanja rezultata ispitivanja koji dokazuju da nema štetnog uticaja na životnu sredinu, odnosno dok se ne ispita efikasnost postrojenja – uređaja za smanjenje emisije“, piše u saopštenju.\nDušan Kokot, iz zrenjaninske organizacije Građanski preokret, kaže da se za problem zagađenja vode i vazduha koje proizvodi ova fabrika zna dugo.\n„Ono što znam sa terena je da su ljudi masovno pozivali, inspekcije su dolazile dva ili tri puta. Inspekcija je uzimala uzorke vode sa kanala oko kilometar dalje, onda je došla ponovo da uzme uzorak vode tamo gde se ispuštaju otpadne vode, da bi danas došli do rešenja da zagađuje okolinu. Ta fabrika tako radi već godinu dana“, kaže Kokot.\nKokot kaže da se pre nedelju dana lično uverio u to da problem sa zagađenjem u Perlezu postoji, ali da je do reakcije lokalne vlasti došlo tek onda kada su mediji počeli da izveštavaju o ovoj fabrici. Kineska fabrika “Feitiansuye” u Zrenjaninu posluje od 2018. godine.\n„Veoma blizu fabrike su kuće, ja ne znam kako ti ljudi tamo žive. Vazduh [pored fabrike] je kiselkast i tera vas na povraćanje. Otpad [iz fabrike] završava u kanalu koji je jedan od rukavaca reke Begej. Kada je priča o tome izašla u medije, pojavile su se ove reakcije [lokalne vlasti] koje su za mene sitno reklamerstvo koje treba da zabašuri nerad, neodgovornost i bezakonje“, kaže on.\nKineska kompanija “Feitiansuye” bavi se proizvodnjom proizvoda od plastike i preradom plastike u nekadašnjim pogonima firme “Begej-plast” iz Perleza.\nPrilikom potpisivanja ugovora o kupovini te firme, 2018. godine naveli su da u prvih godinu dana investirati 500.000 evra, od toga, 180.000 evra u fabriku i oko 350.000 u mašine i zaposliti 100 radnika.\nIz ove kompanije nisu odgovorili na pitanja RSE u vezi sa slučajem privremene zabrane rada.\nReakcije institucija nakon ‘Ekološkog ustanka’\nAktivisti posebno ističu da je do reakcija institucija, odnosno zatvaranja pogona i rudnika, došlo samo nekoliko dana nakon održanog protesta 10. aprila pod nazivom „Ekološki ustanak“ u Beogradu na kome je prisustvovalo oko hiljadu ljudi.\nIva Marković, iz organizacije „Pravo na vodu“ koja je i govorila na tom protestu, kaže da je masovnost protesta podstakla vlast da pokaže neke rezultate, ali, prema njenom mišljenju, privremena zatvaranja kineskih rudnika i fabrika ne daju dugoročne rezultate.\n„Mislim da je to kupovina vremena i da je to polupozitivan znak koji treba da obeshrabri ljude da ostanu dosledni u toj borbi za zaštitu životne sredine“, kaže Marković i dodaje da je pitanje ekologije mnogo šire od pojedinačnih nadzora inspekcija.\n„Pitanje ekologije je pitanje razvoja Srbije, kako treba da izgleda naša privreda, šta je održivo u svemu tome, a šta nije, da li i pod kojim uslovima treba zaključivati ugovore o investicijama“, navodi ona.\nMarković kaže da su kazne koje kompanije plaćaju po prijavama inspekcije zbog zagađenja često neadekvatne jer „ne mogu da povrate štetu koja je učinjena“, pa je važnije raditi na prevenciji nego na saniranju posledica.\nPrema ranijem pisanju RSE, kineska kompanija „Ziđin“ je 2019. pravosnažno osuđena na novčanu kaznu zbog kršenja odredbe Zakona o zaštiti životne sredine, a 2020. godine prvostepeno takođe na novčanu kaznu.\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović je povodom protesta ekoloških organizacija kazala, kako je navedeno u saopštenju 10. aprila, da će 2021. godinu obeležiti “do sada najveća ulaganja u ovu oblast, što će u značajnoj meri promeniti ekološku sliku Srbije”.\nPovodom protesta oglasila se 10. aprila saopštenjem i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović koja je rekla da je “pitanje životne sredine pitanje svakog čoveka u Srbiji i generacijsko pitanje i da nikom ne donosi dobro ako se to pitanje koristi u političke svrhe”.\nUpozorenja na kineske investicije\nU izveštaju Spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta iz februara ove godine upozorava se na uticaj Kine u Srbiji i širom Zapadnog Balkana zbog nedostatka transparentnosti i procene uticaja kineskih investicija i zajmova na životnu sredinu.\nDvadeset šest članova Evropskog parlamenta upozorilo je u januaru u pismu evropskom komesaru za susedstvo i pregovore o proširenju Oliveru Varheljiju na “sve veći kineski uticaj u Srbiji i predstojeću štetu po životnu sredinu koja je nastala usled nekoliko teških industrijskih projekata kineskih kompanija u Srbiji”.\nPodaci Narodne banke Srbije pokazuju da su investicije Narodne Republike Kine u Srbiju od 2010-2019. oko 1,6 milijardi evra.\nPrema podacima Razvojne agencije Srbije, najveće kineske investicije u Srbiji do septembra 2019. godine su kupovina RTB Bora 2018. kada je „Ziđin“ za 350 miliona američkih dolara postala vlasnik 63 odsto tog državnog preduzeća, izgradnja fabrike za proizvodnju automobilskih guma „Shandong Linlong“ u Zrenjaninu i kinesko preuzimanje „Železare Smederevo“ 2016. godine.\nAutor: Sonja Gočanin (Radio Slobodna Evropa)\n“Snovi o velikim srbijama, hrvatskama i albanijama su za 19. vek!” Balša Božović o slovenačkom “rešenju za Balkan”: KAZNITI ONE KOJI TO ZAGOVARAJU!


Aleksandar Vulin: Komšić dok to ne izgovori, slobodno može da ušuti\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin izjavio je da je “Srbija čuvar Daytona” i da njen predsjednik može uvijek da iznese stav o svemu što “krši Dayton ili destabilizuje Bosnu i Hercegovinu.\n“A odluka Ustavnog suda BiH kojom se Republici Srpskoj oduzima zemlja i vlast baš to čini”, rekao je Vulin, povodom optužbe predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Željka Komšića da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić “podriva BiH”.\nOn je naglasio da sljedeći put, prije nego što i pomisli da izgovori Vučićevo ime, Komšić najprije spremi odgovor u kome se kaže “ko je pokušao da Vučića ubije u Srebrenici i koja su imena nalogodavca i izvršioca pokušaja ubistva”.\n“Dok to ne izgovori, slobodno može da ušuti”, poručio je Vulin.\nPrema njegovim riječima, ako Komšić poštuje Ustav BiH onda neka prestane da priča o nezavisnom Kosovu, neka ne daje izjave koje nije usaglasio sa druga dva člana Predsjedništva BiH i neka Republiku Srpsku počne da tretira kao dio Bosne i Hercegovine, a ne kao “genocidnu tvorevinu”.


Početna Sombor Vaterpolo liga za veterane održava zdravlje i dugogodišnja prijateljstva\nVaterpolo liga za veterane održava zdravlje i dugogodišnja prijateljstva\nSomborski sportski klub “Polet” narednog vikenda će biti domaćin finalnog turnira Regionalne vaterpolo lige za veterane, nezvaničnog takmičenja koje postoji poslednjih deset godina upravo na inicijativu bivših vaterpolista iz Sombora.\nSomborski štrand će 22. i 23. juna biti poprište uzbudljivih mečeva ali i druženja bivših vaterpolista, a sve je počelo pre 10 godina, kada su veterani ovog sporta iz Sombora pokrenuli inicijativu da se organizuje Regionalna vaterpolo liga.\nOve godine učestvuju četiri kluba iz Beograda: “Bečej”, “Vojvodina”, “Spartak”,” Polet” i “Osijek”, a Sombor je tradicionalno domaćin finalnog turnira.\n“Pre 107 godina ovamo je doneta prva vaterpolo lopta, a pre 132 godine odigrana je prva plivačka trka, tako da je Sombor mesto gde se odigravala plivačka i vaterpolo istorija”, kaže predsednik “Poleta” Aleksandar Dimitrijević i dodaje da je cilj organizovanja dva takmičarska dana , osim odigravanja utakmica, i druženje svih učesnika.\nOn ističe da je interesovanje veterana za ovu ligu svake godine sve veće i da je sve više mladih igrača, a razlog što se oni pojavljuju vidi u činjenici da deca prolaze kroz vaterpolo škole, ali da većina ne stiže da se tim sportom bavi na višem nivou.\nVećina veterana smatra da je nekada stanje u vaterpolu bilo bolje, ali igrač subotičkog “Spartaka” Ivan Dulić zadovoljan je trenutnim stanjem u ovom gradu jer su gradske vlasti uvidele koliko je dragocena svaka pomoći tom trofejnom sportu.\n“Spartak je sada u najmlađem sastavu, s obzirom na to da je od osnivanja lige jedan broj starijih igrača rešio da se posveti porodičnom životu, ali uspeli smo da ih nadomestimo mlađim igračima i održimo takmičenje u životu”, objašnjava Ivan i dodaje da je turnir veoma važan za njegove učesnike sa aspekta zdravlja ali i dobrog druženja.\nNarednog vikenda u Somboru veterani naših klubova i susednog Osijeka još jednom će pokazati koliko je lepo posle završetka igračke karijere igrati vaterpolo rekreativno i na taj način nastaviti davno započeta prijateljstva.\nPrethodniDAN SA VESLAČKOM EKSPEDICIJOM\nSledećiHARIS DŽINOVIĆ PEVA NA „SOMBORSKOM KOTLIĆU“


Regionalne vesti - Sreda 25.03.2020 - 13:16\nČetvrta žrtva korona virusa u Srbiji je doktorka B. N. LJ, koja je radila kao ginekolog akušer u Domu zdravlja Niš, nezvančno saznaje Blic iz zdravstvenih krugova u Nišu.\nNa respiratoru je bila od 21. marta FOTO: ilustracija/Chinatopix\nPrema informacijama Blica, doktorka je imala kontakt sa zaraženom ženom iz Lugana, preko koje se virsus i prelio u Srbiju.\nNa respiratoru je bila od 21. marta.\nDa imamo četvrtu žrtvu korona virusa potvrdio je rano jutros i ministar zdravlja Zlatibor Lončar. On je u telefonskom uključenju, za RTS rekao da je "šezdesetogodišnja žena u Nišu četvrta žrtva korona virusa".\n"Iskreno saučešće porodici, neka počiva u miru. Izuzetan, stručan i ljubazan lekar, dobar čovek i prijatelj. Drago mi je što sam Vas poznavala i hvala Vam za sve što ste učinili za mene! Ostaćete zauvek u našim srcima i mislima!", jeda je od brojnih komentara.


Ministar spoljnih poslova Austrije Sebastian Kurc sa premijerom Srbije Aeksandrom Vučićem u Belgradu, 13. februara 2017.\nMinistar spoljnih poslova Austrije Sebastijan Kurc izjavio je u ponedjeljak da je važno da se poštuje ono što je dogovoreno u okviru Briselskog dijaloga, kao i da dijalog Beograda i Prištine bude nastavljen.\nOdgovarajući u Beogradu na pitanje da li Austrija, kao članica EU i zemlja predsedavajuća OEBS-u, može da utiče na Prištinu da omogući formiranje Zajednice srpskih opština, Kurc je rekao da je sasvim jasno da "ono što je dogovoreno mora da se poštuje".\n"Pokušavamo da doprinesemo, i kao zemlja članica Unije i kao predsedavajuća OEBS-u, da dijalog Beograda i Prištine bude uspešan i podrazumeva se da ćemo to činiti", rekao je Kurc.\nOn je dodao da je najvažnije da dijalog bude nastavljen i izrazio zahvalnost svima koji se za to iskreno zalažu.\nMinistar spoljnih poslova Austrije Sebastijan Kurc razgovarao je sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem u Beogradu i poručiti da će Austrija učiniti sve da zadrži zemlje Zapadnog Balkana, a posebno Srbiju, na putu ka Evropskoj uniji.\n"Iako je protekla godina bila teška za EU, naš stav ostaje isti želimo da zemlje Zapadnog Balkana a naročito Srbiju zadržimo na putu ka EU i učinićemo sve da se to nastavi", rekao je Kurc na zajedničkoj konferenciji za medije posle razgovora sa premijerom Vučićem.\nKurc je rekao da izmedju Austrije i Srbije postoji snažna politička i ljudska povezanost koja nije samo istorijska već je okrenuta i ka budućnosti.\nAustrijski ministar je dodao da je osim o političkoj i privrednoj saradnji, sa Vučićem razgovarao i o rešavanju izbegličke krize i izrazio zahvalnost na "podršci Srbije i drugih prijatelja na Balkanu u zatvaranju balkanske izbegličke rute".


FoNet | 17. sep 2018.\nKompanija Telekom Srbija danas u saopštenju navodi da „nije odgovorila na pitanja televizije N1, jer nam N1 nije postavio nijedno pitanje“, ali ističe da „poštuje strah konkurencije od gubitka korisnika“.\nU saopštenju se objašnjava da je „Telekom Srbija bio prinuđen da reaguje na netačne informacije koje je plasirala televizija N1, pozivajući se na nezvanične izvore“.\nTelekom Srbija u saopštenju pita pod kojim to drugim uslovima, osim po tržišnim, može da se obavi akvizicija na ovakvo konkurentnom tržištu, kao što je tržište telekomunikacija u Srbiji.\n„Nama to nije poznato, jer uvek tržišno poslujemo“, naglašava Telekom i poziva N1 i druge medije da „istraže na koji način je televizija N1 došla do zaključka da korisnik dominantnog operatora na tržištu distribucije televizijskog sadržaja, u ovom slučaju SBB-a, inače vlasnika televizije N1, vredi i do sedam puta više od korisnika ostalih operatora“.\n„S obzirom na to da je u toku proces prodaje SBB“, tvrdi Telekom Srbija, „televiziji N1 neće biti teško da utvrdi po kojoj ceni se prodaju, odnosno na koliko procenjuju vrednost svog korisnika, imajući u vidu da to mogu da pitaju svog vlasnika“.\nPrema stavu Telekoma, „nepristojno je da nas televizija koja je u vlasništvu našeg najvećeg konkurenta pita za detalje poslovnih planova“.\n„Kao kompanija koja teži da postane lider u regionu na tržištu telekomunikacija, Telekom Srbija poštuje strah konkurencije od gubitka korisnika, ali ne razume zašto u ovom slučaju očigledno nelojalna konkurencija ima potrebu da spekuliše nezvaničnim saznanjima i neproverenim informacijama i na taj način obmanjuje javnost“, ukazuje se u saopštenju.\nKompanija Telekom Srbija najavljuje da više neće komentarisati netačne i zlonamerne navode, već će sve svoje snage usredsrediti na jačanje tržišne pozicije i pružanje najkvalitetnije usluge korisnicima.\n„Konkurenciji poručujemo da je u duhu dobre poslovne prakse za sve najbolje da odmerimo snage na tržištu, kako to čine i ostale ozbiljne kompanije u svetu“, zaključuje Telekom Srbija.\nOdgovoriti na ključna pitanja\nU reakciji na tekst N1, koji je u vezi sa planiranim akvizicijama kablovskih operatera od strane Telekoma Srbija, ta kompanija u većinskom državnom vlasništvu nije dala odgovor ni na jedno od suštinskih pitanja koja otvaraju saznanja N1, tvrdi danas ova kablovska televizija.\nU saopštenju N1 poziva Telekom da „otvoreno i jasno saopšti sa kojim kablovskim operaterima pregovara, da li će akvizicije biti obavljene po tržišnim uslovima, da li je tačno da sa jednim od operatera pregovara o ceni od blizu 200 miliona evra i koji je to operater“.\nPri tome se N1 poziva na izjavu generalnog direktora Telekoma Srbija, Predraga Ćulibrka, da su pregovori o akviziciji „otvoreni“ i da Telekom Srbija, kao kompanija koja transparentno posluje, „neće ništa skrivati od javnosti“.\nPrema saopštenju, N1 poziva Telekom Srbija i da „javno saopšti kakve su namere te kompanije u vezi sa televizijskim kanalima koji su u sadašnjoj ponudi operatera sa kojima pregovara, a koji mogu biti subjekt akvizicije“.\nZa televiziju N1 i njene gledaoce, kako se napominje, važno je pitanje da li će, ukoliko Telekom Srbija kupi operatere koji u ponudi imaju N1, televizija N1 ostati u ponudi ili će doživeti sudbinu Srpske Naučne Televizije koja je uklonjena iz ponude Telekoma Srbija.\nKablovski operateri N1 SBB Telekom\n← Čije dosijee čita predsednik?\nTelekom Srbija nije odgovorio na ključna pitanja →


OZHO spremna da pošalje tim stručnjaka u Rusiju u cilju saradnje na „slučaju Navaljni“ - Sputnjik Srbija\nOZHO spremna da pošalje tim stručnjaka u Rusiju u cilju saradnje na „slučaju Navaljni“\n16:24 05.10.2020 Preuzmite kraći link\nOrganizacija za zabranu hemijskog naoružanja (OZHO) spremna je da u najskorije vreme uputi grupu stručnjaka u Rusiju u cilju saradnje s ruskim ekspertima u okviru istrage o onome što se dogodilo blogeru i opozicionaru Alekseju Navaljnom.\nU saopštenju OZHO se navodi da su 1. oktobra dobili predlog Rusije da razmotre mogućnost slanja stručnjaka kako bi zajedno sa ruskim stručnjacima radili na istrazi.\nGeneralni direktor OZHO Fernando Arijas je dan kasnije odgovorio na ruski predlog pismom stalnom predstavniku Rusije pri toj organizaciji.\nU pismu se navodi da je „Tehnički sekretarijat spreman da pruži potrebnu ekspertizu a da tim stručnjaka može biti poslat u najskorije vreme“.\nArijas je, takođe, u pismu zatražio da Rusija navede kakvu tačno pomoć očekuje od OZHO i zahvalio Moskvi na poverenju u „nezavisnost i stručnost Tehničkog sekretarijata“.\nRusija je prethodno pozvala eksperte OZHO da zajedno istraže incident sa ruskim blogerom i opozicionarom.\nMoskva je iznela taj predlog u svetlu širenja verzije o „trovanju“ blogera, koje se pridržavaju Nemačka i njeni NATO saveznici.\nOZHO, Aleksej Navaljni, Rusija


Mlada žena u tridesetim godinama života, izuzetno lepa i negovana, visoko inteligentna i sa velikim kapacitetom za promene, motivisana za rad na sebi, sanja:\n„Zubi mi se tanje i ispadaju. Pomišljam da to možda i nije loše, jer ću ih zameniti veštačkim zubima, koji će mi obezbediti savršen osmeh. Vidim blisku prijateljicu i njenog muža kako sede za stolom, a na tanjirima ispred njih je po parče kvalitetnog mesa. Ta scena me navodi na pomisao da treba da se korigujem i da nije dobro da budem isključiva“.\nU periodu kada je ovo sanjala snevačica je bila vegetarijanac, sa tendencijom da potpuno izbaci životinjske namirnice iz svoje ishrane. Ovom snu je prethodila serija snova u kojoj su joj zubi propadali ili ispadali, a nekoliko puta, u kraćem vremenskom periodu, sanjala je glas koji joj sasvim eksplicitno kaže da zbog sopstvenog zdravlja mora da počne da jede meso. Te večeri, pre odlaska na spavanje, snevačica je sebi dala reč da će početi da jede meso ukoliko joj se ponove slični snovi.\nU ovom snu, koji je bio presudan da donese takvu odluku, došlo je do spajanja motiva iz snova obe serije. San, međutim, pokazuje da takva promena podrazumeva suštinsku promenu stava prema sebi i svetu, zbog čega ju je i bilo tako teško doneti. Naime, snovi sa ispadanjem i propadanjem zuba se veoma često javljaju u terapiji, neretko na njenom početku, kada nesvesno sugeriše snevaču da mora doći do suštinske promene u načinu na koji „unosi svet“ u sebe, načinu na koji „grize“ i „obrađuje“ životnu „hranu“. Pomisao s početka sna da će ispadanje zuba doneti mogućnost novog, lepog, a zapravo veštačkog osmeha, ukazuje na dotadašnji način razmišljanja koji treba korigovati, baš kao i stav da se nedostatak unosa mesa može veštački nadoknaditi tako da, spolja gledano, sve bude i „lepše“ i „bolje“ nego što jeste i što je prethodno bilo.\nOvi, prilično transparentni snovi na snevačicu su delovali korektivno, a čim je poslušala poruku nesvesnog dela svoje ličnosti prestali su da se javljaju.\nTreba, međutim, naglasiti da druga članica grupe, koja je gotovo dve decenije vegetarijanac, nikada nije dobila sličnu poruku od svog nesvesnog. Stoga je Jung neumorno isticao da svaki novi slučaj za njega predstavlja gotovo novu teoriju, tačnije da se svakome mora pristupiti individualno i u vidu imati celinu ličnosti, odnosno i svesne stavove i poruke nesvesnog. Poznato je, uostalom, da ono što je za jednog lek za drugoga može biti otrov.


Gradski orkestar Vlasotince održao koncert za pamćenje - Dnevnik Juga\nHome / DOGAĐAJI / Gradski orkestar Vlasotince održao koncert za pamćenje\nIna Dendić 25/07/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, KULTURA, Vlasotince Leave a comment\nSinoć je dvorište Kulturnog centra u Vlasotincu još jednom bilo mesto na kome je publika mogla da uživa u odličnoj muzici, predivnoj atmosferi i lepoti tople julske večeri. Dugo očekivani koncert Gradskog orkestra Vlasotinca organizovan je u okviru Leta u Vlasotincu, koje će trajati sve do kraja jula.\nPotpuno nov repertoar i novi članovi, pored onih koji čine temelj orkestra, učinili su da ovo bude jedan od najboljih koncerata omiljenog orkestra vlasotinačke publike.\nMaestralnim izvođenjem najpoznatije italijanske pesme O sole mio, čiju su najbolju verziju izvodili Pavaroti, Domingo i Kareras i sasvim drugačije pesme Predraga Cuneta Gojkovića „S one strane Morave“, Marko Branković, mladi i školovani solista pokazao je svu lepotu i raskoš svoga glasa.\nZvonko Ilić, Aleksa Kostić, Marina Marković i Bratislav Mladenović „stariji“ članovi koji čine okosnicu orkestra su ovog puta izabrali pesme: Ne kuni me, ne ruži me majko, A ja imam tebe, Stanite dani, stanite noći, Besame mucho, Pojdo na gore, Pojdo na dole, Zapevajte sve one pesme stare, Ovamo cigani, Zbog tebe mome ubava, Božanstvena ženo i neizbežnu Kaljinku.\nNovi članovi orkestra Tijana Milenović, Veljko Jovanović, Miloš Gorčić, Milovan Mitić, Biljana Savić i Vera Đokić su na svom repertoaru imali pesme: Jutros mi je ruža procvetala, Sećaš li se Sanja, Oj moja ružo rumena, Polomio vetar grane, Pod gorom se šetalo devojče, Bitola moj roden kraj, Danče, Pesme moje. Duetske pesme Blagunjo dejče i Kude si pošla mori Cveto izveli su mladi pevači Tijana Milenović i Milovan Mitić i njihove nešto starije kolege po pesmi Biljana Savić i Vladan Marić.\nPored duetskih nastupa, Boban Vidosavljević se i ovoga puta predstavio publici pesmom Olivera Dragojevića „Brod u boci“, koja je upotpunila raznovrsnost repertoara. Solisti su nastupili uz muzičku pratnju Bratislava Valčića, Ljubiše Šarića, Bobana Vidosavljevića i Blagoja Kostića. Pevajući u svom gradu, pred svojom publikom učesnici su podigli publiku na noge tokom dvočasovnog trajanja koncerta.\nI ove godine Kulturni centar je organizovao veoma kvalitetan muzički program u kome su između ostalih nastupili: Vokalna grupa Libero, etno grupa Amanet, Duo di Mađore.\nPrevious Grčka iz drugog ugla: Skriveni raj nedaleko od Olimpijade\nNext Uhapšen devetnaestogodišnjak sa 40 grama marihuane


Češka holding kompanija preuzima deo fabrike “Beohemija” - Svetionik.com\n882 mesto 9\n1059 Češka holding kompanija preuzima deo fabrike “Beohemija”\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski · 15.09.2021 19:47\nČeška kompanija „Central European Industries“ potpisaće sutra ugovor o preuzimanju udela u zrenjaninskoj fabrici „Beohemija“ od „Preston Holdinga“ iz Novog Sada, najavila je Privredna komora Srbije (PKS). Ugovor će biti potpisan u Privrednoj komori Srbije u Beogradu, a nije saopšteno koliki će udeo u fabrici preuzeti Česi. „Kompanija „Beohemija“, u vlasništvu „Preston Holdinga“, koja ...\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 1 mesto · 20.09.2021 11:45\nSupružnici Jelena i Radovan Raša Papić iz Zrenjanina svoje godišnje odmore koriste na malo drugačiji način. Ranijih godina su biciklima obilazili Evropu, a ove godine su pred sebe postavili novi izazov. Odlučili su da pešice pređu 800 kilometara dug Put svetog Jakova, izvornog naziva Camino de Santiago. Put za Santijago su prešli za 28 dana. ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 1 mesto · 18.09.2021 10:17\nFudbalski klub Jedinstvo iz Banatskog Karađorđeva, član Vojvođanske lige „Istok“, odlučio je da podmladi kadar, pa je u finišu prelaznog roka angažovao sedamnaestogodišnjeg ofanzivca Petra Draganića. Petar Draganić je prošao školu zrenjaninskog Radničkog i sada se, željan dokazivanja na terenu, vratio u rodno selo. On je, ujedno, najmlađi prvotimac Jedinstva koji će nastupati na ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 3 mesto · 17.09.2021 12:51\nU periodu od 16. do 22. septembra održava se ekološka akcija koja ohrabruje zaposlene u zrenjaninskoj kompaniji MLEKOPRODUKT da koriste alternativne vidove prevoza. Vožnja biciklom, pešačenje, zajednički prevoz automobilom sa kolegama, javni prevoz… Svi ovi vidovi prevoza su, kada je u pitanju ekologija, moćna alternativa prevozu ličnim automobilima. Kako bi se promovisalo korišćenje alternativnih, ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 2 mesto · 20.09.2021 10:43\nU nedelju, 19. septembra, deo Zrenjanina i nekoliko sela ostali su bez električne energije. Elektrodistribucija Zrenjanin je najavila isključenja struje u periodu od 5.30 do 11 časova. U Farkaždinu – do 12 sati. U 11 časova, međutim, struja nije stigla. Informacija o tome šta se dešava nije prosleđena medijima. Telefon dispečerske službe Elektrodistribucije zvonio ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 2 mesto · 17.09.2021 10:17\nDruštvo lekara Vojvodine je na jučerašnjoj svečanosti, održanoj u zrenjaninskom hotelu “Vojvodina”, uručilo nagrade i zahvalnice ustanovama i pojedincima za doprinos u vanrednoj situaciji izazvanoj pandemijom virusa korona. S obzirom na to da prošle godine, upravo zbog situacije sa koronavirusom, nije bilo mogućnosti da se organizuje ova tradicionalna svečanost, u četvrtak su dobitnicima uručene ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 1 mesto · 18.09.2021 13:41\nProtestni marš za vodu, u organizaciji Udruženja građana „Zrenjaninska akcija“ (ZRAK), održan je danas u Zrenjaninu. Učesnici protesta su se okupili na parkingu ispred Kristalne dvorane, a zatim su se zaputili ka Gradskoj kući. Protestna kolona je prošla pored Karađorđevog parka, potom gradskom magistralom i ulicom Kralja Petra Prvog, a zatim je stigla na ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 3 mesto · 17.09.2021 13:01\nBanatsko Karađorđevo ove godine slavi veliki jubilej – jedan vek od osnivanja sela. Obeležavanju lepog i važnog jubileja svoj doprinos dali su i članovi Amaterskog pozorišta „Jovica Jelić“ predstavom „Kabare Đulomajor“. Tekst za predstavu je napisao i predstavu režirao Milan Martinović. PROČITAJTE JOŠ: Ilija Bakić dobitnik novoustanovljene književne nagrade “Bogdan Čiplić” – ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 2 mesto · 18.09.2021 12:35\nInformativni portal zrenjaninski.com i izdavačka kuća „Laguna“ ovog vikenda čitaocima poklanjaju knjigu “Sarajka u Beogradu i druge drame” autorke Isidore Bjelice. Da biste učestvovali u nagradnoj igri potrebno je da, ukoliko to već niste učinili, lajkujete Fejsbuk stranicu portala zrenjaninski.com, a zatim da ovaj tekst podelite sa naše Fejsbuk stranice na Vaš Fejsbuk profil, pod opcijom „javno“. Takođe, potrebno je da u ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski 2 mesto · 16.09.2021 10:56\nOdeljenje za vanredne situacije u Zrenjaninu obeležiće Dan Sektora za vanredne situacije i slavu svih vatrogasaca – spasilaca taktičko-tehničkim zborom koji će se održati na Trgu slobode u Zrenjaninu, ispred Gradske kuće. PROČITAJTE JOŠ: Novi domaći film “Toma” od danas se prikazuje u CineStaru (Video) Ovaj događaj biće upriličen u petak, 17. septembra, ... Pročitaj više\nZRENJANINSKI @ Zrenjaninski · 19.09.2021 14:53\nKineska fabrika „Feitiansuye“ iz Perleza podnela je Odeljenju za urbanizam Gradske uprave Zrenjanin zahtev za odlučivanje o potrebi procene uticaja novog projekta na životnu sredinu. Ovo preduzeće, koje je prethodnih meseci bilo u fokusu javnosti zbog tvrdnji meštana Perleza i ekoloških organizacija da zagađuje životnu sredinu, planira izgradnju dva otvorena skladišna platoa za neopasni ... Pročitaj više


Salkić: Vlada RS diskriminiše bošnjačke učenike\nPotpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske (RS) Ramiz Salkić još jednom izražava svoje negodovanje zbog nastavka diskriminatorskog odnosa vlasti u RS prema bošnjačkim učenicima u Konjević-Polju kod Bratunca i Vrbanjcima kod Kotor Varoši. „Danas, prvoga dana drugog polugodišta školske 2013/2014. godine svjedočimo diskriminaciji nesrpske djece u Konjević-Polju i Vrbanjcima.\nU danu kada učenici u RS nastavljaju svoje školovanje, nosioci funkcija u nadležnim institucijama vlasti u RS onemogućavaju pravo bošnjačkoj djeci da se školuju na svom maternjem - bosanskom jeziku“, ukazuje Salkić.\nOn napominje da je u više navrata tražio od nadležnih nosilaca funkcija i organa entitetske vlasti, ali i od predstavnika međunarodne zajednice, da konačno nađu rješenje koje će ukinuti diskriminaciju.\n„Sramota je da danas, u modernoj Evropi, postoje sistemi koji na brutalan način ruše osnovna demokratska načela i temeljna ljudska prava. Ovo je velika sramota za nosioce odgovornih funkcija vlasti u entitetu RS. Sistemi koji krše osnovna ljudska prava, a pravo na slobodu obrazovanja je jedno od temeljnih, osuđeni su na propast“, navodi Salkić.


Stručnjaci prije 14 godina upozoravali na zagađenje u Incelu - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > Stručnjaci prije 14 godina upozoravali na zagađenje u Incelu\n2. Avgusta 2019. Istinito531Leave a Comment on Stručnjaci prije 14 godina upozoravali na zagađenje u Incelu\nNaučnici su još 2005. godine preporučili da se zabrani pristup piralenom zagađenim lokacijama u Banjaluci i da se spriječi kontakt ljudi sa zemljištem.\n“Spriječiti pristup kontaminiranoj lokaciji i spriječiti svaki kontakt ljudi sa ovim zemljištem”, upozorava se u zaključcima istraživanja koje je urađeno prije 14 godina, i objašnjava da su pokazatelji ostataka toksičnog ulja najveći u toku svih dotadašnjih istraživanja na Balkanu.\nNavodi se da su rezulati analiza “zaprepašćujuće visoki i enormno povišeni” što je izazvalo zabrinutost istraživača.\n“Tragamo za tom studijom, ali je nigdje nema. Obratili smo se Evropskoj komisiji da nam dostave kopiju”, izjavila je nedavno ministar ekologije, građevinarstva i prostornog uređenja, Srebrenka Golić.\n“Evropska komisija još 2005. godine izdvojila sredstva i uradila analizu prisustva PCB-a (polihilorovani bifenil, sastojak piralena) i teških metala na nekoliko lokacija u BiH, između ostalog i na području Incela. Taj izvještaj je iste godine dostavljen svim institucijama (nije navedeno tačno kojim institucijama prim. aut.) i ostaje nepoznanica zbog čega niko tada nije reagovao i preduzeo odgovarajuće aktivnosti”, saopšteno je iz ministarstva početkom jula.\nTagged banja luka evropska unija istinito istrazivanje ministarstvo piralen studija vlada rs zagađenje


Koje su obaveze Vlade Srbije prema aranžmanu sa MMF | SEEbiz.eu\nKoje su obaveze Vlade Srbije prema aranžmanu sa MMF\nObjavljeno: 16.03.2015 / 14:25\nWASHINGTON - Vlada Srbije se u okviru aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) obavezala na sprovođenje niza reformskih mera - od rešavanja problema makroekonomskih neravnoteža do reformisanja državnih preduzeća.\nU okviru Memoranduma o ekonomskim i finansijskim merama za period 2015-2017. godine, objavljenom na zvaničnoj internet stranici MMF-a, Vlada Srbije se obavezala na uvođenje niza mera fiskalne konsolidacije koje bi do 2017. trebalo da preokrenu trend rasta javnog duga i koji bi od te godine trebalo da krene stazom pada.\nPrema memorandumu, Vlada je obećala da će do kraja marta izmeniti zakon o zapošljavanju tako da dobijanje socijalne pomoći bude bolje usaglašeno sa konkretnim programima obuke, zatim da će usvojiti plan finansijskog restrukturiranja\nElektroprivrede Srbije (EPS), kao i Program transformacije Poreske uprave za period 2014/2019. godini, na kome radi Ministarstvo finansija.\nI kompanija Železnice Srbije bi do kraja ovog meseca trebalo da bude razdvojena u četiri preduzeća: Železnice AD, preduzeće za prevoz putnika, za prevoz robe i za infrastrukturu. Predviđeno je i da novo preduzeće za prevoz robe više ne dobija državne subvencije, pošto će od januara 2018. godine funkcionisati na čisto komercijalnoj bazi.\nPrema memorandumu, ostaje još 15 dana i do spajanja Puteva Srbije i Koridora Srbije, što će doneti formiranje jedinstvene kompanije sa zadatkom gradnje i održavanja puteva u Srbiji.\nPlanom Vlade se predviđa da do kraja ovog meseca bude usvojen novi zakon o investicijama, koji će zameniti i proširit obim aktuelnog zakonskog rešenja.\nAnaliza sistema javne uprave bi, takođe, trebalo da bude gotova do kraja marta, kako bi se utvrdilo gde su najveći viškovi zaposlenih i gde se može postići najveće poboljšanje efikasnosti.\nZa 1. april 2015. godine, Vlada Srbije najavljuje poskupljenje struje za 15 odsto, preko rasta cena kilovata i uvođenja akcize,\nkao i pronalaženje rešenja za Petrohemiju.\nU maju bi, kako je navela Vlada u Memorandumu, trebalo da bude doneta odluka o rekonstrukciji i proširenju kapaciteta Aerodroma "Nikola Tesla", dok je za jun predviđeno usvajanje novog zakona o inspekcijskom nadzoru zarad smanjenja sive ekonomije i korupcije.\nU junu bi glavna vest trebalo da bude zakon o zaradama državnih službenika (o platnim razredima), koji bi tada trebalo da se nađe pre Narodnom skupštinom i da bude usvojen do sredine oktobra, a da stupi na snagu od januara 2016. godine uz određeni tranzicioni period.\nJun mesec je, takođe, rok u kojem država treba da formira sveobuhvatan registar zaposlenih u javnom sektoru, uključujući i lokalni nivo i državna preduzeća. Do juna bi trebalo da bude i promenjen zakon o javno-privatnim partnerstvima, kao i da bude izmenjen zakon o rokovima plaćanja. Za jun je najavljeno i donošenje sveobuhvatne strategije za rešenje rizičnih kredita u bankama.\nMesec septembar je rok da Vlada Srbije završi sa "dijagnostikovanjem" svih banaka u Srbiji, kako bi se utvrdilo da li negde postoji slabost u finansijskom sektoru, ali i mesec kada bi srpske vlasti trebalo da usvoje plan korporativnog i finansijskog restrukturiranja Železnice, koji će pripremiti u saradnji sa Svetskom bankom, Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD), Evropskom unijom i konsultantima.\nZadatak Vlade za oktobar mesec je da Srbijagas dobije plan finansijskog restrukturiranja, kao i rok da se završi detaljna analiza svih ušteda koje se mogu postići restrukturiranjem javne uprave. Za poslednji mesec ove godine, Vlada je predvidela uvođenje takse za korišćenje infrastrukture Železnice Srbije, zatim predstavljanje planova za racionalizaciju Fonda za razvoj i agencija AOFI i SIEPA, kao i pravni okvir za konverziju prava korišćenja u pravo svojine.\nMemorandumom je predviđeno i da u toku ove godine počne i privatizacija Telekoma Srbije, s tim što rokovi nisu definisani.\nTagovi: Vlada Srbije, MMF, Međunarodni monetarni fond, fiskalna konsolidacija, struja, Aerodrom Nikola Tesla


Džihadisti zauzeli vojnu bazu u Siriji - Vijesti.me\nDVA DANA BORBE\nDžihadisti zauzeli vojnu bazu u Siriji\nDan ranije su borci Nusra Fronta i drugih pobunjeničkih grupacija zauzeli sedam kontrolnih tačaka oko baze Vadi Deif i obližne baze Hamidijeh, koje su držale zvanične sirijske snage\nPripadnici Fronta al Nusra\nPripadnici džihadističke organizacije Nusra Front su poslije dva dana borbi zauzeli bazu sirijske vojske u provinciji Idlib, na sjeverozapadu te zemlje, saopštila je Sirijska opservatorija za ljudska prava.\nU saopštenju te organizacije sa sjedištem u Londonu i aktiviste iz Idliba Mohameda al-Sajida se navodi da su članovi Nusra Fronta, grupe povezane sa Al Kaidom, jutros zauzeli bazu Vadi Deif, prenijela je agencija AP.\nDan ranije su borci Nusra Fronta i drugih pobunjeničkih grupacija zauzeli sedam kontrolnih tačaka oko baze Vadi Deif i obližne baze Hamidijeh, koje su držale zvanične sirijske snage.\nOpservatorija je dodala da je samo tokom jučerašnjeg dana u borbama poginulo najmanje 15 sirijskih vojnika i osam džihadista.\nOpservatorija za zaštitu ljudskih prava\nkakve su ovo nakaze. Kad im pogleda coek facu, tek onda shvati koliko zrace inteligencijom...


Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) saopštilo je danas da je osnivač Fondacije "Tijana Jurić" Igor Jurić napustio sastanak na kome je trebalo da razgovara o modalitetima uvodjenja Amber alert sistema u Srbiji.\nBetaMaj 12, 2021\nMUP je naveo da je Jurić sastanak napustio nakon izlaganja zakonske zastupnice Fondacije “Tijana Jurić” Maje Atanasković na početku sastanka o tome kako bi budući Amber alert trebalo da izgleda, kada je Jurić rekao da je očekivao ozbiljnost koju je trebalo, prema njegovom vidjenju, da označi prisustvo ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina.\n“Verujemo da gospodin Jurić ovom problemu pristupa ozbiljno i da mu je namera da sistem bude uveden za dobrobit sve naše dece, ali ne možemo da ne primetimo da je njegovo ponašanje u najmanju ruku iznenadjujuće”, navode iz MUP-a.\nNa tom sastanku, koji je naložio ministar unutrašnjih poslova, bili su prisutni predstavnici svih linija rada Ministarstva koji su uključeni u tu problematiku – državni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova Bojan Jocić, šef Odseka za potrage Uprave kriminalističke policije Zoran Vuković, šef Odseka za maloletničku delinkvenciju Uprave kriminalističke policije Olivera Zečević, predstavnici Sekretarijata Ministarstva unutrašnjih poslova, kao i Sektora za medjunarodnu saradnju, evropske poslove i planiranje.\n“Od nekoga ko se zalaže, barem deklarativno, reklo bi se za profesionalizam, očekujemo da mu mišljenje i znanje profesionalaca koji se godinama unazad bave ovim poslom bude važnije od prisustva ministra na sastanku”, ocenili su iz Ministarstva.\nDodali su da je Ministarstvo unutrašnjih poslova u kontaktu i saradjuje sa Fondacijom Amber alert Evrope, sa kojom vodi intenzivne razgovore o modalitetima uvodjenja tog sistema u Srbiju, uz poštovanje domaćeg pozitivnog zakonodavstva.


Nedimović: Poljoprivrednicima isplaćen prvi novac iz evropskih fondova - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nNedimović: Poljoprivrednicima isplaćen prvi novac iz evropskih fondova\nDatum kreiranja utorak, 14 maj 2019 18:03\nMinistar Branislav Nedimović se u okviru sajamskih aktivnosti na 86. sajmu poljoprivrede sastao sa zamenicom šefa Delegacije EU u Srbiji Matejom Norčić Stacmar.\nTom prilikom Nedimović se zahvalio na podršci Srbiji na njenom putu ka članstvu u EU, posebno u sektoru poljoprivrede, i to u sva tri poglavlja - poljoprivredne politike, bezebnosti hrane i ribarstva. Podsetio je da je u toku realizacija IPARD projekta, da je 736 aplikacija u postupku, kao i da je počela isplata prvog evropskog novca poljoprivrednicima.\n- To je prvi evropski novac koji je isplaćen direktno na ruke poljoprivrednicima u Srbiji. To je jako važno u poljoprivredi i to je jedan simbolički gest koji oslikava odnose Srbije i Evropske unije, rekao je Nedimović.\nIdeja je, kako je rekao ministar, da postanemo potpuno kompatibilni s regulativom Evropske unije u sektoru bezbednosti hrane, jer je to najsavremenije i najkompletnije tržište hrane na svetu.\n- Ako imate tako uređen sistem, onda možete da trgujete s bilo kim na ovoj planeti, istakao je ministar Nedimović i najavio da će za tri meseca biti akreditovana laboratorija za bezbednost hrane, kao i da je oprema već nabavljena i angažovan stručni kadar koji će u njoj raditi, čime će laboratorija biti potpuno u funkciji.\nZamenica šefa Delegacije EU u Srbiji Mateja Norčić Stacmar navela je da je Srbija u 2018. ostvarila izvoz na tržište EU vredan 1,3 milijarde evra i da je to pokazatelj puta Srbije ka Evropskoj uniji.\nNorčić Stacmar je navela da Delegacija EU pomaže Srbiji, ne samo u pogledu propisa i standarda već i u modernizaciji poljoprivrede i prerađivačke industrije. Jedan od načina pomoći u tom smislu je i IPARD projekat, kao instrument za razvoj ruralnog turizma.\n- Tu nije samo novac u pitanju, već kroz projekat ''EU za tebe'' dajemo mehanizaciju, konkretno 15 traktora biće dodeljeno, potom kombajni, tresači višanja. Reč je o 175.000.00 evra bespovratnih sredstava za male poljoprivrednike, a na vama je da odredite kojom brzinom ćete raditi, onako kako ste sami sebi zadali i kako se od vas to očekuje, podsetila je Norčić Stacmar i napomenula da je više od dve trećine srpskih proizvoda plasirano na tržište EU i na CEFTA tržište.\nZahvaljujući uvođenju evropskih propisa u oblasti zaštite bezbednosti hrane, kako je rekla zamenica šefa delegacije EU u Srbiji, veća je mogućnost da poljoprivredni proizvodi budu plasirani na tržište EU i da budu konkurentniji. Takođe, podsetila je da je Srbija već dobila 100.000.000 evra za razvoj poljoprivrede, te pohvalila trgovinsku razmenu između EU i Srbije.


Izrael spreman da doprinese razvoju zdrastvenog sistema Crne Gore - CdM\nMinistar zdravlja Dragoslav Šćekić razgovarao je juče sa nerezidentnim ambasadorom Izraela u Crnoj Gori Jahelom Vilanom, i tom prilikom je iskazana spremnost da se kvalitetna saradanja u oblasti zdravstva dvije zemlje i u narednom periodu nastavi, kroz realizaciiju konkretnih aktivnosti, koje će osnažiti crnogorski zdravstveni sistem.\nVilan je poželio ministru Šćekiću uspjeh u radu i naglasio da je Izrael spreman da doprinese razvoju sistema zdravstva u Crnoj Gori.\nOn je kazao da je potrebno da se utvrde zajednička polja djelovanja između dvije države, ističući da je zdravlje, svakako jedno od njih.\nAmbasador je dodao da izraelski zdravstveni sistem, koji je u doba pandemije, kako je naveo, dokazano bio jedan od najboljih, može pomoći crnogorskom zdravstvu, kako kroz stručno usavršavanje naših ljekara, tako i nabavkom medicinske opreme i primjenom savemenih metodologija prilikom operativnih procedura.\n„Pandemija je bila upozorenje za cijeli svijet, pa i za naš zdravstveni sistem, jer smo u takvim vanrednim okolnostima prepoznali određene nedostatke i potrebe sistema. Iz ove situacije pokušaćemo da izvučemo pouke kako bi u budućnosti mogli pravovremeno i na pravi način da reagujemo na moguće zdravstvene izazove. Ono što se iskristalisalo kao neophodno je obnoviti infrastrukturu, kroz rekonstrukciju postojećih i izgradnju predviđenih objekata, zatim zaustavljanje odliva medicinskog kadra, kao i stručno osposobljavanje i edukacija zdravstvenih radnika u segmentima gdje je potrebno, kako bi uz dokazane kadrove postali interesantni i za širi region, ne samo za Crnu Goru. Želimo da angažujemo najbolje doktore, koji bi pružali našim pacijentima najkvalitetnije zdravstvene usluge i istovremeno edukovali naše ljekare“, kazao je Šćekić.\nPored toga, prema njegovim riječima, za unapređenje zdravstvenog sistema veoma je značajno jačanje tehnološko tehničkih kapaciteta, kao i digitalizacija zdravstvenog sistema, kao logistika za uvezivanje svih segmenata u sistemu. U tom smislu, istakao je Šćekić, od velikog značaja biće upravo pomoć i iskustvo Izraela u oblasti zdravstva.\nTagsCrna Gora Dragoslav Šćekić Izrael zdrastveni sistem


U Doljevcu bez maturske večeri, ekskurzije do 31.avgusta – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti U Doljevcu bez maturske večeri, ekskurzije do 31.avgusta\nĐačke ekskurzije i nastavu u prirodi škole mogu da realizuju od 1. juna do 31. avgusta, poručio je juče ministar prosvete Mladen Šarčević. Ekskurzije učenika završnih razreda srednje škole ne mogu biti organizovane u inostranstvu, već ekskurzija mora biti na teritoriji Srbije. Prema rečima direktora doljevačke osmoletke Gorana Ilića u toku sledeće nedelje imaće konkretne informacije, a u dogovoru sa roditeljima, da li će ekskurzije biti realizovane u julu ili avgustu.\nŠkolama je upućen dopis, a one mogu da se opredele za neku od opcija – da se putovanje realizuje, da zamene putovanje za vaučer ili da uzmu novac, s tim što za to postoji određeni vremenski rok. Maturanti koji imaju predviđena putovanja za inostranstvo moraće da ih zamene za neku destinaciju u Srbiji. Organizovanje ekskurzija biće lakše za mlađu decu, jer nemaju obavezu naknadnog odgovaranja za ocene niti polaganja nekih ispita.\nIlić dodaje da je organizovanje ekskurzija u junu teško izvodljivo, jer maturanti imaju probu male mature, pa malu maturu, a za to je potreban veliki angažman nastavnog kadra koji je opet zadužen i da vodi decu na ekskurzije.\nMatursko veče za učenike osmog razreda doljevačke Osnovne škole „Vuk Karadžić“ neće biti organizovano, rekao je Ilić, iako su škole u Srbiji dobile odobrenje resornog ministarstva da mogu da organizuju matursko veče.


Zašto Hrvatima smeta bunjevački jezik u Vojvodini? - Sputnjik Srbija\n02:07 23 Septembar 2020\nZašto Hrvatima smeta bunjevački jezik u Vojvodini?\n17:08 28.02.2018 (osveženo 17:12 28.02.2018) Preuzmite kraći link\nPredsednica Bunjevačkog nacionalnog saveta (BNS) dr Suzana Kujundžić Ostojić rekla je za Tanjug da ne razume kako samo hrvatskoj nacionalnoj manjini, od ukupno 21 manjinske zajednice u Srbiji, smeta to što je završen rad na standardu bunjevačkog jezika.\n„Hrvatska manjina ima svoj jezik, a mi svoj maternji jezik, svako treba da radi na svom jeziku“, istakla Ostojićeva, koja je jedan od autora standarda, komentarišući to što su se vodeći ljudi hrvatske nacionalne manjine u Srbiji usprotivili standardizaciji bunjevačkog jezika smatrajući da je reč o „otimanju od hrvatske kulturne baštine“.\nPredsednica BNS konstatovala je „sa žaljenjem“ da se takve izjave daju.\n„Kako hrvatskoj manjini smeta to što Bunjevci rade“, upitala je ona, navodeći da „imamo svoj maternji jezik i trudimo se da dođemo na najviše lingvističke nivoe“.\n„O našem jeziku treba samo mi da se brinemo i da ga unapređujemo, ne drugi“, rekla je Kujundžić Ostojićeva, zaključivši u izjavi Tanjugu da svako treba da radi na svom jeziku.\nBunjevački nacionalni savet zastupa oko 16.000 vojvođanskih Bunjevaca.\nJahači apokalipse novoštokavske ikavice\nBNS je saopštio da je okončan rad na „standardu bunjevačkog jezika“, i da se po njemu već pišu i štampaju udžbenici za učenike osnovnih škola koji izučavaju predmet „Bunjevački govor s elementima nacionalne kulture“.\nNa to su reagovali predsednik Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini i književnik Tomislav Žigmanov koji je rekao da je javnost ponovo imala priliku da vidi „kako poslednji jahači apokalipse novoštokavske ikavice čine sramotne korake koji vode njenom, nadam se ne i trajnom, kompromitovanju“.\nOštro je reagovao i predsednik Hrvatskog nacionalnog veća Slaven Bačić koji smatra da je reč o političkom projektu i „koji ne bi mogao da bude realizovan bez podrške države, odnosno nekih njenih tela, pojedinih stranaka i srpskih medija“.