apr 01 2019\t/\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović potpisala je prilikom nedavne posete Pančevu sporazum sa predstavnicima grada o izgradnji kosmodroma na Jabučkom putu.\nSporazum je upućen na ratifikaciju Skupštini grada, koja se održava 5. aprila, nakon čega će se pristupiti polaganju kamena temeljca.\n"Ovo je preduslov za bratimljenje Pančeva i grada Nabiru na planeti Ninurta", istakla je Mihajlović i dodaje da je ova investicja od straškog značaja kako za Pančevo tako i za Republiku Srbiju.\n- Smatramo da Pančevo zaslužuje jedan objekat od stateškog značaja, kao što je izgradnja kosmodroma. Na taj način ćemo uspostaviti direktnu saradnju sa gradom Nabiru i otvaramo vrata potencijalnim investitorima koji će iskoristiti sve potencijalne „severne industrijske zone“, rekla je Mihajlović.\nGradska menadžerka Maja Vitman smatra da, pored navedenog, investicija ima i turistički značaj:\n- Poznato je da je u Pančevu prvi međunarodni noćni let u svetu, na relaciji Pariz-Pančevo-Bukurešt ostvaren davne 1922 godine. Pančevo zaslužuje da postane prvi grad u regionu koji će imati kosmodrom. Verujemo da će ta investicija privući dosta turista koji će doprineti boljoj ekonomskoj situaciji u gradu – kazala je Vitman.\nInvesticija izgradnje kosmodroma pančevce ća koštati 15 milijardi evra a sredstva biće obezbeđena rebalansom gradskog budžeta.\nUkoliko odbornici daju pozitivno mišljenje na ovaj sporazum, izgradnja kosmodroma bi trebalo da počne krajem 2219 godine.\nMore in this category: « Od 01. septembra "Socijal", "Ekonomik" i "Biznis" klasa u autobusima ATP-a ODLOŽENA SEDNICA SKUPŠTINE zbog podmetnutog šampona »


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | Projekat o saradnji za unapređenje prakse javnih nabavki\n1. aprila 2016. Projekat o saradnji za unapređenje prakse javnih nabavki\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka državne uprave i lokalne samouprave dr Kori Udovički potpisala je sa predsednicom Republičke komisije za zaštitu u postupcima javnih nabavki Hanom Hukić Projekat o tehničkoj saradnji čiji je cilj unapređenje prakse javnih nabavki u Srbiji. Projekat je rezultat Memoranduma o razumevanju o saradnji o unapređenju procesa javnih nabavki koji je potpisan između Ministarstva i Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) još 2012. godine.\nUdovički je tom prilikom rekla da od efikasnosti procesa javnih nabavki zavisi privredni razvoj. „Koliko država doprinosi privrednom razvoju i razvoju privatnog sektora kroz investicije i obrazovanje, toliko doprinosi i kroz javne nabavke, ukoliko ih radi etički i profesionalno i znalački, a pogotovo u Srbiji je jako važno da smo u stanju da zaštitimo mala i srednja preduzeća kao ponuđače jer to je ono što će da nosi privredni rast i zapošljavanje u Srbiji“.\nOna je rekla da je Memorandum o razumevanju o saradnji o unapređenju procesa javnih nabavki potpisan sa EBRD još 2012. godine. „Sada je ova saradnja deo šireg memoranduma o razumevenju između EBRD i vlade koji se uopšte bavi podsticanjem investicione klime i boljim upravljanjem“, rekla je Udovički.\nHukićeva je iskazala zadovoljstvo što je republička komisija prepoznata kao značajan činilac u sistemu javnih nabavki Srbije. Ona je navela da komisija na godišnjem nivou donese odluke po žalbama u postupcima procenjene vrednosti preko milijardu evra. „Jasno je koliki je naš uticaj u procesu javnih nabavki i time uticaj na tržište i celokupkupnu privrednu aktivnost“, rekla je Hukić.\nDirektor Evropske banke za obnovu i razvoj u Srbiji Danijel Berg rekao je da je važno da postoji jasan, predvidiv i transparentan, odgovoran proces javnih nabavki. On je zahvalio Vladi Ujedinjenog Kraljevstva na tome što je obezbedila sredstava da bi mogao da se finansira nastavak saradnje. „Radićemo zajedno sa ministarstvom da se unapredi proces i stvore studije najboljih slučajeva koje bi mogle da se primenjuju. Potom ćemo raditi sa komisijom kako bi se revidirali slučajevi i da bi procesi bili jasni i transparentni“, rekao je Berg.\nPredstavnica Ambasade Velike Britanije u Srbiji Trejsi Galager rekla je da se nada da će doprinos koji daje ovaj projekat osetiti građani Srbije. „Svi projekti koji podržavamo kroz Fond za dobru upravu imaju za cilj da pomognu Srbiji na putu ka EU, da bude što efikasnija i bolja“, rekla je ona i dodala da je projekat koji podržava Vlada Velike Britanije vredan 250.000 funti. „Sitemi javnih nabavki vrlo su bitni i igraju vrlo bitnu ulogu u kreiranju efikasnog korišćenja javnih fondova i dopriniose javnom upravljanju, kreiranju jačih kapaciteta i jačanju samog odnosa javnosti prema institucijama koje te javne nabavke i sprovode“, rekla je Galager.


Novi program prekogranične saradnje CG, Hrvatske i BiH\nProgramom prekogranične saradnje Hrvatska - Bosna i Hercegovina - Crna Gora 2014-2020, čiji ukupni budžet iznosi 67,2 miliona EUR, unaprijediće kvalitet socijalnih i zdravstvenih usluga, doprinijeće očuvanju prirode i unapređenju energetske efikasnosti, kao i razvoju turizma\nDa će programom prekogranične saradnje Hrvatska - Bosna i Hercegovina - Crna Gora biti unaprijeđen kvalitet socijalnih i zdravstvenih usluga, da će biti očuvana priroda i unapređena energetske efikasnost, saopšteno je danas u Podgorici na svečanoj konferenciji povodom početka sprovođenja projekata izabranih za finansiranje u okviru IPA programa prekogranične saradnje Hrvatska - Bosna i Hercegovina - Crna Gora 2014-2020.\nMinistar evropskih poslova, Aleksandar Andrija Pejović, podsjetio je da se programom nastavlja uspješna saradnja uspostavljena u okviru prethodne finansijske perspektive kroz bilateralne programe Hrvatska – Crna Gora i Bosna i Hercegovina – Crna Gora, kada su u okviru 53 realizovana projekta, postavljene platforme za dugoročnu kulturnu i ekonomsku saradnju, kao i saradnju u zaštiti životne sredine.\n„Novim Programom, čiji ukupni budžet iznosi 67,2 miliona EUR, korisnici su dobili priliku da realizacijom zajedničkih aktivnosti doprinesu daljem razvoju programske oblasti kroz unapređenje kvaliteta socijalnih i zdravstvenih usluga, očuvanje prirode i unapređenje energetske efikasnosti, razvoj turizma i podsticanje konkurentnosti“, rekao je Pejović.\nOn je naglasio da je prvi poziv za dostavljanje predloga projekata, za koji je opredijeljeno 25 miliona EUR, ukazao na veliko interesovanje partnera iz tri države učesnice, kao i da crnogorski partneri učestvuju u deset projekata, ukupne vrijednosti 11 miliona EUR.\nMinistrica regionalnog razvoja i evropskih fondova Hrvatske, Gabrijela Žalac je istakla zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom s Crnom Gorom u okviru bilateralnog programa prekogranične saradnje, baš kao što je pomoćnica direktora Direkcije za evropske integracije Bosne i Hercegovine, Zara Halilović istakla da današnja konferencija predstavlja krunu dosadašnjeg rada i tijesne saradnje tri države na svim nivoima.\nŽalac je, ukazujući na značaj programa prekogranične saradnje za jačanje bilateralnih odnosa, poručila da će Hrvatska, kao država članica EU biti značajan partner Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini u pristupnim pregovorima i budućem članstvu u EU.\nŠef Delegacije EU u Podgorici Aivo Orav je čestitao Hrvatskoj, Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini na zajedničkom uspjehu.\n"Prekogranična saradnja značajna je za rješavanje zajedničkih izazova, snaženje ogromnog potencijala pograničnih oblasti, i unapređenje kulturnih, socijalnih i ekonomskih veza lokalnog stanovništva. EU će nastaviti da podržava napore usmjerene na dalji razvoj prekogranične saradnje", rekao je on.\nOrav je istakao da sada postoji 20 odličnih projekata koji će unaprijediti život na prostoru koji se proteže od Zagreba preko Bijeljine do Ulcinja.


Dejan Cukić i Dža ili bu gosti emisije Jelen Top 10 - Rock SvirkeRock Svirke\nGost nove emisije Jelen Top 10 biće muzičar i novinar Dejan Cukić, kao i grupa Dža ili bu.\nJedan od povoda za gostovanje je novi spot za pesmu “Prava Ljubav”, kojim Cukić sa svojim bendom Spori ritam najavljuje predstojeću kompilaciju hitova Priče o ljubavi. Kroz razgovor sa Jugoslavom Pantelićem, poznati muzičar prisetiće se svojih početaka u grupama Bulevar i Bajaga i Instruktori, nastupa na ovogodišnjem Beer Festu, kao i nedavnog koncerta „Dan D“, posvećenog kolegi Milanu Delčiću Delči, na kojem se našao u ulozi voditelja, ali i izvođača. Saznaćete i šta je Cukić rekao o radu na novom spotu, novim pesmama, kompilaciji kojom će obeležiti dvadeset pet godina rada na muzičkoj sceni.\nI drugi ovonedeljni gosti grupa Dža ili bu, u emisiju dolaze povodom izlaska novog spota za pesmu „Gole istine“. Bend Dža ili bu objavio je nedavno dugo očekivani album Kukovo leto, a kako sami članovi benda napominju, njihov novi, šesti studijski album najviše muzički podseća na Strašni Sud iz 1996. godine. Izdavanju albuma krajem prošle godine prethodila je online kompilacija najvećih hitova Dobre stvari, a bend je tokom prošle godine obeležio i 25 godina postojanja turnejom koja je obuhvatila preko 40 gradova širom regiona. Ta turneja se nastavila i tokom ovog leta učešćem na mnogobrojnim festivalima. Utiske sa nedavnih svirki ali i planove za predstojeće podeliće frontmen benda Nebojša Simeunović Sabljar kroz razgovor u studiju.\nKao i svake nedelje, tu je i nova Jelen Top 10 lista, pa pogledajte kako su se ove nedelje plasirali aktuelni hitovi domaće rok scene.\nRTS1, nedelja, 23.40h


„Bez Jugoslavije ne bi bilo Makedonije“\nIzjave premijera Severne Makedonije Zorana Zaeva o ulozi Jugoslavije u odnosima njegove zemlje sa Bugarskom izazvale su reakcije u glavnom gradu bivše Jugoslavije, Beogradu.\nZoran Zaev, želeći da uveri Bugarsku koja blokira početak pregovora njegove zemlje sa EU, izrazio je stav koji je izazvao nezadovoljstvo mnogih u Srbiji, ali i u regionu.\n„Jugoslavija je bila ta koja je razdvojila Bugare i Makedonce“, tvrdio je Zaev, dok su srpski istoričari odgovorili da bi, da je to slučaj, Severna Makedonija rešila svoje probleme jednostavnim ukidanjem svoje državnosti i pridruživanjem Bugarskoj.\nDrugim rečima, Zaev brutalno falsifikuje istoriju i činjenicu da sada ne bi bilo Makedonaca da nije bilo Jugoslavije.\nOva izjava nije došla neočekivano, jer je jasno da je reč o političkoj taktici i da Zaev ovom izjavom pokušava da umilostivi bugarske tvrdilinijaše, jer je ta susedna zemlja nedavno stavila veto u kontekstu pregovora EU sa Severnom Makedonijom.\nBugarski veto na početku pristupnih pregovora korišten je jer je, kako kažu tvrdolinijaši, Severna Makedonija prekršila sporazum iz 2017. godine i nije prepoznala njihovu zajedničku istoriju i jezičke sličnosti. Dve zemlje su se takođe sukobile oko „potraživanja“ heroja iz osmanskog doba Gocea Delčeva.\nPokušavajući da nađe rešenje za ćorsokak, Zaev je odlučio da se pretvara da je loš student gluv za istoriju.\n„Bugarska i Severna Makedonija nemaju drugačiju istoriju, već zajedničku, i da je Goce Delčev revolucionar i za Bugare i za Makedonce koji su se borili za Slobodnu Makedoniju i region Trakije. Nasledili smo period koji nije išao u prilog našem prijateljstvu. Jugoslavija nas je razdvojila. Ako ne prepoznamo istorijske slabosti, ne možemo graditi budućnost“, rekao je Zaev, pokrećući „lavinu“ reakcija.\nOva tvrdnja nije prošla nezapaženo i izazvala je posebno nezadovoljstvo onih koji proučavaju i tumače istorijske činjenice i podatke. Jedan od njih je istoričar i član Naprednog kluba Čedomir Antić, koji je za „Blic“ rekao da je to izjavila politika, a ne istorija.\n„Ovo nije izjava zasnovana na istoriji, već na političkim motivima, na želji da se opravdaju bugarske nacionalističke fantazije, koje sprečavaju Severnu Makedoniju da sledi put integracije u EU. Da je to tako, onda je Severna Makedonija rešila svoje probleme, trebalo bi da ukine svoju državnost i pridruži se Bugarskoj“, ironično je rekao Antić.\nDodao je da je Jugoslavija Severnoj Makedoniji ponudila posebnu nacionalnost, regionalnu autonomiju, koju su već stekli Vardarskom banovinom, a zatim joj dozvolila da uspostavi narodnu demokratiju i nezavisnost bez ijednog ispaljenog metka.\n„Bugarska nikada nije ponudila ništa više od statusa najzapadnije provincije Bugarskog carstva. Kada je reč o istorijskim događajima, istina je da tokom srednjeg veka Sloveni Makedonije nisu uspeli da uspostave svoju državu, da su prvo postali deo Bugarskog carstva, ali je takođe tačno da je posle više od sto godina deo srpskog kraljevstva i srpskog carstva. A takođe je tačno da je u 19. veku u Makedoniji bilo mnogo više Slovena koji su se osećali Bugarima nego Srbima, ali i da se gotovo niko nije osećao Makedoncem. To je otkriće 20. veka, primetio je Antić.\n„Od Makedonaca ne bi bilo ništa da Bugari nisu napali Srbiju 1912. godine i da su okupirali veći deo Makedonije, a Srbi samo sever i zapad. Ili bi to bilo na nivou zelenih Krajišnika među Bosancima. Dakle, bilo bi ih vrlo malo“, primetio je Antić.\nKada se uporede sve istorijske činjenice, izjava Zaeva više nije stvar politike ili istorije, već stvar zdravog razuma, primećuje istoričar Dejan Ristić za „Blic“.\n„Ovi navodi su uglavnom na drugoj strani od zdravog razuma, oni negiraju istorijske činjenice. To nije korelacija, već brutalno falsifikovanje istorije“, tvrdio je Ristić.\nDo kraja Drugog svetskog rata, kaže on, Bugarska je bila vrlo aktivna na strani nacističke Nemačke i fašističke Italije.\n„Činjenica da je to bila jedna od država sa čije je teritorije Kraljevina Jugoslavija napadnuta 6. aprila 1941. godine takođe svedoči o ovoj „aktivnosti“. Istovremeno, Bugarska je zauzela značajan deo teritorije Kraljevine Jugoslavije, gde je izvršila masovne i sistematske odmazde protiv civila, o čemu svedoče mnoga mesta pogubljenja“, rekao je Ristić.\nTakođe navodi da u Drugom svetskom ratu nije postojala makedonska vojska, već Narodnooslobodilačka vojska Jugoslavije, čiji su pripadnici oslobodili čitavu teritoriju zemlje, uključujući i region današnje Severne Makedonije.\n„Prema tome, izjava je ne samo neosnovana, već i veoma štetna jer dolazi od najvišeg vladinog zvaničnika“, ističe Ristić.\nSuprotno ovoj neodgovornoj izjavi, Ristić veruje da se okruženje Federalne Narodne Republike Jugoslavije aktiviralo i sistematski podržalo potvrđivanje nacionalnog identiteta Makedonije.\n„Stoga bi današnji Makedonci, pre svega, trebalo da budu zahvalni Jugoslaviji, a nikako Bugarskoj, koja je dugo vremena činila napore da negira sve Makedonce. Sa stanovišta istorijske nauke, izjava je potpuno suprotna istorijskim činjenicama, a sa ljudske tačke izuzetno je štetna i sramotna“.\nPolitički analitičar i bivši poslanik Đorđe Vukadinović kaže da ga je izjava Zaeva iznenadila, ali takođe veruje da neće imati željeni efekat. Već je prokomentarisao ovo falsifikovanje priče na Tviteru, rečima: „Moj Zorane“.\n“Bez ove loše Jugoslavije, koja vas je, kako sada čujemo, „odvajala“ od Bugarske, ne bi bilo ni „Severne“ Makedonije, ni makedonskog naroda, ni makedonskog jezika (sa ili bez navodnika), napisao je Vukadinović.\nOn je za „Blic“ rekao da Zaevova izjava nije samo istorijski besmislena, već i politički štetna i da neće imati rezultat na koji je Zaev ciljao.\n„Njegova politika je bila u bezizlaznoj situaciji nakon što su beneficije izgubljene nakon sporazuma sa Grčkom i bolnih ustupaka. Brisel i njegov partner u EU ovo nisu dovoljno ocenili; dobio je samo tapšanje po leđima. Promenio je ime države, uklonio natpis sa autoputa i aerodroma i dobio novi šamar u vidu ucene iz Bugarske. Sada, pošto je progutao jednu žabu koja je imala veze sa Grčkom, mora da proguta drugu, koja se tiče Bugarske, tako da se neće činiti da je prvu progutao u bescenje“, tvrdi Vukadinović.\nKako naglašava, „tokom crne i pocrnele Jugoslavije i u njenim granicama Makedonci su uzeli svoje ime, jezik i državu, a van granica ove Jugoslavije danas se ne spominje Makedonija“ ./ ibna


Jelačić: "Pokušaćemo da poremetimo Partizan" - Sportske.net\nJelačić: "Pokušaćemo da poremetimo Partizan"\nŠef stručnog štaba debitanta u Superligi Spasoje Jelačić poručio je da će Bačka pokušati da "poremeti Partizan" u prvom prvenstvenom kolu.\nLAKRDIJA - Tri superligaša domaćini na "Karađorđu"!Ništa od zamene domaćinstva - Bačka čeka Partizan na 'Karađorđu'!Potresi u Bačkoj - Debitant zbog reflektora istupa iz Superlige?Zvezdin golman pozajmljen debitantu u SuperligiBačka pisala Partizanu i Javoru, traži zamenu domaćinstva\nTrener fudbalera Bačke iz Bačke Palanke Spasoje Jelačić rekao je da je Partizan favorit u utakmici Superlige Srbije, ali je dodao da će njegova ekipa dati sve od sebe da poremeti crno-bele.\n"U prvom prvenstvenom kolu očekuje nas izuzetno teška utakmica. Međutim, mi smo u predhodnih godinu dana pravili rezultat i davali svoj maksimum da bismo došli do ovakvih utakmica i ovakvog spektakla", rekao je Jelačić, objavljeno je na sajtu kluba.\nUtakmica prvog kola Superlige Srbije između Bačke i Partizana igra se u nedelju u Novom Sadu.\n"Pričati nešto o ekipi Partizana, jednom od najboljih klubova u državi, mislim da je suvišno. Naravno da je u ovom 1. kolu Partizan veliki favorit, ali mi ćemo učiniti sve da probamo da ih poremetimo i da svojim nekim maksimalnim zalaganjem i trudom probamo da prezentujemo sve ovo što smo do sada uradili", rekao je on.\nPartizan je u četvrtak doživeo težak udarac pošto je eliminisan iz Evrope tako da je to još jedan od aduta debitanta u Superligi.\n"Da li će to biti dovoljno za neki pozitivan rezultat i rezultatsko iznenađenje protiv Partizana videćemo posle 90 minuta. Ono što iskreno mogu da kažem je da će moja ekipa i kompletan pogon fudbalskog kluba Bačka dati svoj maksimum na utakmici protiv Partizana", dodao je Jelačić.\nOn je pozvao navijače da dođu u što većem broju u Novi Sad.\n"Ovom prilikom želim da pozovem sve ljubitelje našeg kluba i sve žitelje Bačke Palanke da dodju u što većem broju u Novi Sad da nas bodre i da nam daju maksimalnu podršku u našoj prvoj, istorijskoj utakmici u Superligi Srbije", rekao je Jelačić.\nUtakmica Bačka - Partizan igra se u nedelju od 19.00 na stadionu "Karađorđe".


Protestnim skupom u Gračanici obeležen dan nestalih | Radio Kosovska Mitrovica\nProtestnim skupom u Gračanici obeležen dan nestalih\n30. August, 2016 14:36 |\nNa protestnom skupu Udruženja članova porodica kidnapovanih i nestalih na Kosovu i Metohiji, održanom danas u Gračanici, još jednom je izraženo nezadovoljstvo činjenicom da se o sudbini njihovih najmilijih još uvek ne zna ništa i pored brojnih dokaza i činjenica na koje su, kako su kazali, mnogo puta ukazivali i međunardnoj misiji i predstavnicima kosovskih institucija.\nPredsednik Udruženja porodica nestalih Milorad Trifunović, zamerio je nadležnima što se, kako je kazao, ne preduzima ništa na lokacijama gde bi mogli biti posmrtni ostaci kidnapovanih Srba.\n„Ukazivali smo na Belaćevac, Volujak i još drugih lokacija, ali poslednjih pet godina se ne pokreće iskopavanje na ovim lokacijama pod raznim izgovorima. Boli i činjenica da kada Albanci ukažu na portu hrama Svetog Spasa u Prištini kao potencijalnu masovnu grobnicu albanaca, tamo se odmah počinje neosnovano iskopavanje, a kada mi insistiramo na lokacijama za koje imamo i svedoke, kosovske vlasti ne čine ništa i za to uvek imaju izgovor“.Zamenik kosovskog premijera Branimir Stojanović kaže da je ogorčenje porodica kidnapovanih opravdano.\n„I suviše dugo traje izgovaranje i neodređeno odgovaranje na jednostavan upit gde su ovi ljudi i na jednostavno insistiranje da se pokaže iskrena želja i volja da se rasvetle sudbine kidnapovanih i nestalih. To je elementarno ljudsko pravo i humanitarno pitanje, da ljudi saznaju šta se desilo sa njihovim najmilijima. Ovo pitanje je na žalost vrlo često predmet politizacije,što nije dobro ni za jednu stranu“, rekao je Stojanović.\nSa protestnog skupa upućen je i zahtev pregovaračkim timovima Beograda i Prištine da se pitanje nestalih stavi na dnevni red pregovora u Briselu.\nNa Kosovu i Metohiji još uvek nije rasvetljena sudbina više od 570 nestalih Srba i nealbanaca.


Od izveštača „Žurnala” Budimpešta – Sva prava na greške su iskorišćena. Poraz od Mađara i remi sa Hrvatima su srpske vaterpoliste stavili u situaciju da u današnjem duelu sa Španijom (16 č) ne smeju da izgube. Pobeda ili remi vode vladajuće prvake Evrope na drugo ili treće mesto u grupi, u zavisnosti od rezultata Hrvata i Mađara koji će, ukoliko budu želeli, moći...\n19.07.2014 u 17:00\nIspuštena važna pobeda\nA sad protiv olimpijskog pobednika\nBudimpešta – Dan između izgubljenog duela sa svetskim prvakom Mađarskom i današnjeg sa olimpijskom šampionom Hrvatskom (16 č, RTS) srpski vaterpolisti su proveli radno. Pre podne nije bilo treninga. Posle jednočasovnog sastanka održan je sada već uobičajeni susret sa novinarima, a posle podne se razrađivala taktika na treningu. Mađari su po rečima selektora...\n15.07.2014 u 14:00\nUbedljivo i protiv Nemaca\nBudimpešta – Umesto kiše velika vrućina. Nije to smetalo Srbiji da zabeleži još jednu pobedu protiv poslovično borbenih i nadahnutih Nemaca. Konačnih 12:7(3:2, 3:1, 3:2, 3:2) su proizvod igre u kojoj je bilo slabosti, ali i odličnih kreacija Nikića, Pijetlovića, Filipovića...\n14.07.2014 u 17:00\nVaterpolisti otputovali na Evropsko prvenstvo\nNaši najbolji vaterpolisti su otputovali u Budimpeštu na Evropsko prvenstvo, gde će braniti zlato osvojeno pre dve godine u Ajndhovenu. Ekipi će se danas pridružiti Duško Pijetlović (Pro Reko, Italija), koji je juče dobio sina. Gojka Pijetlovića (Oradea, Rumunija), Dušana Mandića (Partizan), Živka Gocića (Solnok, Mađarska), Savu Ranđelovića (Crvena zvezda), Miloša Ćuka (Eger, Mađarska),...\n21.06.2014 u 18:00\nDUBAI –Vaterpolisti Srbije odbranili su trofej Svetske lige, pošto su danas u finalu završnog turnira u Dubaiju savladali Mađarsku sa 10:6 (3:2, 4:0, 3:1, 0:3). Selekciji Srbije to je osmi trofej u ovom takmičenju, a četvrti u poslednjih pet godina. Izabranici Dejana Savića do trijumfa su došli zahvaljujući odličnoj igri, pre svega u odbrani, u prve tri četvrtine. O tome svedoči podatak da su...\n19.06.2014 u 19:04\nSrbija u polufinalu Svetske lige u vaterpolu\nDUBAI – Vaterpolo reprezentacija Srbije plasirala se u polufinale završnog turnira Svetske lige u Dubaiju, pošto je danas u meču četvrtfinala pobedila Kanadu sa 16:11 (4:1, 3:3, 2:2, 7:5). Protivnik srpskih vaterpolista za ulazak u finale biće Australija, koja je bila bolja od Brazila sa 14:7. Najefikasniji u timu Dejana Savića bili su Mandić, Filipović i Pijetlović sa po tri gola, Gocić je...\n18.06.2014 u 10:03\nUbedljiv trijumf Srbije protiv Crne Gore, pao i Brazil\nDUBAI – Vaterpolo reprezentacija Srbije pobedila je u Dubaiju u drugom kolu Svetske lige selekciju Crne Gore sa 14:5(4:0, 1:0, 5:1, 4:4). Najefikasniji igrač na meču bio je Dušan Mandić sa pet golova, tri je dao Duško Pijetlović, a dva Filip Filipović. Srbija je pobedila i Brazil u trećem kolu sa 12:4 (3:1, 5:1, 3:1, 1:1) i tako potvrdila prvo mesto u grupi A završnog turnira Svetske lige u...\n16.06.2014 u 20:41\nSvetska liga u vaterpolu: Kinezima puna mreža\nDubai – Uoči starta na takmičenju u Dubaiju i duelu sa Kinom srpski reprezentativci su odradili jednočasovni trening u teretani. To im međutim nije smetalo da rivalu napune mrežu a da je bilo malo više koncentracije u odbrani pobeda je mogla da bude i ubedljivija – 21:9 (6:3, 5:1, 7:3, 3:2). U svakom slučaju, pred izuzetno skromno popunjenim tribinama Hamdan...\n22.10.2019 u 18:01\nRuske bombardere pratili američki, južnokorejski i japanski lovci


Zapravo, oni kreiraju pametne krevete koji u sebi kombinuju moderni dizajn i najnoviju tehnologiju, kako bi promovisali wellness, zabavu i zdravlje na mestu na kom spavamo. Kompanija je predstavila drugu generaciju svog HiBed kreveta sa izobiljem zabavnih pogodnosti, što je posebno relevantno u eri korone, gde smo i dalje, manje-više, vezani za svoje domove.\nHiAm je krevet sa četiri stuba koji je osmislio italijanski arhitekta i dizajner, Fabio Vinela, sa idejom aktiviranja fiziološkog dobrostanja kroz opuštanje. Opremljen je ambijentalnom rasvetom i svetlima za čitanje, audio sistemom, ekranom od 70 inča i 4K projektorom, koji će vam pružiti nenadmašnu zabavu u krevetu.\nTu su takođe i motorizovane baze kreveta, programirane za masaže, kao i difuzor mirisa, koji će dodatno poboljšati vaše okruženje. Ono što je posebno interesantno, sve ove opcije se mogu aktivirati putem prateće iOS aplikacije.\nOvaj novi krevet takođe igra ulogu trenera za san, zahvaljujući svojim ugrađenim IoT senzorima. Krevet sakuplja podatke o vašem snu i okruženju, detektujući bilo koje ambijentalne zvuke koji bi mogli poremetiti vaš san, uz pronalaženje idealne temperature, koja će vam pomoći da postignete optimalni odmor.\nHiAm dizajn je baziran na laganosti i versatilnosti, pa tako nudi brojne izbore finiša i tehničkih sposobnosti, predstavljajući se kao čaura za super bogate. Njegova cena kreće se između 25.000 i 35.000 evra, u zavisnosti od odabrane konfiguracije.


Ko je novi Visoki predstavnik u BiH Kristijan Šmit\nTanjug 28. maja 2021. 11:22\nBON – Bavarac Kristijan Šmit, koji je i zvanično izabran za Visokog predstavnika u BiH, neko je ko se može uzeti za primer uspešnog nemačkog profesionalnog političara posleratnog perioda, piše Dojče vele.\nKako se navodi, ovaj političar Hrišćansko-socijalne unije (CSU) koji će ubuduće svoje vreme provoditi više na Balkanu, nego u svojoj domovini, odrastao je u pekarskoj porodici skromnih finansijskih mogućnosti i uz pomoć stipendije Fondacije „Konrad Adenauer“, bliske demohrišćanima, završio je pravni fakultet.\nNa mestu potpredsednika stranke Šmit je zadužen za spoljnu politiku, ali i za odnose s drugim „narodnim strankama“ u Evropi, a kroz te kontakte Šmit se čvrsto umrežio sa članicama Evropske narodne partije.\nŠmit, važi kao veliki prijatelj Hrvatske, a prošle godine, prilikom zvanične posete Nemačkoj, hrvatski premijer Andrej Plenković, svom kolegi po stranačkim bojama,u Berlinu je uručio „Orden za zasluge Ante Starčević“ za Šmitovo zalaganje u procesu primanja Hrvatske u Evropsku uniju.\nMagazin „Špigel“ vest o imenovanju Kristijana Šmita na mesto Visokog predstavnika u BiH komentariše rečima da bavarski političar nije pred lakim zadatkom, jer kako navodi, 25 godina nakon sklapanja primirja, Bosna i Hercegovina još uvek nije funkcionalna država, a da Srbi i Hrvati u poslednje vreme pokazuju ambicije ka podeli i blokadi.


Hirurg Marinko Lovre i dalje radi u UKC Republike Srpske iako je još u julu 2020. godine pravosnažno osuđen zbog nesavesnog lečenja, i to na zatvorsku kaznu.\nNe samo da pravosnažno osuđeni hirurg radi u UKC Republike Srpske, već zahvaljujući tom “radu” odlaže svoj odlazak na izdržavanje zatvorske kazne uz, naravno, nečiju svesrdnu pomoć, piše Srpskainfo.\nDa neko čuva leđa osuđenom Lovri jasno se vidi i iz odgovora koji smo dobili iz nadležnog suda na pitanje da li je hirurg upućen na izdržavanje zatvorske kazne.\n– Rešenjem Osnovnog suda u Banjaluci od 1. novembra 2021. godine osuđenom Lovre Marinku je odloženo izvršenje kazne zatvora na period od tri meseca, do 1. februara 2022. godine, na osnovu čl. 78. stav 1. tačka 49 ZIKS-a RS, odnosno da osuđeni izvrši određeni posao koji je već započeo, a to je da je kao doktor medicine neophodan u Kovid timu KC Banjaluka – navodi se u odgovoru Osnovnog suda Banjaluka.\nDakle, hirurg osuđen zbog nesavesnog lečenja odlazak u zatvor odlaže zbog rada u kovid timu.\nNije Lovri pomoglo ni što je tražio da mu se kazna od godinu dana zatvora zameni novčanom, što je Okružni sud u Prijedoru odbio još u julu prošle godine.\nKovid UKC RS\n– Okružni sud u Prijedoru je doneo drugostepenu odluku povodom zahteva pravosnažno osuđenog Marinka Lovre, gde je svojim rešenjem odbio kao neosnovanu žalbu osuđenog i njegovih branilaca i potvrdio rešenje Osnovnog suda u Prijedoru – navodilo se u odgovoru okružnog suda portalu Srpskainfo.\nZahtev Lovre da zatvorsku kaznu zameni novčanom je odbijen, jer je hirurg pravosnažno osuđen u julu 2020. godine, odnosno pre izmena Krivičnog zakonika RS, koje su na snagu stupile tek prošle godine, a koje su osuđenicima sa presudama do godine dana zatvora omogućile zamenu zatvorskih kazni novčanim kaznama.\nHirurg Marinko Lovre pravosnažno je osuđen na godinu dana zatvora zbog nesavesnog pružanja lekarske pomoći pacijentkinji S.S, kojoj je tokom operacije izvadio pogrešan organ.\n– Neposredno pre operacije S.S. je uputio na dijagnostički ginekološki pregled, gde je ultrazvukom utvrđeno uredno zdravstveno stanje i prisustvo oba jajnika. Posle toga obavio je operativni zahvat odstranjivanja slepog crijeva, pa je u toku navedene operacije pacijentkinji, pored upaljenog slepog crijeva, bez opravdanog medicinskog razloga odstranio i desni jajnik – navodilo se u presudi.\nObrazloženo je i da Lovre zahvat nije konstatovao u medicinskoj dokumentaciji, niti je o tome obavestio doktora specijalistu ginekologije.\nFoto: M.Kunarac/Avaz.ba / RAS Srbija\nDodaje se da je to pokušao prikriti govoreći pacijentkinji da su se tokom operacije desile komplikacije i da je na desnom jajniku uočio cistu koju je morao ukloniti, te je o ovome informisao i njenog supruga.\nNizom lekarskih pregleda preduzetih nakon ove operacije utvrđeno je potpuno odsustvo desnog jajnika kod S.S, stoji na kraju optužnice koju je protiv Lovre podiglo prijedorsko Okružno javno tužilaštvo.\nPrema nezvaničnim informacijama, odstranjeni organ nije poslan na patohistološku analizu, iako je to bio protokol.\nNakon presude, hirurg Marinko Lovre dobio je otkaz u prijedorskoj Opštoj bolnici, ali je ubrzo dobio novo zaposlenje, i to u UKC Republike Srpske.\nNe samo da su zaposlili osuđenog hirurga, već je UKC RS poslužio Lovri kao sredstvo da traži odlaganje odlaska na izdržavanje zatvorske kazne, pravdajući to da mora pomagati svojim kolegama u borbi protiv pandemije kovida 19.\nOsuđivan i zbog mita\nMarinku Lovri ovo nije bila prva pravosnažna presuda, jer je ranije pravosnažno osuđen zbog primanja mita, i to na novčanu kaznu.\nSin je planirao da ovaj lažni nalaz iskoristi tako što bi tužio policiju Republike Srpske da su ga navodno pretukli. Međutim, Lovre je uhapšen u trenutku kada je primio označene novčanice. Nakon toga je priznao krivicu za primanje mita. Za ovo krivično delo Lovre je osuđen na novčanu kaznu od 20.000 maraka, a republički tužilac nije zatražio da mu se zbog toga zabrani obavljanje poslova na određeni period.\nmarinko lovre Hirurg UKC RS Zatvor\nTokom operacije izvadio pogrešan organ: Hirurg Lovre konačno ZAVRŠIO IZA REŠETAKA, 20 meseci nakon presude\nNova molba, stari razlozi: Osuđeni hirurg Marinko Lovre ponovo zatražio da NE IDE U ZATVOR


U čast Dunava, slavili Moravu!\nMEđunarodni Dan Dunava okupio u Ćupriji u Moravskom parku mnogo dece. Pod nazivom "Morava, moje more" u gradu organizovano niz radionica\nĆUPRIJA - Međunarodna organizacija država kroz koje protiče Dunav obeležava 29. jun kao Međunarodni dan te velike reke, a 5. jul je Međunarodni dan Save. Velika Morava, na kojoj leži Ćuprija, najveća je pritoka Dunava na Balkanu, te se stoga u Ćupriji već sedmu godinu, u čast Dunava, slavi Morava, na skupu prelepog naziva "Morava, moje more".\nUpravo to je razlog okupljanja više nevladinih organizacija i mnogo dece protekle subote u Moravskom parku, objašnjava Ksenija Milošević, predsednica Ekološkog pokreta opštine Ćuprija, glavnog organizatora manifestacije.\n- Velika Morava, sa svojim pritokama, obuhvata 550 kilometara vode. To je najveći sliv, kontributor Dunava, na Balkanu. Međunarodni dan Dunava se obeležava u Evropi poslednjih 17 godina, u Srbiji se obeležava 10, a u Ćupriji sedmu godinu. Sve aktivnosti su namenjene deci, edukativne su na zabavni način, a mališani saznaju šta jeste voda. To je osnovni prirodni resurs, a zdrava pijaća voda je jedno od osnovnih ljudskih prava. Dunav i ostale reke su među glavnim izvorima pijaće vode, a edukacija dece jedan je od najvažnijih momenata, priča Miloševićeva.\nMoravskoj čaroliji doprinele su knjige, prigodne uzrastu, koje su su na otvoreno izneli ćuprijski bibliotekari.\n* Puzeća trka omiljeni deo programa\nDeca su još mogla da nauče od članova udruženja "Most" kako se prave odevni predmeti od papira, da pogledaju modnu reviju, a zahvaljujući "mađioničaru" Lidiji Ćatić, učila su da prave različite upotrebne predmete od istog materijala.\nNisu izostale ni tradicionalne dečje igre, džak-trka i nadvlačenje konopca, posebno omiljena "puzeća" trka beba, pesnički trenuci, pozorišna predstava Velikog teatra Jagodina "Luckasti klovnovi"...\nDUŠICA Savić, diplomirani biolog-ekolog, koja je vodila radionicu mikroskopiranja, na licu mesta upoznavala je mališane sa mikrosvetom. - Decu najpre naučimo da naprave preparat, pa da ga gledaju kroz mikroskop. Mogli su da osmotre kakav je vodeni mikrosvet, ali i nerve i krvne sudove krila leptira, ćelije luka, dlake životinja...


Dan herojske odbrane Sarajevsko-romanijske regije - FILTER\nDan herojske odbrane Sarajevsko-romanijske regije\nNa Sokocu i Ravnoj Romaniji danas će biti obilježeno 27 godina od herojske odbrane Sarajevsko-romanijske regije u Odbrambeno-otadžbinskom ratu, u kojoj je život položilo više od četiri hiljade srpskih boraca.\nOdbrana Sarajevsko-romanijske regije bila je jedan od najtežih zadataka Vojske Republike Srpske. Na Vojničkom groblju Mali Zejtinlik biće služen pomen za sve poginule srpske borce, te položeni vijenci i cvijeće, a potom će biti služen parastos u Manastiru Svetog Georgija na Ravnoj Romaniji.\nPomenu će prisustvovati i predsjednica Republike Srpske, Željka Cvijanović.\nDanašnji datum je simbol otpora, odbrane i stradanja srpskog naroda na području Sarajevsko-romanijske regije u proteklom Odbrambeno-otadžbinskom ratu, izjavio je ranije srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\nSledeća Mjuzikl „Kosa“ 25. juna u Palama


Prosečna plata u BiH u avgustu 858 KM | Gde Investirati\nProsečna mesečna isplaćena neto plata u BiH u avgustu ove godine iznosila je 858 KM i nominalno je viša za za 1,8 posto u odnosu na august prošle godine, te viša za 0,6 posto u odnosu na decembar prošle godine.\nNajniža prosječna neto plata od 544 KM bila je u djelatnosti pružanja smeštaja, te pripreme i usluživanja hrane, u građevinarstvu je iznosila 561 KM, dok je prosečna neto plata u administrativnim i pomoćnim uslužnim delatnostima iznosila 594 KM, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nU finansijskim i delatnostima osiguranja prosečna neto plata u augustu 2017. iznosila je 1.398 KM, u proizvodnji i snabdevanju električnom energijom, plinom, parom i klimatizaciji 1.382 KM, a prosečna neto plata u sektoru informacija i komunikacija iznosila je 1.259 KM.\nProsečna mesečna bruto plata u BiH u avgustu iznosila je 1.334 KM i nominalno je viša za 0,6 posto u odnosu na decembar 2016. godine, te viša za 1,9 posto u odnosu na avgust prošle godine.\nPrevious Raste svetski finansijski balon: Preti veliko pucanje\nNext Beogradska berza: Dominacija Alfa plama na berzi, istrgovano 4% akcija\nSertić: Želimo da tema preduzetništva bude tema broj jedan\nVlada Srbije želi da tema preduzetništva bude tema broj jedan u zemlji, poručio je danas ministar privrede Željko Sertić, navodeći da je Vlada Srbije za realizaciju programa podrške preduzetništvu opredelila


I podzemne vode na analizi zbog piralena - Glas Srpske\nDragana Orlović 19.06.2019 13:12\nPotvrdio je to “Glasu Srpske” načelnik Odjeljenja za inspekcijske poslove Grada Banjaluka Janko Kecman.\nPrema njegovim riječima, uzorci podzemnih voda biće uzeti sa četiri lokacije u okviru “Incela”, a već ispituju, kako ističe, ispusne i otpadne vode.\n- Stav grada Banjaluka je da detaljno ispitamo i utvrdimo kakvo je stanje u “Incelu”, koje ima 80 hektara i nalazi se na ušću rijeke Vrbanje u Vrbas. To je ogromna površina, na kojoj su trenutno smještena čak 63 poslovna subjekta - objašnjava Kecman.\nOsim toga biće, kako kaže, provjeren i kvalitet vazduha na području “Incela”.\n- Inspektori su do sada uzeli 44 uzorka u “Incelu”. Svi rezultati biće poznati do kraja mjeseca, a nakon toga plan nam je da uradimo elaborat, kojim ćemo definisati kako na najefikasniji način riješiti ovaj slučaj - dodao je Kecman.\nPodsjetio je da su na ispitivanja poslati i uzorci zemljišta iz dvorišta kuća koje se nalaze u blizini “Incela”. Ipak, dok ne budu sve analize završene, ne mogu, kako kaže, saopštavati pojedinačne rezultate.\n- Biće urađen projekat saniranja stanja u “Incelu”. Već smo angažovali savjetnika ministra za ekologiju Srbije Slobodana Tošovića, koji ima iskustva sa ovom problematikom, kako bi nam pomogao da uspješno riješimo problem sa piralenom - dodao je Kecman.\nOd tada kreću serije inspekcijskih kontrola, a u cijeli slučaj uključila se i policija, kao i Okružno tužilaštvo u Banjaluci.\nProšle sedmice je i Grad Banjaluka najavio krivične prijave protiv odgovornih lica u preduzeću “Eko-trejd” i “Univerzum”, nakon što je, ekološka inspekcija u krugu “Incela” otkrila da su nezakonito odlagali otpadne, industrijske materije.\nVraćena zemlja iz Česme\nFirma “BC Metal” vratila je zemlju iz banjalučkog naselja Česma, koju su prije nekoliko sedmica iskopali iz svog dvorišta koje se nalazi u “Incelu” i tamo odvezli. To su uradili po nalogu ekološke inspekcije, zbog toga što postoji sumnja da je zemlja zagađena piralenom. Na ispitivanje su potom uzeti i uzorci zemljišta sa lokacije u Česmi, kako bi bilo utvrđeno da li je u međuvremenu kontaminirano.


IZ ARHIVA-Otvoren servis za pomoć pri aktivnom traženju posla - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»IZ ARHIVA-Otvoren servis za pomoć pri aktivnom traženju posla\nIZ ARHIVA-Otvoren servis za pomoć pri aktivnom traženju posla\n14. marta 2012. 3 Mins Read\nPoštovani posjetioci internet portala GradPrijedor.com, u želji da novim čitateljima predstavimo i dio arhive vijesti objavljenih na našoj stranici, s vremena na vrijeme ćemo ponovo objaviti neke od interesantnih članaka. Danas smo za Vas odabrali članak o otvaranju Centra za informisanje, savjetovanje i obuku mladih (CISO). Ova vijest je na našem sajtu objavljena 12.03.2011. godine a preuzeli smo je od Novinske agencije Republike Srpske.\nCentar za informisanje, savjetovanje i obuku mladih (CISO) otvoren je u petak u Prijedoru u okviru zajedničkih aktivnosti Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske (RS) i Fonda za postizanje milenijumskih razvojnih ciljeva (MDGF). Centar je dio programa „Zapošljavanje i zadržavanje mladih“ koji sa šest miliona dolara do kraja 2012. godine finansira Vlada Španije, kojeg provodi pet agencija UN i u okviru kojeg će u RS biti otvoreno šest ovakvih centara, a u Federaciji BiH i distriktu Brčko deset. Rezidentni koordinator UN Juri Afanasijev izjavio je da je opštepoznata činjenica da ono što obrazovni sistem u BiH proizvodi nije ono što tržište rada traži i treba, te da je zadatak ovog programa da mladima objasni tu razliku. „Dio programa provodi se u školama i u ovakvim centrima, a dio kroz edukciju. Svrha je da mladi, prilikom odlučivanja o budućem zvanju, imaju realna očekivanja kad su u pitanju šanse za zapošljavanje“, rekao je Afanasijev.\nOn je naveo da su mnogim mladim ljudima potrebne vještine pisanja biografija, vođenja razgovora sa potencijalnim poslodavcima i pravljenja prijava za posao. „Cilj nam je da tokom trajanja programa kroz ove centre dosegnemo do 10 000 mladih ljudi u BiH“, naglasio je Afanasijev. Vršilac dužnosti direktora Zavoda za zapošljavanje RS Gordana Latinović rekla je da će svi nezaposleni u ovakvim centrima moći dobiti sve informacije o obrazovanju i zapošljvanju, imati pristup internetu, individualnom savjetovanju i radu u grupama, te osposobiti se za aktivno traženje posla. „Ovo će biti kontinuiran aktivnost Zavoda za zapošljavanje RS i nakon što se okonča program koji sada finansiraju međunarodni donatori“, najavila je Latinović. Prema njenim riječima, na evidenciji Zavoda za zapošljavanje RS ima 149 549 lica, od kojih je trećina mladih do 35 godina. Načelnik opštine Marko Pavić rekao je da Prijedor danas ima 13 103 nezaposlena, da prije rata taj broj nikada nije prelazio 7 000, a da je danas među nezaposlenima čak 3 947 lica mlađih od 30 godina. „Opština u budžetu ima četiri stavke za zapošljavanje: podsticaj svim vrstama zapošljavanja, podsticaj preduzetništvu radi zapošljavanja, obuka mladih za preduzetništvo i podsticaj zapošljavanju visokoobrazovanih mladih kadrova“, naveo je Pavić.


Operacije na kardiohirugiji do kraja godine - juGmedia\nNIŠ – Radovi na zgradi Kardiohirurgije, čija je izgradnja krenula tokom 2008. godine privode se kraju. Prema rečima direktor Kliničkog centra u Nišu dr Zorana Radovanovića prve operacije na Kardiohirugiji trebalo bi da budu obavljene do kraja godine.\n„Operacione sale kao i bolesničke sobe gotovo su kompletno opremljene, a najveći deo preostalih poslova odnosi se na uređenje prostora oko samog objekta i dobijanje upotrebne dozvole“, izjavio je dr Radovanović.\nOn je istakao da je niški Klinički centar pomoć oko uređenja prostora oko novoizgrađene Kardiohirurgije zatražio od niških građevinskih firmi.\n„Poslali smo projekat parternog uređenja građevincima i pozvali ih da doniraju radove. Potpisaćemo donatorske ugovore i svaka od tih firmi uradiće poslove iz svog delokruga.\nPrema rečima dr Radovanovića, na Klinici za kardiohirurgiju opremljene su tri operacione sale i one će se osim za operacije na srcu koristiti i za transplantacije.\n„Time ćemo značajno rasterititi Hirurušku kliniku, pošto se sada polovina ove klinike blokira kada se rade transplantacije“, kazao je dr Radovanović.\nPrema rečima dr Radovanovića, u početnom periodu, koji neće trajati duže od šest meseci od otvaranja Kardiohirurgije, operacije na srcu radiće lekari iz Beograda.\n„Tročani tim lekara iz Kliničkog centra Srbije boraviće u Nišu po nedelju dana, radiće operacije a ujedno i obučavati naše lekare koji se nalaze na specijalizaciji iz kardiohirurgije. Imamo dva lekara koji privode kraju specijalizaciju i koji bi uskoro mogli da počnu i samostalno da operišu“, rekao je dr Radovanović.\nObjekat niške Kardiohirurgije ima 2.500 kvadratnih metara, a njegova izgradnja finansirana je preko Nacionalnog investicionog plana. Prema još nepotvrđenim proračunima izgradnja ove klinike koštala je 3,5 miliona evra, a opremanje 1,5 miliona evra.\nIz Filijale Nacionalne službe za zapošljavanje u Leksovcu obaveštavaju da će danas biti uplaćane redovne novčane naknade nezaposlenim osobama za…\nDerbi Radana i Topličana odigran je u izvarednoj borbi oba tima, ali su na kraju slavili domaćini sa 3:2 (25-23,25-22, 23-25, 20-25, 17-15). Pobednik…\nEvo ko sutra ceo dan neće imati struju\nZbog radova na rekonstrukciji VN bloka u TS 10-0.4 kV Nikole Skobaljića 1, u Leskovcu sutra neće biti električne energije u nekoliko ulica. (više…)


Jedan od najvećih svjetskih brendova stigao u BiH - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nJedan od najvećih svjetskih brendova stigao u BiH\nKao osnivač firme u pravosudnom registru navodi se H&M Hennes & Mauritz GBC AB, Štokholm, Švedska.\nMediji su još prošle godine pisali da ovaj švedski brend planira ove godine doći u Sarajevo, Tuzlu i Mostar te da se vode pregovori o budućim lokacijama.\nNeki mediji su lani pisali da će najvjerovatnije jedna od radnji biti otvorena u Sarajevo City Centru, a navodno već od ranije firma traga za radnicima u BiH.\nIako je H&M jedna od najvećih modnih kompanija na svijetu, posljednjih godina se susreće s brojnim problemima, i generalna je ocjena da je izgubila bitku protiv svog najvećeg konkurenta na globalnom planu – španske Zare.\nOznačeno: 1795., akcija meso, audi q7, firma, h&m, sarajevo, sarajevo, tržište bih\nI dalje umjereno visoke koncentracije prašine, najviše zabilježene u Lukavcu\nNa području Federacije BiH jutros u 9 sati slični su trendovi zagađenja zraka kao i jučer – uglavnom umjereno visoke koncentracije prašine na većini mjesta (30-70 ug/m3, u Lukavcu ponovo najviše – 100 ug/m3) i visoke satne koncentracije sumprodioksida u Kaknju, Živinicama i Zenici. Kako je saopćeno iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda BiH, u naredna dva […]\nSnijeg broji zadnje sate, kiša ne posustaje: Evo gdje će, kada i koliko padati narednih nekoliko dana\nPosted on 27. Marta 2018. Author\nSlabija kiša je moguća na istoku i jugoistoku Hercegovine i istoku i sjeveroistoku Bosne. U ranim jutarnjim satima u istočnim područjima će biti i slabog snijega iznad 700 metara nadmorske visine. Najniža jutarnja temperatura zraka između -3 i 2°C, na jugu zemlje do 6°C, a najviša dnevna temperatura zraka između 6 i 15°C. Sutra će […]\nJanjić je danas kazao da su prijetnje došle prije tri sedmice iz inostranstva, od jednog od svjedoka koji je ranije svjedočio u predmetu protiv Nasera Orića i Sabahudina Muhića. Kako je rekao Janjić, prijetnje koje su došle u pisanom obliku, prijavio je Tužilaštvu BiH i Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (SIPA). – Dobio sam […]\nNa pomolu najvažniji događaj godine: Planovi Bijele kuće za samit Trumpa i Putina


Tužilaštvo češlja TO Bar: Nestalo 120.000, pare davali i DPS-u – Borba\nInspektori za privredni kriminal otvorili su istragu o poslovanju Turističke organizacije Bar, zbog finansijskih malverzacija, potvrđeno je “Slobodi” u vrhu MUP-a. U periodu koji je predmet provjera na čelu te organizacije bila je Neda Ivanović, kojoj je juče istekao mandat. U kasi, prema našim saznanjima, fali 120.000 evra, što je bio signal da istražitelji krenu u provjeru poslovanja.\n“Sloboda” ekskluzivno objavljuje dokument u kojem se vidi da je Turistička organizacija Bar platila oko 6.000 evra račun za potrebe DPS-a.\nInspektori, prema nezvaničnim saznanjima, češljaju dokumentaciju TO Bar za posljednjih deset godina, jer postoji osnovana sumnja da je u tom periodu bilo finansijskih malverzacija. Dio sredstava koje je prihodovala ta organizacija, otuđen je, kako se sumnja, bez odobrenja Upravnog odbora.\nKada su utvrdili da novac nedostaje, članovi Upravnog odbora su alarmirali policiju i tužilaštvo.\n“Svi članovi Upravnog odbora su već saslušani, a izjavu je dala i Neda Ivanović. Ona je saslušavana više od četiri sata, zbog nestanka 120.000 evra, kao i zbog sumnjivih transakcija sa DPS-om”, potvrdio je izvor iz MUP-a.\nDrecun: Kosovo je poligon za obračun SAD-a sa Rusijom


Poznate dame kao muze modnih dizajnera na Belgrade Wedding Showu\nPosetioce Belgrade Wedding Showa u subotu 8. decembra već od 10 sati, pored brojnih izlagača očekuje bogat program, a jedan od najzanimljivijih segmenata uslediće istoga dana u popodnevnim časovima. Najavljujući brojna prijatna iznenađenja, organizator sajma specijalizovani časopis o venčanjima Reci DA između ostalog nagovestio je da će prvog sajamskog dana u 16 časova posetioci imati priliku da razgovaraju sa vlasnicima salona venčanica i dizajnerima koji izlažu svoje kreacije, ali i sa njihovim muzama – poznatim damama, ali njihova imena sve do sada nisu bila otkrivena. U samom finišu priprema za beogradski sajam venčanja koji se 8. i 9. decembra održava na novoj lokaciji, u hotelu Hilton, otkriveno je da će među muzama salona venčanica i modnih dizajnera biti popularne voditeljke voditeljke Marija Ergelja, Bojana Ristivojević, Mila Čurčiuć i Jovana Jovanović. Jedna od muza koje će u subotu 8. decembra od 16 časova biti na beogradskom sajmu venčanja je i manekenka Tijana Stojisavljevic, a u istoj ulozi naći će se i uticajna influenserka Mila Vujusić (milas_homemade_ ). Pored popularnih dama koje će posetiti štandove salona venčanica i dizajnera sa kojima sarađuju, u isto vreme u sajamskoj sali dešavaće se i jedinstven modni performans u kome će premijerno biti predstavljene zanimljive kreacije dizajnerke Tijane Todorović. Jedna od učesnica ovog performansa je popularna manekenka Tamara Nikolić.\nVeć sada je jasno da vlada veliko interesovanje i za besplatne radionice na kojima će oba sajamska dana nove wedding trendove predstavljati profesionalci iz različitih oblasti. I u subotu I u nedelju radionicu će održati poznata šminkerka i influenserka Jovana Arsić, kao i uvažena doktorka Yoanna Batsialou. Pored njih, na svojim radionicama govoriće jedna od najuticajnijih domaćih influenserki Tamara Ćosić (@lepasvakidan), stilistkinja Vanja Pantin zajedno sa influenserkom Mimom Zečević, kao i Stevan Radivojević, omiljeni frizer mnogih dama iz našeg javnog života. Osim njih, na program je i radionica Sandre Drinčić, osnivača istoimenog Feng Shui Institut, čija predavanja uvek izazivaju neverovatno veliku pažnju.\nSvi oni koji svoju ljubav nameravaju da krunišu brakom, nikako neće propustiti ovu jedinstvenu priliku da se 8. i 9. decembra od 10 do 20 časova u hotelu Hilton na jednom mestu upoznaju sa trendovima za 2019. godinu kada je reč o ponudama modnih kuća, zlatara, poslastičara, prostora za venčanja, aranžera, dekoratera, cvećara i agencija za planiranje venčanja, ali i da na besplatnim radionicama saznaju sve što ih zanima o nezi, lepoti, šminkanju, frizurama, stajlingu i uređenju životnog prostora u kome će budući mladenci da žive.


City Magazine | Deseti Green Fest: Budućnost je na Zemlji! - City magazine\nDeseto jubilarno izdanje Međunarodnog festivala zelene kulture Green fest donosi veliki broj filmova koji su nagrađeni na najprestižnijim filmskim festivalima, panel diskusije i predavanja stručnjaka iz Srbije i sveta, izložbe i inovacije, BAZAR BEZ OTPADA – na kome će se predstaviti domaći „zeleni” preduzetnici”, kao i 44 filma u kategoriji kratkog i srednjeg metra iz celog sveta. Festival će biti održan od 15. do 18. oktobra u Domu omladine Beograda, pod sloganom Promeni igru! Budućnost je na Zemlji!.\nFestival će svečano biti otvoren, u utorak 15. oktobra, u 20 časova, dugometražnim filmom Veliki zeleni zid, koji je imao svetsku premijeru na nedavno završenom Venecijanskom filmskom festivalu, u izvršnoj produkciji Fernanda Meirejesa (reditelj filma Grad boga). Glavni fokus filma je na akciji 11 afričkih nacija da zasade pojas od 8000 kilometara vegetacije u Sahelu – oblasti ispod pustinje Sahara. Priča se odvija kroz oči jedne od najvećih afričkih muzičkih zvezda i aktivistkinje Ine Modje i isprepletena je razgovorima i muzikom koju ona pravi sa muzičarima iz afričkih zemalja na putu zelenog pojasa.\nPre toga, 15. oktobra, u 19 časova biće svečano otvorena izložba i dodeljene nagrade pobednicima foto konursa Priroda u pozitivu.\nFilm Postanje 2.0 biće prikazan u sredu, 16. oktobra u 18 časova. Nosilac nominacije za nagradu Oskar, reditelj Kristijan Frej, nam donosi priču koja bi lako mogla da bude svrstana u kategoriju naučne fantastike, da nije istinita. U svetu još uvek postoje lovci na mamute, kao i naučnici koji žele da ožive ovu nestalu vrstu, što je samo početak u oživljavanju i drugih davno nestalih vrsta, stvarajući atmosferu kultnog Parka iz doba Jure. Film je osvojio specijalnu nagradu žirija na Sandens festivalu, kao i veliki broj drugih nagrada. Nakon toga, sledi film Uzalud protraćeno: Priča o bacanju hrane (u 20 časova). Izvršni producent, i protagonista koji nas vodi kroz priču, je jedan od najpoznatijih kuvara na planeti – Entoni Bordejn, čiji je ovo poslednji film. U saradnji sa kolegama, najboljim svetskim kuvarima, zajedno nam pokazuju kako hrana, koju smatramo za otpad, može da se transformiše u neverovatna jela.\nZbog izuzetnog interesovanja publike, u četvrtak, 17. oktobra od 18 časova na programu je film koji je premijerno prikazan prošle godine – Zelena laž. Film prati korporacije koje besramno koriste etiku i održivost kao marketinške alate, dok vešto sakrivaju istinu o nedelima koja čine zarad profita. Reditelj Verner Bote vas vodi u svet korporativnih obmana, lažnih sertifikata, uništavanja prirode i života ljudi, u cilju daljeg umnožavanja kapitala. Nakon smrti poslednjeg severnog belog nosoroga – Sudana, dolazi priča o potpunom nestanku jedne podvrste – film Rino dolari, koji počinje u 20 časova. Snimanje ovog istraživačkog filma je trajalo preko 2 godine, tokom kojih je ekipa filma pratila celokupan lanac trgovine od unajmljenih ubica nosoroga, preko rendžera koji ih štite, pa sve do krajnjih kupaca i prodavaca.\nPoslednjeg dana festivala, posetioci će moći da pogledaju film Kako pojesti Uskršnje ostrvo, ispričan kao priča reditelja svom novorođenom sinu o istoriji svog naroda koji je sagradio preko 900 skulptura glava, izazovima koje ostrvo ima zbog brzog ekonomskog rasta, ali i borbi za očuvanje svoje kulture i životne sredine. Ovaj film je gotovo recept za napredak u kompleksnoj borbi za balansiranje rasta i održivosti sa kojom se suočavaju lokalne zajednice širom sveta.\nFestival će biti zatvoren dodelom nagrada festivala i novim filmom u produkciji Leonarda Dikaprija More senki, u petak, 18. oktobra u 20 časova. Film nas vodi u svet organizovanog kriminala, kartela i ilegalne zarade na izlovljavanju retke vrste ribe – totoabe, koja se meri milionima. Zahvaljujući izvrsnoj atmosferi filma, scenariju, režiji i muzici ne čudi činjenica da je film osvojio prestižnu nagradu publike svetski poznatog Sandens festivala, kao i veliki broj drugih nagrada.\nSvakog dana festivala, u 12 časova, na programu je film 2040 koji je premijerno prikazan na ovogodišnjem Festivalu Berlinale. Ovo je priča o nadi, koja posmatra veoma realne mogućnosti da ljudska civilizacija može da preokrene globalno zagrevanje i kroz taj proces unapredi živote svih živih bića. Film je pozitivna vizija o tome „kako može biti”, umesto distopijske budućnosti koja nam se često predstavlja.\nObrazovni program festivala donosi predavanja i panel-diskusije koje će zagolicati vašu maštu. U saradnji sa Original magazinom i Fondacijom Novak Đoković razgovaramo na temu hrane budućnosti i uticaja proizvodnje hrane na klimatske promene i životnu sredinu. Sa StartIT centrom otkrivamo zelene start-up kompanije iz Srbije, učimo i pričamo o klimatskim promenama sa portalom Klima101, cirkularnoj ekonomiji i načinima kako pojedinci menjaju postojeću ekonomsku sliku sa Koalicijom 27, o održivim idejama za zaustavljanje globalnog zagrevanja sa inicijativom Nauka kroz priče, kao i temama o kojima se manje priča, kao što su zelene javne nabavke, ali i o ulozi filma kao sredstva za podizanje svesti i obrazovanje.\nDeseti Green Fest\nDatum početka 15.Oct 2019\nCena 150, 200 RSD\n#ekologija #festival #green fest #životna sredina


FlyDubai: Kolombo Specijalna cena | Play Travel\nFlyDubai: Kolombo Specijalna cena\nFlyDubai: Specijalna cena avio karata za liniju Beograd – Kolombo\nLow cost avio kompanija FlyDubai iz Ujedinjenih Arapskih Emirata vratila se na aerodrom Dubai International i ponovo uspostavila letove iz Beograda do Kolomba.\nMeđunarodni aerodrom Dubai (oznaka DXB) ovih dana doživljava velike promene, jer se renovira njegov Terminal 2, a zbog toga su premešteni brojni letovi na susedni aerodrom Dubai World Central. Ovakva izmena zakomplikovala je konekcije putnicima iz Srbije, pa raduje vest da se stvari polako vraćaju u normalu.\nNasuprot prvobitnim vestima koji su naslućivali da će let Beograd – Kolombo biti dostupan tek krajem narednog meseca, letovi do Kolomba su već sad normalizovani i vraćeni na redovnu liniju.\nZbog toga low cost avio kompanija FlyDubai ponovo je ponudila domaćim putnicima specijalnu cenu za letove do Kolomba sa beogradskog aerodroma “Nikola Tesla”, pa se avio karte mogu kupiti već od 490 EUR.\nOva cena se odnosi na povratnu avio kartu sa uključenim svim dodatnim troškovima i standardnom uslugom avio kompanije FlyDubai. Period prodaje do 31. oktobra 2014. godine, a do kad se mogu kupiti avio karte i za period putovanja, to jest, 31. oktobra 2014.\nAvio kompanija FlyDubai takođe je promenila cenu avio karte za liniju Beograd – Dubai, koja sad može da se kupi od 367 EUR. Ova cena je takođe sa svim uključenim dodatnim troškovima, standardnom uslugom avio kompanije i važi za povratne avio karte.\nIako je period prodaje dugačak, opet se savetuje da pozovete odmah, jer je broj raspoloživog mesta ograničen.\nLow cost avio kompanija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata takođe je danas objavila da za Novogodišnje praznike 2014/2015. uvodi četiri nova leta i to 26. i 29. decembra ove godine, kao i 2. i 5. januara 2015. godine. Nasuprot tome, otkazan je let planiran za 1. januar 2015. godine.\nBeograd Dubai Beograd Kolombo FlyDubai\nOnline rezervacije letova avio kompanije FlyDubai\nRezervišite odmah avio karte kompanije FlyDubai online ili pozovite naš kontakt centar +381 65 872 83 50\nFlyDubai povećava broj letova iz Beograda\nFlyDubai povećao broj letova iz Beograda\nFlyDubai povećava broj letova iz Beograda i Sarajeva za Dubai


Predsjedništvo BiH skoro tri mjeseca nije održalo redovnu sjednicu\nAngela Merkel kaže kako bi države EU trebale početi…\nVREMENSKA PROGNOZA: U Bosni i Hercegovini pretežno oblačno,…\nDemobilisani borci fizički nasrnuli na novinare na…\nObjavio E.H Na Feb 13, 2021 1 0\nTek nakon što je Vijeće ministara počelo sa održavanjem sjednica, stvorena je nova blokada i to ona u radu Predsjedništva Bosne i Hercegovine, koje skoro tri mjeseca nije održalo redovnu sjednicu.\nNaime, zadnja redovna sjednica Predsjedništva Bosne i Hercegovine održana je 19. novembra 2020. godine. Od tada je prošlo više od 80 dana, a da nijedna redovna sjednica nije održana, što znači da obilje materijala – međunarodnih sporazuma i drugih važnih dokumenata iz nadležnosti ove institucije nije usvojeno.\nZnakovito je da se vakuum u Predsjedništvu poklapa sa dolaskom Milorada Dodika na poziciju predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, što se desilo 20. novembra 2020. U čitavom dosadašnjem toku svog predsjedavanja, Dodik nije zakazao nijednu redovnu sjednicu.\nIstina, u navedenom periodu održano je nekoliko vanrednih, uglavnom telefonskih sjednica, koje su se odnosile na goruća pitanja, poput angažovanja Oružanih snaga za rješavanje migrantske krize i slično.\nMeđutim, vanredne sjednice nemaju kapacitet da budu zamjena za redovne sjednice, na kojima Predsjedništvo BiH razmatra čitav dijapazon važnih akata za sve sfere bosanskohercegovačkog društva.\nVažno je uzeti u obzir da je Dodik dio ovog perioda proveo u izolaciji, kada je bio zaražen koronavirusom, ali, čak i kada se izuzme period od dvadeset dana koje je Dodik proveo na liječenju, ostaje pitanje zašto je preostalih mjesec i po Predsjedništvo BiH u blokadi.\nČlan Predsjedništva BiH iz reda bošnjačkog naroda Šefik Džaferović je prije nekoliko dana u intervjuu za televiziju N1, na pitanje zašto nema sjednica, kazao da je “nema opravdanja da se od 20. novembra pa do danas nije održala nijedna redovna sjednica”.\nAmerički ambasador Eric Nelson tokom nedavnog sastanka sa članovima Predsjedništva “pozvao je članove Predsjedništva BiH da zadrže lidersku poziciju u budućim koracima ka bržem provođenju reformi”, što je trebalo ohrabriti Predsjedništvo, ali očigledno se Dodik oglušio i na ovaj signal.\nVeć duži period Dodik je, u obračunu sa opozicijom, stvorio takvu klimu, u kojoj se dolazak na sjednice u Sarajevo i funkcionalnost institucija tumači kao politički neuspjeh srpskih političara, a prirodna posljedica je tiha, i zasigurno ciljana paraliza institucija.\nAko imamo u vidu da se početak blokade u Predsjedništvu poklapa sa deblokadom u Vijeću ministara, očigledno je da je Dodikova taktika da ne dopusti da rade sve institucije. Tako kada radi Vijeće ministara ne radi Predsjedništvo, kada radi Predsjedništvo ne radi Parlament, itd. Deblokada jedne institucije Dodiku je “izgovor” kod međunarodne zajednice, a blokadom druge stječe političke poene u nacionalističkim krugovima.\nMeđutim, ovakvo iscrpljivanje sprečava bilo kakav ozbiljniji reformski zamah i nanosi štetu građanima, posebno onima čiji životni problemi čekaju rješavanje na redovnim sjednicama, a sigurno je da i ostali politički predstavnici i međunarodna zajednica snose dio odgovornosti i moraju poduzeti odlučnije korake da se obustavi navedena blokada i dopusti institucijama da prodišu.\nJadranka Kosor čestitala Jasmili Žbanić za ulazak njenog filma “Quo vadis, Aida” u uži izbor za ovogodišnji Oskar


HITNO! POSAO Koordinator prodaje - 305 aktuelnih poslova za Koordinator prodaje - Oglasi za posao Jooble\nUrednik, content koordinator\nNovi domaći startap Zabavnik otvara konkurs za nekoliko ključnih pozicija u svojoj redakciji, prvenstveno za urednike. Zabavnik je osnovan u avgustu 2020. sa vizijom da ponudi sasvim novi tip platforme za razonodu na našim prostorima, sajt obogaćen najraznovrsnijim interaktivnim...\n...Odgovornost za efikasnost u radu maloprodajnih objekata i povećanje prodaje Izveštavanje o učinku prodaje Praćenje i analiza tržišnih... ...skorijeg datuma. Ukoliko ispunjavate navedene uslove, pošaljite svoju radnu biografiju na e -mail: koordinator@beosport.com...\nKoordinator/ka za realizaciju usluga pacijentima\nVi ste idealan kandidat ukoliko: ~Najmanje IV stepen stručne spreme ~Odlično znanje engleskog jezika ~Izražene komunikacione veštine ~Poželjno je radno iskustvo na istim ili sličnim poslovima Vaša uloga i odgovornosti: ~Dočekivanje pacijenata i gostiju poslodavca ...\nSpecijalista prodaje na terenu\n...japanskoj tehnologiji. Usled brzog širenja na tržištu, u potrazi smo za kandidatima koji bi se pridružili našem timu na poziciji Saradnik u prodaji, za region Beograd, severna, centralna i istočna Srbija. Zahtevi: ~Profesionalan i korektan odnos prema budućim i postojećim...


Evropski odgovor na Ukrajinsku krizu: Zajedno i solidarno - Progovori o pregovorima\nEvropski odgovor na Ukrajinsku krizu: Zajedno i solidarno\nOružani sukob Ukrajine i Ruske federacije ulazi u treću nedelju trajanja. Odmah po izbijanju sukoba, lideri i liderke Evropske unije pozvali su na smirenje sukoba i obećali pružanje snažne političke, ekonomske i humanitarne pomoći Ukrajini. Osim obećanja, evropski zvaničnici usvojili su niz sankcija kojima su želeli da ograniče ruska delovanja na teritoriji Ukrajine i ubrzaju kraj sukoba. Predsednik Vladimir Zelenski zatražio je da Ukrajina bude primljena u Uniju po hitnom postupku, a potom su zahtev za članstvo podnele Gruzija i Moldavija. S druge strane, Ruska Federacija objavila je spisak neprijateljskih zemalja, na kome su se, između ostalih našle i države članice Evropske unije.\nUvođenje sankcija Ruskoj Federaciji: Od sporta do SWIFT-a\nPrve sankcije Evropske unije za Rusiju predstavljene su 22. februara nakon ruskog priznavanja teritorija Donjeck i Lugansk na istoku Ukrajine. Usvojene su ekonomske mere sa ciljem da se oteža pristup Rusije finansijskom kapitalu i svetskom tržištu kako bi se sprečilo finansiranje daljih akcija ruske vojske. Predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel i predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen, pozdravili su solidarnost država članica u odgovoru na krizu i najavili usvajanje dodatnih mera.\nPredsednica Evropske komisije predstavila je set mera s ciljem da oteža i onemogući delovanje Rusije u Ukrajini. Jedna od najznačajnijih ekonomskih mera tiče se uklanjanja određenog broja ruskih banaka iz SWIFT sistema plaćanja. To u praksi znači da deo banaka neće više imati uvid u novac klijenata u inostranstvu, a svaka procedura za priliv novca van ruskih granica postaje znatno komplikovanija nego pre, te ovom merom Rusija značajnim delom ostaje izvan međunarodnih finansijskih tokova. Sankcijama Evropske unije obuhvaćeni su i ruski mediji bliski vladi, u cilju sprečavanja širenja dezinformacija. Unija je pooštrila i sankcije koje se odnose na Belorusiju - tri beloruske banke takođe će biti isključene iz SWIFT sistema plaćanja.\nČlanice Evropske unije su uvele i zabranu letova, zatvorivši svoj vazdušni prostor za ruske avione i najavile uvođenje mera kojima će se uticati na smanjenje i usporavanje ruskog tehnološkog napretka. Osim pomenutih sankcija, Rusija je isključena iz brojnih kulturnih i sportskih takmičenja - Unija evropskih fudbalskih asocijacija (UEFA) odlučila je da ruski klubovi kao i reprezentacija budu isključeni iz međunarodnih takmičenja, a odlukom Evropske radiodifuzne unije, Rusija neće učestvovati na takmičenju za pesmu Evrovizije.\nSvaka od ovih mera koje je Unija usvojila ima za cilj da izopšti Rusiju iz međunarodne zajednice i time ubrza okončanje oružanog sukoba. Zajedničkim istupanjem Unije, uz pomoć drugih zapadnih partnera, evropska zajednica je nakon dužeg vremena ponovo ujedinjena u svom delovanju.\nEvropski novi talas\nNesumnjivo, oružani sukob Ukrajine i Rusije oživeo je duh solidarnosti i saradnje među državama članicama Evropske unije. Želja za očuvanjem evropske bezbednosne arhitekture i težnja za što bržim uspostavljanjem mira podstakla je države članice da međusobno sarađuju. Saradnja je ojačana i sa Sjedinjenim Američkim Državama, Severnoatlantskim paktom (NATO), Velikom Britanijom i Australijom.\nRezolucija Evropskog parlamenta o Ukrajini\nEU aktivirala IPCR mehanizam\nUloga Evropske unije kao faktora mira i stabilnosti na evropskom tlu neretko je bila predmet različitih kritika. Iako Unija prvenstveno svojom transformativnom moći utiče na uspostavljanje normi i standarda demokratskog upravljanja, kako kod država članica tako i kod država kandidata za članstvo, čini se da ova kriza može da stvori prostora i za novu, ojačanu vojnu dimenziju delovanja Unije. Po prvi put do sada, Evropska unija učestvovala je u nabavci oružja za treću zemlju, čime je napušten princip neisporučivanja oružja stranama koje su u oružanom sukobu. Aktiviran je i mehanizam za krizne situacije Integrisani politički odgovor na krizu (IPCR), koji pokreće država članica ili zemlja koja predsedava Savetu Evropske unije, s ciljem da se omogući pružanje zajedničkog i brzog odgovora.\nZajedničko delovanje Evropske unije iznedrilo je i Rezoluciju Evropskog Parlamenta kojom su evroparalmentarci osudili oružani sukob, ali i tražili pooštravanje sankcija prema Rusiji. Osim toga, članovi Evropskog parlamenta zatražili su i pojačavanje napora Unije kako bi Ukrajina što pre postala njena članica. Osim Ukrajine, zahteve za članstvo u Evropskoj uniji podnele su i Moldavija i Gruzija. Na osnovu njihovog zahteva, Evropska komisija će izraziti svoje mišljenje, a na 27 država članica je da odluči da li će one dobiti status kandidata za članstvo. Za razliku od Moldavije, Ukrajina i Gruzija imaju Sporazume o stabilizaciji i pridruživanju sa Unijom, međutim, to svakako neće znatno uticati na ubrzanje pristupnog procesa, s obzirom na njegovu kompleksnost i dugotrajnost. Zahtevi ovih istočnoevropskih država za članstvom u Uniji dodatno su osnažili i ujedinili države članice u nameri da očuvaju jedinstvo ne samo evropske zajednice, već čitavog kontinenta, međutim, veliko je pitanje da li će Unija napraviti ustupak u ovom slučaju i izmeniti dosadašnji proces pristupanja.\nRazjedinjeni odgovori država članica na pređašnje krize češće su bili pravilo nego izuzetak. Razmimoilaženja na nacionalnom i evropskom nivou stvarala su zategnute odnose i usporavala efikasno, zajedničko, jedinstveno delovanje Unije. Ukrajinska kriza bez sumnje je visoko postavila brojna pitanja na agendu Evropske unije. Prvenstveno, otvorila je pitanje budućnosti evropske bezbednosne politike, uticaja i međuzavisnosti Unije od zapadnih partnera, pre svega od Sjedinjenih Američkih Država, kao i pitanje daljeg proširenja Evropske unije na istok. Kako kriza odmiče, čini se da Makinderova misao o Istočnoj Evropi kao predelu srca, nesumnjivo dobija na značaju.


Srbija i zdravlje: Kako vakcina protiv gripa štiti od bolesti srca - svetsko otkriće naučnika sa Instituta Vinča - Javni servis\nSrbija i zdravlje: Kako vakcina protiv gripa štiti od bolesti srca – svetsko otkriće naučnika sa Instituta Vinča\nVakcina protiv običnog gripa može da zaštiti od bolesti srca i to na specifičan način, pokazuje istraživanje naučnika beogradskog Instituta za nuklearne nauke Vinča koje od 2009. sprovode u saradnji sa kolegama iz Španije, Nemačke i Amerike.\nIlustracija. Foto: jesse orrico / Unsplash\nJovana Georgievski, BBC novinarka\nIako je i ranije bilo poznato da vakcina protiv gripa ima ulogu u zaštiti kardiovaskularnih bolesti, mehanizam odbrane nije bio poznat, a srpski naučnici uspeli su uspeli da pronađu objašnjenje.\n„Vakcina protiv gripa omogućava organizmu da napravi antitela koja napadaju virus gripa, a ista antitela dovode do jačanja zidova krvnih sudova”, kaže doktorka Sanja Glišić, rukovoditeljka Labotorije za bioinformatiku i računarsku hemiju Instituta za nuklearne nauke Vinča, za BBC na srpskom.\nSrpski naučnici su snalaze objavili još 2014. u naučnom časopisu Vakcina (Vaccine), a svetsko priznanje naučne zajednice stiglo je tek nedavno, kada su avgustu svrstani u najznačajnijih 2.5 odsto od skoro 19 miliona radova objavljenih u svim naučnim oblastima.\nKardiovaskularna oboljenja su među najčešćim bolestima u svetu i vodeći uzrok smrtnosti u Srbiji.\nU svetu od bolesti srca, vaskularnih bolesti mozga i bolesti krvnih sudova godišnje umre skoro 18 miliona ljudi.\nKako vakcina protiv gripa štiti od bolesti srca?\nVakcina protiv gripa pomaže ljudskom organizmu da stvara antitela koja napadaju virus gripa.\nAntitela su veoma važan deo imunološke odbrane organizma – poput malih, ali jakih stražara, ona sprečavaju virus da uđe u ćelije.\nOvi „mali stražari” rade tako što se „vezuju za određeni protein na ćelijama krvnih sudova”, objašnjava doktorka Glišić.\n„To pokreće niz biohemijskih reakcija u tim ćelijama koje dovode do jačanja zidova krvnih sudova”, dodaje.\nSrpski naučnici su istraživanje, u saradnji sa kolegama iz inostranstva, započeli 2009. godine, u vreme pandemije svinjskog gripa.\nDo otkrića su došli koristeći bioinformatički pristup razvijen na Institutu Vinča – metod informacionih spektara, navodi se u saopštenju ove naučne institucije.\nŠta je metod informacionih spektara?\n„Radi se o metodu za analizu osobina proteina koji omogućava da se bolje razume njihova uloga u organizmu”, kaže doktorka Glišić.\nPomoću ovog metoda, dodaje, naučnici mogu da „dizajniraju lekove, vakcine i antitela kojima se može uticati na aktivnost proteina”.\nMetod je otkriven u Institutu Vinča osamdesetih godina prošlog veka i danas se koristi u mnogim laboratorijama širom sveta, navodi.\nPomoću ovog metoda, analizirali su veze između proteina virusa gripa i proteina čoveka.\nTako su došli do još jednog zaključka – zaštitni efekat vakcine zavisi od osobina virusa koji se koristi za proizvodnju cepiva, piše u saopštenju Instituta Vinča.\nTo znači da izbor virusa ili njegova modifikacija mogu da posluže kao osnov za razvoj nove, specifične vakcine koja bi bila efikasnija od sezonske vakcine za grip, navodi se.\nVirusa gripa ima na stotine, a Svetska zdravstvena organizacija klasifikuje ih u četiri osnovne grupe – influenca A, B, C i D.\nKome sve vakcina može da pomogne?\nVakcina može da pomogne i onima koji već pate od bolesti srca, ali i da posluži kao prevencija, objašnjava doktorka Glišić.\n„Smanjuje verovatnoću za infarkt i šlog kod osoba koje su sklone kardiovaskularnim obolenjima, ali deluje i kao terapija kod osoba koje su imale infarkt”, kaže.\nPrema njenim rečima, „jedna nedavno završena studija, koja je trajala pet godina u šest evropskih zemalja, pokazala je da davanje vakcine protiv gripa pacijentima u toku prvih 72 sata posle prvog infarkta smanjuje verovatnoću da dobiju drugi za čak 50 odsto”.\nZaštita se odnosi na razne kardiovaskularne bolesti, dodaje Glišić.\n„Štiti od infarkta, ali takođe smanjuje opšti procenat smrtnosti kod kardiovaskularnih bolesnika u odnosu na nevakcinisane pacijente”, navodi.\nDa li će se pacijenti u Srbiji lečiti na ovaj način?\nU ovom trenutku, to nije izvesno.\nInstitut Vinča je o otkriću još 2014. obavestio Ministarstvo zdravlja Srbije, kaže doktorka.\nDodaje da je održan sastanak sa predstavnicima Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut”, gde su naučnici predstavili istraživanje.\n„Informisali smo ih o pozitivnim efektima i potrebi da se stanovništvo informiše o tome, ali daljih reakcija države nije bilo”, navodi.\nBBC novinari su kontaktirali Ministarstvo zdravlja za komentar, ali do trenutka objavljivanja teksta, odgovor nije stigao.\nPrethodno su iz „Instituta Batut” za BBC rekli da je za ovo pitanje nadležno Ministarstvo zdravlja.\nGlišić tvrdi da je „potrebno uvesti vakcine protiv gripa u standardnu terapiju pacijenata koji pate od kardiovaskularnih bolesti”.\n„Srbija će prvenstveno slediti ono što se na tom planu dešava u zemljama Evropske unije, mada bi bilo dobro da je ona bila inicijator i da je pravovremeno reagovala pre nekoliko godina”, smatra ona.\nKorišćenje vakcine protiv gripa u prevenciji bolesti srca još nije praksa u svetu.\nEvropsko udruženje kardiologa u avgustu ove godine predložilo da vakcina protiv gripa počne da se koristi kao uobičajena terapija za pacijente koji su imali prvi infarkt, kako bi se smanjio rizik da se to ponovi.


Stefanović sa Volasom o saradnji u oblasti odbrane – Studio B\nStefanović sa Volasom o saradnji u oblasti odbrane Tanjug\nObjavljeno: 24.01.2022. 19:40 Izmenjeno: 24.01.2022. 19:40\nStefanović je ukazao i na značaj realizacije zajedničke vežbe u ovoj godini kao suštinski iskorak u saradnji.\nPotpredsednik Vlade i ministar odbrane Nebojša Stefanović, koji boravi u zvaničnoj poseti Velikoj Britaniji, razgovarao je sa britanskim ministrom odbrane Benom Volasom o saradnji dve zemlje u oblasti odbrane i mogućnostima njenog daljeg unapređenja, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nStefanović je istakao da je Srbija opredeljena da dve zemlje zajedničkim zalaganjima ojačaju svoje odnose u oblasti odbrane u obostranom interesu, a po uzoru na savezništvo naših predaka tokom dva svetska rata.\nZahvalio je britanskoj strani na donaciji Ministarstvu odbrane Srbije u borbi protiv kovida-19 i istakao da Srbija veoma ceni nedavnu donaciju u vidu skijaške opreme za pripadnike Vojne akademije.\nPosebno je izdvojio zajedničko angažovanje u multinacionalnoj operaciji UNFICYP na Kipru, koje predstavlja krunu dosadašnje vojne saradnje, u kojoj pripadnici oružanih snaga Srbije i Ujedinjenog Kraljevstva prvi put od završetka Drugog svetskog rata zajedno učestvuju u nekoj operaciji noseći oružje.\nPored nastavka školovanja pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije u Britaniji, on je naglasio zainteresovanost srpske strane za dalji razvoj vojno-vojne, vojnomedicinske, kao i vojnoekonomske saradnje koja je veoma značajna za Srbiju, s obzirom da je Velika Britanija značajna tehnološka i vojna sila u svetu.\nMinistar Volas je ukazao da je aranžman između ministarstva odbrane dveju zemalja o unapređenju saradnje u oblasti odbrane, koji je potpisan tokom njegove posete Beogradu u junu prošle godine, još jedan pokazatelj obostrane spremnosti i opredeljenja za razvoj i konkretizaciju bilateralne vojne saradnje.\nOcenjujući vojno-vojnu saradnju kao veoma dobru, on je izrazio opredeljenost za povećanje zajedničkog učešća pripadnika britanske i srpske vojske u misijama Ujedinjenih nacija, kao i za razvoj saradnje odbrambenih industrija dve zemlje.\nVolas je istakao da Velika Britanija Srbiju smatra delom evropske porodice, zbog čega ćemo, kako je poručio, ““nastaviti da zajedno jačamo ekonomiju Srbije““.


SDP se oglasio o financijskoj situaciji u partiji - informativa.ba\nVijesti BiH SDP se oglasio o financijskoj situaciji u partiji\nSDP se oglasio o financijskoj situaciji u partiji\nPotpuno je jasno da je pismo tempirano u trenucima kada treba donijeti odluku o finansijskoj sanaciji i otklanjanju razloga finansijske dubioze u kojoj se našao SDP BiH.\nPovodom “anonimnog pisma uposlenika Socijaldemokratske partije BiH”, koje je upućeno pojedinim portalima, potpuno svjesni situacije u kojoj se nalaze uposlenici, želimo dati informacije koje će oslikati i drugu stranu medalje, saopćeno je iz SDP-a\nFinansijski izvještaji SDP BiH su uredno, sa potpuno tačnim podacima, dostavljeni svim nadležnim institucijama, kao i organima SDP BiH i predmet su finansijske revizije CIK BiH svake godine. Nakon izbornog debakla 2014. godine prihodi SDP BiH su za mandatni period 2014.-2018. smanjeni za osam miliona KM.\nIako smo nakon takvog izbornog rezultata, u skladu sa stranačkim dokumentima, trebali otpustiti 70 posto uposlenika, umjesto otpuštanja rukovodstvo i organi SDP-a su se opredijelili da zadrže sve uposlene, a sve ostale troškove svedemo na minimum.\nAktima SDP-a propisano je da se samo 50 posto godišnjeg budžeta može izdvajati za uposlene, a zbog ovakvog opredjeljenja rukovodstva i podrške organa SDP-a kroz odgovarajuće odluke, taj iznos je posljednje četiri godine bio više od 70 posto. Razlog je upravo u opredjeljenju da nismo željeli otpuštati radnike.\nIz finansijskih izvještaja lako je uočiti kako je SDP u posljednje četiri godine isplatio više od 6.100.000 KM obaveza prema uposlenima SDP-a, što iznosi 71 posto sredstava redovnog poslovanja. Direktna posljedica neotpuštanja radnika, koji su tehnološki višak i za koje nemamo dovoljno sredstava, jeste ta da smo stvorili dugovanja prema svim uposlenim. Nažalost, pokazalo se da nije moguće osigurati potrebna sredstva koja bi, po principu međusobne solidarnosti, omogućila da normalno funkcioniramo i servisiramo sve obaveze, a pogotovo dugove prema radnicima.\nPotpuno je netačno da je sada budžet SDP-a uduplan, jer u tom slučaju ne bi bilo nikakve potrebe da reduciramo obaveze i mogli bi bez problema isplatiti dugove, Zbog toga je na Predsjedništvu formirana grupa koja je ponudila nekoliko modaliteta rješavanja, prije svega, duga prema radncima, te garanciju redovne isplate plata i doprinosa za uposlene.\nNije nam cilj kroz medije dopisivati se, pa ni sa “anonimnim uposlenicima”, naprotiv, nakon posljednje sjednice Predsjedništva SDP BiH planirano je da se održe sastanci sa svim uposlenicima i predsjednicima svih organizacija koje imaju uposlenike, kako bi im se prezentiralo stanje, planirane mjere i dogovore naredni koraci na realizaciji donesenih mjera, s ciljem sanacije finansijske situacije u kojoj se nalazimo.\nNa kraju, odnos SDP BiH prema svojim uposlenicima najbolje se može vidjeti kroz usporedbu broja uposlenih u svim političkim partijama, prema zvaničnim izvještajima CIK-a BiH. Naime, poređenja radi, jedina stranka koja ima više uposlenih od SDP (82 uposlenika) je SDA sa svojih 85 uposlenika. Nakon toga slijede SDS sa 44, te SNSD I HDZ sa po 30 uposlenih, te DF sa sedam, PDP sa pet i SBB sa tri uposlena.\nSigurni smo kako pisanje “anonimnih pisama”, koja imaju za cilj da se tako eventualno osigura zadržavanje postojećeg stanja, bez obzira na finansijsku situaciju, neće riješiti probleme koje imamo.\nPotpuno razumijemo brigu i tešku situaciju uposlenika, potpuno smo posvećeni rješavanju problema, ali to će sigurno podrazumijevati i neke teške odluke koje moramo zajedno donijeti, stoji u saopćenju.


Foto: pixabay.com | Njemački univerzitet nudi "bespovratnu stipendiju" za najboljeg neradnika\nN.N. 21.08.2020 14:45\nUniverzitet umetnosti u Hamburgu pokreće projekat u cilju proučavanja vrijednosnog sistema društva u pogledu uspješnosti i održivog razvoja, tako što nudi bespovratnu stipendiju za najvećeg "neradnika".\nUniverzitet umjetnosti u Hamburgu je objavio konkurs za dodjelu tri stipendije u iznosu od 1.600 evra kandidatima iz cijele Njemačke. Podnosioci zahtjeva mogu da dostave anonimne prijave do 15. septembra, ali će morati da dokažu komisiji da je njihova odluka da budu "aktivni neradnici" dovoljno ubjedljiva ili relevantna.\n"Ne raditi ništa nije lako", kaže Fridrih fon Boris, arhitekta i dizajner koji je osmislio ovaj program. "Želimo da se usredsredimo na aktivnu neaktivnost. Ako kažete da se nedjelju dana nećete ni pomjeriti, onda je to impresivno. Ukoliko predložite da se nećete ni pomijerati, niti razmišljati, to će biti još bolje".\nIdeja koja stoji iza ovog projekta nastala je iz debate o naizgled suprotstavljenim vrijednosnim normama koje društvo promoviše - s jedne strane se zagovara održivost, a istovremeno vrednuje samo uspjeh, dodaje Fon Boris. "Ova stipendija nije šala, već eksperiment sa ozbiljnim namjerama - kako da društvo koje je oslonjeno samo na postignuće i uspjeh okrenete naglavačke?"\nNovčani iznos stipendije će biti isplaćen tek pošto kandidat preda "izvještaj o iskustvu tokom nerada" do sredine januara 2021. godine, mada Fon Boris dodaje da stipendija nije uslovljena i da oni koji ne ispune svoje obećanje o neradu neće biti kažnjeni.\nPodnosioci zahtjeva sami mogu da odrede dužinu neaktivnosti. "Ako kažete da nećete spavati, zna se da to možete izdržati samo nekoliko dana. Ali ako kažete da nećete ići u kupovinu, to biste mogli da izdržite mnogo duže", napominje Fon Boris.\nSve prijave će biti dio izložbe pod nazivom Škola nekonvencionalnosti: ka boljem životu koja će u novembru biti otvorena na Univerzitetu u Hamburgu. Izložba će pokušati da da odgovor na pitanje "Čega mogu da se odreknem da bi moj život imao manje negativnih posljedica na živote drugih?"


Ekonomija - datum: 2018-08-24 PREMA PODACIMA CENTRALNE BANKE Odlilo se 250 miliona eura\nUkupan priliv stranih direktnih investicija (SDI) u prvoj polovini godine iznosio je 403,6 miliona eura, dok se istovremeno iz zemlje odlilo 250 miliona eura, pokazuju preliminarni podaci Centralne banke (CBCG).\nNeto priliv stranih direktnih investicija, odnosno razlika između njihovog priliva i odliva, na kraju juna iznosio je 153,6 miliona eura i bio je 30,4 odsto manji nego u istom periodu prošle godine.\nIz zemlje se, kako piše u Biltenu CBCG, po osnovu ulaganja rezidenata u inostranstvo odlilo 29,8 miliona eura, dok su povlačenja sredstava nerezidenata investiranih u Crnu Goru iznosila 220,2 miliona eura. Priliv stranih direktnih investicija u formi vlasničkih ulaganja iznosio je 231,7 miliona eura, što čini 57,4 odsto ukupnog priliva. Od toga je u nekretnine uloženo 78 miliona eura, a u preduzeća i banke 153,7 miliona eura.\nPriliv SDI u formi interkompanijskog duga iznosio je 165 miliona eura ili 40,9 odsto ukupnog priliva.


BIVŠI KOSOVSKI MINISTAR OSLOBOĐEN | Institute for War and Peace Reporting\nŽalbeno veće Tribunala ukinulo mu je osudu za uvredu suda.\nalbene sudije Haškog tribunala ukinule su osuđujuću presudu za bivšeg kosovskog ministra kulture, koji je u decembru 2008. proglašen krivim zbog toga što je jednog svedoka odvraćao od pojavljivanja na suđenju za ratne zločine bivšem premijeru Ramušu Haradinaju (Ramush Haradinaj).\nSudije su Astrita Harakiju (Astrit Haraqija) i njegovog bivšeg pomoćnika i političkog novinara Bajruša Morinu (Bajrush Morina) osudili na pet, odnosno tri meseca zatvora zbog uvrede suda, nakon što je utvrđeno da su ta dvojica Albanaca sa Kosova ometali sprovođenje pravde time što su uticali na jednog zaštićenog svedoka.\nHarakija je bio proglašen krivim zbog toga što je ubedio Morinu da se sretne sa svedokom – koji se, da bi mu se zaštitio identitet, pominje samo kao Svedok 2 – i da od njega zatraži da ne svedoči.\nOsuđujuća presuda i kazna za Morinu potvrđene su i ove sedmice, nakon što su sudije odbacile njegovu žalbu, kao i zahtev tužilaštva da se obojici osuđenih pooštre kazne.\nHaradinaja je, kao bivšeg komandanta Oslobodilačke vojske Kosova (OVK), Tribunal oslobodio u aprilu 2008., nakon što tužilaštvo nije uspelo da dokaže optužbe za ratne zločine počinjene nad kosovskim Srbima tokom 1998. Tužioci su se u međuvremenu žalili na tu presudu.\nHaške sudije su rekle da su se neki svedoci čije je svedočenje na suđenju Haradinju bilo zakazano plašili da otputuju u Holandiju.\n„Suđenje je održano u atmosferi u kojoj su se svedoci osećali nesigurno“, rekao je sudija Alfons Ori (Alphons Orie) u oslobađajućoj presudi Haradinaju, koji je bio optužen za progon, mučenje i silovanje.\nPrema saopštenju koje je sud objavio 23. jula, žalbene su sudije usvojile Harakijinu žalbu, presudivši da su prvostepene sudije preveliku težinu dale dokazima – od kojih su većina bili „glasine iz druge ili čak treće ruke“ – da je Harakija izvršio pritisak na Morinu da odvrati svedoka od davanja iskaza.\n„Premda je sudsko veće osnovano zaključilo da Morinina lična situacija, kao i sadržaj njegovog razgovora sa Svedokom 2, sugerišu da na njega jeste vršen pritisak, iz toga ne sledi nužno da je taj pritisak izvršio Harakija“, stoji u žalbenoj presudi.\nHarakija i Morina su od 9. februara, odnosno 8. aprila – nakon što su odslužili kazne koje im je izreklo sudsko veće – privremeno boravili van haškog pritvora.


Pružaju mogućnosti za učenje o drugim kulturama i pravnim sistemima u duhu kritičkog dijaloga i naučne saradnje i pomažu studentima prava i mladim pravnicima da budu međunarodno orijentisani i profesionalno obučeni za obavljanje pravničke profesije. Ključna delovanja S&C-a obuhvataju organizaciju seminara, konferencija, pravnih škola i studijskih poseta.\nEdukacije u vidu seminara i konferencija organizuju se svuda u svetu iz različitih pravnih oblasti uz učešće najeminentnijih stručnjaka. Pod okriljem ELSA-e Internacional godišnje se organizuje oko 30 seminara gde studenti imaju priliku da steknu vrlo korisna, praktična znanja. ELSA Beograd je u stalnom kontaktu sa lokalnim i nacionalnim grupama širom Evrope, tako da redovno dobija informacije o internacionalnim seminarima, konferencijama i pravnim školama koje naši studenti mogu da pohađaju.\nSeminar se sastoji iz nekoliko predavanja o određenoj pravnoj temi ili pravnoj oblasti. O temi se diskutuje na plenumu. Konferencije zahtevaju više individualnog učešća i naučnog doprinosa učesnika. O temama konferencija se diskutuje u okviru radionica, a zaključna, usaglašena i uređena verzija se iznosi na plenumu. Međunarodni seminar ili konferencija podrazumeva smeštaj za učesnike i obično traje 3 dana. ELSA-ine pravne škole organizuju se jednom godišnje, u bliskoj saradnji sa akademskim i institucionalnim partnerima i traju minumum 7 dana. Studijske posete pružaju mogućnost članovima ELSA-e da posete ELSA-ine grupe u drugim državama (ELSA-ina mreža obuhvata oko 40.000 studenata prava i mladih pravnika u okviru četrdeset jedne zemlje), kao i da budu domaćini grupama iz inostranstva u svojoj zemlji. Posete podrazumevaju i akademski program koji omogućava učesnicima razmenu znanja u oblasti prava. Studijska poseta može biti unilateralna, bilateralna i multilateralna.


Košarkaški klub Pirot ove godine slavi 70 godina postojanja (VIDEO) - Sportske vesti\nKošarkaški klub Pirot ove godine slavi 70 godina postojanja (VIDEO)\n26 May, 2022 by Dragan Panajotović\nGradska slava Pirota je Velika Gospojina i obeležava se 28. avgusta svake godine. A, 28. avgust je izuzetno značajan u pirotskoj istoriji i što se sporta tiče. Tog datuma 1952. godine odigrana je prva zvanična košarkaška utakmica u Pirotu, između domaće ekipe i gostiju iz Dimitrovgrada. Od tada je prošlo 70 godina, a pirotskom košarkom u godini jubileja građani ovog grada mogu samo da se ponose.\nDa je neko košarkaške pionire tih pedesetih godina prošlog veka pitao gde će pirotska košarka biti danas, teško bi neko smeo da daje optimistične izjave koje odgovaraju činjeničnom stanju danas. Trenutna situacija je takva da je selektor košarkaške reprezentacije Svetislav Kari Pešić, najpoznatiji Piroćanac na svetu. Njegov pomoćnik i i član stručnog štaba je još jedan vrhunski pirotski trener, Oliver Kostić. Basketaši Pirota su jedna od najcenjenijih evropskih ekipa. Na kraju, Košarkaški klub Pirot važi za jedan od najorganizovanijih i najstabilnijih klubova u zemlji, a nalazi se nadomak najvišeg košarkaškog ranga u Srbiji. Prethodnu sezonu je sa izuzetno mladim i talentovanim sastavom završio u vrhu Druge lige, što im pred početak takmičenja niko nije predviđao.\nPored mlade seniorske ekipe, ponos košarkaškog kluba je veliki broj dece koji trenira košarku i predstavlja zalog za budućnost. Pirot ima sedam mlađih kategorija, osam trenera koji rade sa više od stotinu dece i što je najvažnije, obezbeđeno je dovoljno termina za njihov kvalitetan napredak.\nKontinuitet i napredak su nešto što se očekuje od prvog tima, a uspesi iz prethodnog perioda izazovi su za budućnost. Košarkaški klub Pirot je dokaz da rad i kontinuitet donose kvalitet i rezultate. Iako je u sprskoj klupskoj košarci stanje daleko od sređenog, Piroćanci nalaze motiv da napreduju i da podižu lestvicu svog uspeha još više.\nNavijači Konstantina su očekivali pobedu protiv kragujevačkog Radničkog u utakmici 8. kola Druge lige, pobedu koja bi niški tim\nAKL: Izmene samouvereno na tronu! (VIDEO)\nDvanaesto kolo je završeno, borba za mesta koja vode u plejof sve je neizvesnija i uzbuđenja dostižu vrhunac. Po količini\nTurci pomogli srpsku košarku u kolicima\nTurska agencija za koordinaciju i razvoj (TIKA) je opredelila grant kojim su renovirane i opremljene prostorije Saveza košarkaša u


Sagorevanje na poslu: Ovo su svi simptomi “burnout” sindroma - Lepota i zdravlje\nSve učestalija pojava burnout sindroma najviše pogađa ambiciozne biznismene koji na sebe preuzimaju veliki teret obaveza i ne primećuju upozorenja koje im telo i um šalju. Stručna sagovornica otkriva kako da na vreme prepoznate faze, kao i sisteme prevencije…\nSve je više ljudi koji se žale na umor, iscrpljenost, frustraciju i nezadovoljstvo poslom. Kad to čujemo, prvo pomislimo na sve učestaliji burnout, odnosno sindrom “pregorevanja” na poslu. O tom problemu, fazama koje ga karakterišu i načinima da ga izbegnemo, priča psiholog Nina Vukelić.\nSindrom izgaranja, odnosno stanje hroničnog stresa, fizička je, emocionalna i mentalna iscrpljenost, kao i osećanje neefikasnosti i nedostatka postignuća. Treba imati u vidu da burnout ne izaziva samo posao koji je loš već u toj situaciji možemo da se nađemo i ako volimo svoj posao. Osobe sa izraženim motivom za postignućem u organizacijama koje blokiraju njihovu inicijativu, gde je visok nivo stresa i frustracije, često postaju podložne izgaranju. Razlog leži u njihovim zahtevima prema sebi i pokušaju da ostvare svoje i organizacione ciljeve što efikasnije. Posebno su izloženi ambiciozni ljudi, koji često zbog svog stava da mogu da urade sve ne primećuju kako polako “sagorevaju”. Oni rade veoma dugo, preuzimaju preterano teške obaveze i stavljaju vrlo veliki pritisak na sebe kako bi sve završili. Na kraju, više ne mogu efikasno da funkcionišu na ličnom ili profesionalnom nivou. Međutim, to se ne dešava iznenada. Naše telo i um šalju nam upozorenja pa je veoma važno da prepoznate sve simptome burnout sindroma.\n– usvajanju novih mehanizama i veština prevazilaženja problema, kao i prevencija novih, piše „Story„.


Libor - najveća prevara ikada\nSvakoga dana u 11 sati u Londonu se odlučuje o vrednosti novca. Ukoliko se to ne uradi na osnovu realnih odlika privrede, nego na osnovu mutnih interesa, dobije se prevara koja utiče na bezmalo svakog stanovnika u svetu.\nOd Libor kamatne stope zavise i finansijsko tržište i privreda zone u kojoj se koriste američki dolar i engleska funta. Ona se određuje svakog dana na osnovu informacija 16 najvećih banaka i trebalo bi da bude usklađena sa realnim uslovima na tržištu. Objavljuje se uvek u 11 sati po londonskom vremenu. Barkliz banka je manipulisala i vrednošću Euribora, što je kamatna stopa za tržište na kome se plaća evrom.\nFinansijski inspektori SAD, Evrope i Japana, u međuvremenu su došli do zaključka da je u čitavoj prevari učestvovalo najmanje 20 velikih svetskih banaka, a u osumnjičene spadaju i „Benk ov Amerika“, „Kredit svis“ i „Dojče bank“. Očigledno je da sada svi koji su učestvovali u prevari gledaju da dobiju na vremenu i pripremaju sve moguće odstupnice.\nNe polazi se od toga da će on mnogo doprineti rasvetljavanju same prevare, jer je njegov zadatak da preispita principe poslovanja banke i napiše nove smernice za njen dalji rad.\nJedna od banaka oko kojih se „steže obruč“ istrage povodom najveće prevare u istoriji jeste i Lojds, piše Handelsblat. Ova britanska banka je saopštila da su njeni predstavnici „od raznih organa vlasti“ dobili pozive na razgovore u vezi sa manipulacijama Liborom.\nLojds je saopštio da je interno već počeo istragu u vezi sa tim, ali da ne može da proceni koliko dugo će ona trajati. Inače, ovom koncernu ne ide baš najbolje, jer se nalazi u minusu od 640 miliona funti, to je, kažu predstavnici Lojdsa, rezultat oslanjanja na pogrešne savetnike.