Iako je dobrano zagazio u devetu deceniju života, čika Raša i dalje aktivno igra šah u klubu Vranje i tako će biti, veli, sve dok mu rade "male sive ćelije".\nA, pamte one blistave dane našeg šaha, uspešnih, pa onda ugašenih vranjskih klubova za koje je igrao: Borac, Putar, Koštana i Simpo, uzbudljive mečeve i pobede, čak i nad neprikosnovenom Crvenom zvezdom. Ne bez ponosa, naš sagovornik ističe da se jedan Svetozar Gligorić penzionisao sa 80 godina, a da je Raša još uvek u igri.\nRadomir je bio u timu koji je ostvario najveći uspeh u istoriji vranjskog šaha kada su, daleke 1971, bili među 15 najboljih u Jugoslaviji, pa se plasirali u četvrtfinale Kupa Srbije. On je osvojio bronzu na Otvorenom prvenstvu Makedonije, kao i treće mesto u Jugoslaviji u rešavanju šahovskih problema... Naročito mu je ostala u sećanju simultanka sa našim legendarnim velemajstorom Aleksandrom Matanovićem.\n- Tada sam protiv svetskog šampiona uspeo da izvučem remi, iako je imao pešaka više. Igrao sam "sicilijanku", ali sam je modifikovao mojim potezom lovac na E7. To mi je omogućilo remi, na čemu mi je čuveni Matanović čestitao - seća se šahovski veteran.\nLJUBAV PRENEO NA UNUKE\nDrevnu igru Raša igra i rekreativno, u prostorijama udruženja penzionera, gde mu nema ravnog. LJubav prema šahu je preneo i na naslednike, unuke Miloša i Jelenu, studentkinju biohemije koja je pokazala naročiti talenat. Ona za takmičenja nije zainteresovana, ali ipak voli kada sa deda Rašom podeli megdan na 64 polja.\nKao rođeni klikeraš, čika Raša kaže da je ovu igru savladao potpuno samostalno. U početku, osim osnovnih pravila, nije znao ništa, čak ni notaciju, ali je postepeno napredovao. Iz tog perioda pamti mečeve sa profesorom u Školi učenika u privredi u Belom Polju kod Surdulice koju je pohađao početkom pedesetih godina prošlog veka.\n- Jedino ja sam mogao da mu izađem na megdan i da ga pobedim, pa je zbog toga trpela i nastava. Tome su se najviše radovali moji drugovi, jer su znali da nema propitivanja kada profesor zakaže meč sa mnom, a to se dešavalo često - priča sa osmehom Stanojković.\nOd tada je samo napredovao, a svoje znanje je nesebično delio sa mlađima, tako da su kroz njegovu školu prošli kasnije uspešni šahisti Partizana, Kostolca i drugih klubova. I danas ima talentovane dece, ali sa njima treba strpljivo raditi da bi svoj potencijal realizovali, ukazuje Radomir Stanojković.\nČika Raša i dalje igra turnire i ostvaruje dobre rezultate. Iako priznaje da su šezdesetogodišnjaci, po prirodi stvari u prednosti, Stanojković se uspešno nosi sa njima, a poslednji uspeh mu je osvojeno treće mesto na prošlogodišnjem gradskom turniru, kada je ostavario pobedu nad FIDA majstorom. Vranje mu se odužilo dodeljivanjem nagrade za životno delo u oblasti sporta.\nTEŠKO SE ODRIČU MOĆI I UTICAJA: Veliki broj biznismena ostaje na čelu kompanija u osmoj, devetoj, pa čak i u desetoj deceniji\n22. 04. 2022. u 13:48\npenzioner penzioneri Vranje vesti šah šahista Radomir Stanojković\n30. 06. 2022. u 07:38\nABAZOVIĆ STIGAO U PATRIJARŠIJU: Počeo sastanak sa patrijarhom Porfirijem (FOTO)\n30. 06. 2022. u 12:05\nUZ MUZIKU VRAĆENE USPOMENE: Generacija maturanata 1972 pedesetu godišnjicu mature\n30. 06. 2022. u 11:29\n30. 06. 2022. u 10:33


Netflix otvara bioskope | PC Press\nNetflix je tu da dokaže da streaming nije nužno i kraj bioskopa, budući da je doneta odluka da se ponovo otvori kultno njujorško mesto – Paris Theater, gde će biti prikazivani neki od najprestižnijih filmova sa ove platforme.\nOdluka je usledila nakon što su neki veći bioskopi odbili da prikazuju Netflix filmove zbog sukoba interesa, te je kompanija odlučila da otvori sopstveno mesto za specijalne događaje i bioskopske premijere. Ovo nije prvi put da je Netflix pokazao jasno interesovanje za osvajanje bioskopskih prostora, budući da originalni filmovi postaju važan deo Netflix poslovanja, pa se platforma sve više takmiči sa velikim filmskim studijima. Pored toga tu je i konkurencija u obliku drugih streaming platformi, pa bi bioskopi mogli da donesu prednost i u toj trci.\nUlaganje u filmove, a posebno u one koji dolaze od velikih reditelja kao što su Martin Scorsese i Noah Baumbach, znači i odgovor na želje onih autora koji bi da svoje filmove vide i u bioskopima. Scorsese je tako želeo i bioskopsku premijeru filma „The Irishman,“ ali Netflix nije uspeo da se dogovori sa velikim distributerima AMC i Regal, pa je verovatno i to jedan od razloga da se potraže nova rešenja koja bi omogućila da se filmovi nađu u bioskopima pre nego što dođu do pretplatnika na servis.\nTagovi: film, Netflix, Paris Theater, scorse, The Irishman\n← No Players Online: Kao na ukletom serveru\nAsistent Alexa stiže i na pametne sijalice →


Američki obaveštajci upozorili: Već počelo mešanje Rusije u proces predsedničkih izbora, Tramp besan - Sputnjik Srbija\n02:29 20 April 2021\n10:23 21.02.2020 (osveženo 10:37 21.02.2020) Preuzmite kraći link\nO tome piše „Njujork tajms“ pozivajući se na pet izvora.\nPrema navodima američkog lista, pomoćnica direktora Nacionalne obaveštajne službe Šelbi Pirson je 13. februara tokom brifinga pred Odborom Kongresa za obaveštajne poslove iznela te navode.\nI republikanci i demokrate tražili su da im se predoče dokazi za to, ali za sada nije poznato kada bi informacije o tome mogle da im bude dostavljene.\nList piše da je to razbesnelo predsednika Trampa jer smatra da će sada demokrate to iskoristiti protiv njega.\nNeki izvori tvrde da je Tramp posle tog brifinga kritikovao odlazećeg šefa obaveštajnih službi Džoa Megvajera što je uopšte dozvolio da do brifinga dođe.\nPre dva dana Tramp je postavio sadašnjeg ambasadora SAD u Nemačkoj Ričarda Grenela za vršioca dužnosti direktora Nacionalne obaveštajne službe.\nNa samom brifingu Trampove pristalice su dovele u pitanje ove navode, ističući da Tramp ima veoma čvrst stav prema Rusiji.\nPredsednički izbori u Americi održaće se u novembru a sada je u toku unutarpartijska trka u Demokratskoj stranci za predsedničkog kandidata.


REPUBLIČKI ŠTAB RS: Obavezne maske na otvorenom, gde nema distance od dva metra | Novosti.RS\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite RS Alen Šeranić podvukao je da to ne znači generalno obavezu nošenja maski na otvorenom, nego poštovanje preporuka Instituta za javno zdravstvo RS kojima su precizirane okolnosti kada je to neophodno.\n- Mislimo pri tome na pijace, autobuska stajališta, redove gde ljudi čekaju zbog nekih obaveza, trgovinske lance na otvorenom… Dakle, tamo gde se okuplja veći broj ljudi. To podrazumeva i sahrane i razne manifestracije koje organizuju lokalne zajednice ili privatna lica - rekao je ministar Šeranić.\nOn je naveo da i dalje ostaje na snazi zaklljučak o okupljanju maksimalno 50 osoba, da se produžava odluka o održavanju takmičenja bez prisustva publike, kao i rad ugostiteljskih objekata do 23 časa.\nŠeranić je ocenio da je epidemiološka situacija u Republici Srpskoj i dalje nepovoljna, kao i da se posebno prati situacija u određenim lokalnim zajednicama.\nOn danas nije precizirao sa koliko testova trenutno raspolaže Republika Srpska, ali je istakao da ih ima “dovoljno”.\nKorona virus korona Republika Srpska RS virus korona broj zaraženih korona virusom Alen Šeranić KOVID 19


Nastavak snimanja serije "Vojna akademija" - ATA Stars\nNastavak snimanja serije „Vojna akademija“\nHome/Vesti - ostalo/TV Svet/Nastavak snimanja serije „Vojna akademija“\nMinistarstvo odbrane i Radio-televizija Srbije potpisali su danas ugovor o zajedničkoj realizaciji projekta i nastavku snimanja igrane serije „Vojna akademija“u prostorijama Rektorata Univerziteta odbrane.\nUgovor o snimanju četvrtog serijala popularne serije, tom prilikom, potpisali su rektor Univerziteta odbrane general-major prof. dr Mladen Vuruna i Dragan Bujošević, generalni direktor RTS-a.\nPrema rečima generala Vurune, ministar odbrane Aleksandar Vulin je doneo odluku da Univerzitet odbrane potpiše ugovor sa RTS-om o nastavku snimanja četvrtog serijala „Vojne akademije“, kao i da svi potrebni kapaciteti Univerziteta Odbrane i Vojske Srbije budu stavljeni na raspolaganje ekipi koja će raditi na tom projektu.\nIzražavajući zadovoljstvo što RTS nastavlja sa snimanjem „Vojne akademije“, generalni direktor te kuće Bujošević je istakao da su prethodne tri sezone bile veoma uspešne, ali i da su, svakako, bile korisne i Vojsci Srbije. On je podsetio da je serija stekla simpatije gledalaca, naročito mlađe publike, a imajući u vidu da ista ekipa nastavlja sa radom i u četvrtom serijalu, Bujošević je rekao da se nada da će, kao i prethodne sezone, „Vojna akademija“ ostati jedna od najgledanijih serija koje je RTS emitovao.\nPovezana vest: FARMA 3. SEZONA, Novi problem ukućana\nKako je istakao reditelj Dejan Zečević, uz priče o sudbinama glavnih junaka, četvrta sezona „Vojne akademije“ ponudiće gledalištu nove i zanimljive zaplete, sa akcentom na nove kadete koje je publika upoznala u prethodnoj sezoni. On je naglasio da će u novom serijalu akcenat biti stavljen na vojnički aspekt priče, jer će junaci u uniformama dosta vremena provoditi na vežbama, što znači da će publika kraj malih ekrana imati prilike da stekne uvid u ono što čini vojnički život na terenima i vojnim vežbama.\nPovezana vest: Druga sezona serije "Devedeset dana za venčanje" na kanalu TLC\nGovoreći o značaju serijala, načelnik Uprave za odnose sa javnošću Ministarstva odbrane kapetan bojnog broda Petar Bošković je izrazio zadovoljstvo nastavkom saradnje između Ministarstva i RTS-a na ovom projektu, naglašavajući da je reč o dugoročnoj saradnji koja je mnogo pomogla u vremenu kada je bila aktuelna profesionalizacija naše vojske. Serija je, kako je istakao kapetan bojnog broda Bošković pokazala javnosti da pripadnici vojske ne žive pod staklenim zvonom i da sve ono što se dešava na Vojnoj akademiji, dešava se i u stvarnom životu. Publika će u novim epizodama, dodao je on, imati priliku da vidi koliko vojnički život zahteva odricanja i žrtvovanja, i da se od takvih ljudi, još u mladim godinama, prave profesionalni vojnici koji su tu za svoju otadžbinu i svoj narod.\nPovezana vest: Luna Đogani ovog utorka u emisiji “Ami G Show” otkriva zašto je u ljubavi luda!\nOn je, takođe, posebno ukazao da je ekipa koja je radila na seriji brinula i o najsitnijim detaljima, pa u „Vojnoj akademiji“ nema psovki i brutalnosti, čime obiluju neki drugi serijali, a ova serija je dokaz da se gledanost može postići i na taj način.\nDanašnjem potpisivanju ugovora prisustvovali su i Nele Garić iz produkcijske kuće „Nira pro“ kao i predstavnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije.\nBy ATA Stars Redakcija|2018-03-05T20:43:46+01:00mart 5th, 2018|TV Svet|0 Comments\n„Hotel Balkan“ kraj tanana šadrvana\nPremijera nove HBO serije „Lavkraftova zemlja“ 17. avgusta\nMajk Tajson u ringu sa ajkulom\nTokom avgusta na AMC kanalu – poslednja epizoda serije Better Call Saul i akcioni filmovi petkom uveče


Anja Margetić ugostila perspektivne bh. plivačice Lamiju Medošević, Nejlu Karić i Eminu Pašukan | Sarajevo.ba\nAnja Margetić ugostila perspektivne bh. plivačice Lamiju Medošević, Nejlu Karić i Eminu Pašukan\nZamjenica gradonačelnice Grada Sarajeva Anja Margetić ugostila je danas perspektivne bh. plivačice sa velikim brojem zapaženih nastupa, Lamiju Medošević, Nejlu Karić i Eminu Pašukan.\nSvoj put ka ostvarenju životnih ciljeva, ali i vrhu svjetskog plivanja, odlučile su graditi kao stipendistkinje u Sjedinjenim Američkim Državama.\nOsim rezultata kojim su osigurale američke stipendije, u najranijoj dobi bilježile su apsolutne državne rekorde BiH, našu zemlju predstavljale na evropskim i svjetskim prvenstvima, a na univerzitetima na kojima sada nastavljaju svoju edukaciju, prepoznate su kao najveće pojačanje.\nTrenutno borave u Sarajevu i vrijedno rade praksu u Centralnoj banci BiH, MUP-u KS i Američkoj trgovinskoj komori, što je po riječima zamjenice Margetić hvale vrijedan pristup poslu i karijeri:\n“Dobro došle u svoju zemlju i njen olimpijski glavni grad! Ponosni smo što nas na najbolji način predstavljate u Americi. Grad Sarajevo će uvijek biti institucija koja vjeruje u vaše potencijale i pruža vam podršku”, kazala je Margetić koja je sa samo 17 godina nastupila za olimpijsku reprezentaciju RBiH u plivačkim disciplinama delfin 100 i 200 metara te bila prva žena koja je pod zastavom naše zemlje nastupila na olimpijskim igrama.\nVrijedne i talentovane djevojke planiraju povratak u Bosnu i Hercegovinu i nastavak sportske i profesionalne karijere u njenom glavnom gradu.


Saudijska Arabija: Opasna ideja o razmeni teritorija\nTanjug 13. oktobra 2018. 17:03\nRIJAD – Saudijski list „Arab njuz“ objavio je tekst o eventualnoj razmeni teritorija između Beograda i Prištine, u kojem se ocenjuje da je to loša ideja, koja bi mogla da inicira dalje podele, u BiH, Makedoniji, pa i Srbiji „sa Sandžakom i Vojvodinom“.\n„Što pre međunarodna zajednica to uvidi, to bolje za Kosovo, Srbiju i region“, navodi se u tekstu autora Luka Kofija, direktora Centra za spoljnu politiku američke fondacije „Heritidž“.\nOn ukazuje da je, od 1990-ih godina, međunarodna zajednica „uložila mnogo krvi i novca“ kako bi obezbedila da Balkan ostane miran i stabilan, te da bi stoga trebalo da ima uticaja u pogledu bilo kakve značajne izmene granica.\n„Međunarodna zajednica mora biti svesna rizika dopuštanja da se Balkan dalje deli duž etničkih i verskih linija“, upozorava se u tekstu objavljenom u saudijskom listu na engleskom jeziku, uz podsećanje da je naš region prošao kroz talas izmena granica 1990-ih.\nNavodi se, uz to, da bi se posledice „izmene granica Kosova i Srbije“ osetile i drugde, posebno u drugim regionima Balkana kao što su BiH, Makedonija, pa čak i Srbija sa Sandžakom i Vojvodinom.\nZato, kaže Kofi, međunarodna zajednica mora ostati angažovana i, umesto razmene teritorija i izmene granica, trebalo bi da podstiče Kosovo i Srbiju da normalizuju odnose i štite interese etničkih manjina unutar njihovih granica.\nŠpanija: Socijalisti vode, ali nedovoljno za vladu – anketa\nTramp: Nadajmo se da će neko proveriti i drugu stranu\nluzionista poručio Mej: Telepatijom ću da zaustavim Bregzit\nVulović: Proleće 1999. donelo smrt, stradanje i patnju\nKremlj: Nismo upoznati sa Malerovim izveštajem\nSkupovi u Parizu i Stokholmu povodom 20 godina NATO agresije\nTramp: Potpuno oslobađanje; Demokrate još ne odustaju\nKenijac Piter Tabići najbolji nastavnik na svetu\nMalerova istraga: Hiljade naloga, stotine pretresa i svedoka\nMalerov izveštaj:Trampova kampanja nije sarađivala sa Rusima\nŠpanija: Socijalisti vode, ali nedovoljno za vladu –…


Kombincija fotografija predsednika SAD Donalda Trampa i demokratskog kandidata za predsednika Džoa Bajdena, snimljenih 22. oktobra 2020. tokom druge i finalne debate na Belmon univerzitetu, u Nešvilu, Tenesi.\nKao kandidati suparničkih političkih partija, predsednik Donald Tramp i bivši potpredsednik Džo Bajden imaju različite poglede kako bi Sjedinjene Države trebalo da se odnose prema ostatku sveta. Na osnovnom nivou, razlika se može videti u Trampovoj doktrini "Amerika na prvom mestu" i Bajdenovoj podršci za više međunarodne saradnje.\nSledi nekoliko glavnih oblasti koje ilustruju različiti pristup kandidata američkoj spoljon politici\nTramp je brzo targetirao alijansu, počevši tokom svoje kampanje 2016, zahtevajući od drugih članica da uvećaju svoja trošenja na odbranu. Neke zemlje postigle su ciljani nivo troškov koje NATO postavio 2014, pre nego što je Tramp preuzeo dužnost, ali mnoge nisu i ranije ove godine Tramp je povukao 12.000 vojnika iz Nemačke, koju je optužio da iskorišćava Sjedinjene Države.\nBajden je NATO nazvao "jednim od najsekventnijih saveza u istoriji Sjdinjenih Država" tokom debate u junu 2019. i upozorio da će se "raspasti na sastavne delove" ukoliko Tramp osvoji reizbor. Bivši potpredsednik želi da da prioritet ponovnom uspostavljanju takvih međunarodnih partnerstava.\nBajden se obavezao da će se suprotstaviti ruskom predsedniku Vladimiru Putinu u vezi sa ruskim mešanjem u američke izbore i drugim aktivnostima.\n"Ne razumem zašto ovaj predsednik ne želi da se suprotstavi Putinu kada zapravo plaća poternice za ubijanje američkih vojnika u Avganistanu, kada se bavi aktivnostima koje pokušavaju da destabilizuju čitav NATO", rekao je Bajden.\nTramp je odbacio procenu američkih obaveštajnih agencija da se Rusija umešala u izbore 2016. godine preferirajući njegovu pobedu, nazivajući pitanje koje je dovelo do njegovog opoziva "podvalom" i "lovom na veštice".\nUkazao je na američke sankcije Rusiji kao dokaz snage njegove administracije. "Niko nije bio oštriji prema Rusiji od Donalda Trampa", rekao je.\nTrampova politika pema Kini evoluirala je tokom njegovog predsednikovanja.\nNakon što je ugosto kineskog predsednika Ši Đinpinga na samitu u prvim mesecima svoje administracije, odnosi su se kasnije pretvorili u trgovinski rat sa eskalacijom tarifa pre nego što su konačno postigli prvu fazu trgovinskog sporazuma u januaru.\nKako se pandemija koronavirusa širila 2020. godine, Tramp je za to optužio Kinu, istovremeno se zalažući za zabranu popularnih kineskih aplikacija TikTok i ViČet.\n"Predsednik Tramp se suprotstavio Kini i ostaće snažan", rekao je potpredsednik Majk Pens tokom debate u oktobru.\nBajden se zalaže za zauzimanje tvrđeg stava o pitanjima ljudskih prava u Kini i situaciji u Hong Kongu, dok se istovremeno zadržava pritisak na Kinu zbog njene trgovinske prakse.\nBajdenova kandidatkinja za potpredsednicu, senatorka Kamala Harris, rekla je tokom debate sa Pensom da je Trampova administracija "izgubila taj trgovinski rat".\n"Poljoprivrednici su zbog toga doživeli bankrot. Zbog toga smo u proizvodnoj recesiji", rekla je Harris.\nBajden je bio potpredsednik kada su se Sjedinjene Države pridružile grupi od još pet svetskih sila i potpisale sporazum iz 2015. koji je ograničio iranski nuklearni program, u zamenu za ublažavanje sankcija.\nTramp se povukao iz sporazuma, nazvavši ga "najgorim sporazumom ikad dogovorenim" i uveo nove sankcije koje su i naštetile iranskoj ekonomiji i pogurale je da uveća svoju nuklearnu aktivnost.\nBajden kaže da bi nastojao da se ponovo pridruži sporaumu, uz Iran koji se vraća svojim obavezama.\nOba kandidata podržavaju rešenje dve države u dugo traženom mirovnom naporu između Izraela i Palestinaca.\nTramp je bio glasna podrška izraelskom premijeru Benjaminu Netanjahu i preselio je američku ambasadu u Izraelu iz Tel Aviva u Jerusalim.\nBajden je kritikovao taj potez, ali ne planira da ga preokrene. Predlaže otvaranje američkog konzulata u istočnom Jerusalimu radi angažovanja sa Palestincima.\nDemokratski kandidat pozdravio je posredovanje Trampove administracije tokom poslednjih nedelja u vezi sa dogovorom o normalizaciji odnosa Izraela sa Bahreinom i Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nAli Bajden je rekao da Tramp još uvek nije imao "koherentan plan za spoljnu politiku" mimo svog prioritizovanja američkih interesa.\nTrampova administracija postigla je sporazum sa talibanima koji poziva američke trupe da napuste zemlju do sredine 2021, a u oktobru je tvitovao da želi da se povlačenje završi do kraja 2020. godine.\nBajden je izrazio oprezniji pristup koji se zasniva na uslovima na terenu.\nTramp je održao dve runde razgovora sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom i treći put se sastao na granici između dve Koreje u okviru napora za denuklearizaciju Korejskog poluostrva.\nRazgovori nisu dali bilo kakve obaveze, ali Pjongjang nije testirao nuklearno oružje niti interkontinentalne rakede od 2017.\nTramp kaže da su on i Kim "razvili veoma dobar odnos" i da je njegova administracija izrazila nadu za novi samit.\nBajdenov stav je da se ne bi sastao sa Kim bez preduslova. Strategija Bajdenove administracije bila bi da iskoristi pritisak sankcija da se Kim natera na pregovore.\nBajden predlaže ukidanje zabrane putovanja koju je Tramp uveo kada je prvi put stupio na dužnost, uključujući onu koja je ozbiljno pogodila nekoliko većinski muslimanskih država, uključujući Nigeriju, Sudan i Somaliju.\nTramp je branio te zabrane kao neophodne za nacionalnu bezbednost.\nOba kandidata imaju kao deo svoje strategije za odnose sa afričkim državama poticaj za ekonomski razvoj, kao i rad sa mladim liderima kontinenta i članovima dijaspore.\nTrampova administracija zaključila je 2019. godine sporazume sa Gvatamalom, Salvadorom i Hondurasom zahtevajući od migranata da prvo zatraže azil u tim zemljama. Ako stignu na američko-meksičku granicu, a da to nisu učinili, biće poslati nazad.\nEgzodus iz Venecuele izazvao haos u regionu\nSavetnik Stiven Miler rekao je da bi slični sporazumi sa drugim državama bili cilj u drugom Trampovom mandatu.\nBajden je kritikovao ono što je nazvao Trampovom "drakonskom imigracionom politikom koja pokušava da poništi naše zakone o azilu i izbeglicama" i kaže da bi vratio određenu pomoć regionu u pokušaju da izvrši pritisak na vlade da smanje broj migranata koji putuju na sever.\nPod Trampovom administracijom, broj izbeglica primljenih u Sjedinjene Države iz celog sveta opao je sa oko 85.000 u poslednjoj godini mandata predsednika Baracka Obame na 15.000 ove godine.\nStejt department je saopštio da je najnovije ograničenje neophodno za "bezbednost i dobrobit Amerikanaca, posebno u svetlu tekuće pandemije Kovida 19".\nBajden se obavezao da će naglo preokrenuti trend povećavanjem limita na 125.000.\nTrampova prioritizacija američkih interesa dovela je do udaljavanja od nekoliko međunarodnih inicijativa, uključujući njegove odluke da napusti Pariški sporazum o klimi, ukine finansiranje Svetske zdravstvene organizacije (SZO) u vezi sa rukovanjem koronavirusom i povuče se iz trgovinskog sporazuma Transpacifičko partnerstvo (TPP).\nBajden je podržavao i Pariški sporazum i TPP za vreme dok je bio potpredsednik i nastojao bi da im se pridruži, istovremeno vraćajući finansiranje SZO.


Inostrani kulturni centri, Firme Beograd - Beograd Net\nKulturaInostrani kulturni centri\nBeograd je jedan od prvih osam gradova u kojima je British Council otvorio svoje kancelarije izvan Velike Britanije.Naša prva kancelarija u staroj Jugoslaviji, otvorena je 13. januara 1940. godine. Tada je nosila naziv „Jugoslovensko-britanski institut“ i zauzimala je prva dva sprata Angloamericko-jugoslovenskog kluba. Sam klub nalazio se u centru grada, u dana&sc\nDetaljnije Dodaj u omiljene Inostrani kulturni centri\nMedijateka Francuskog kulturnog centra prostire se na 600m2, na 2 nivoa i raspolaze fondom od 18500 dokumenata (knjiga, video kaseta, CD, DVD, CD-Roma...) kao i informatizovanim katalogom za pretrazivanje. U prizemlju • prijem i pozajmljivanje dokumenata, &bul\nGoethe-Institut je kulturna ustanova Savezne Republike Nemacke koja svoju delatnost obavlja širom sveta. Mi potpomazemo i unapredjujemo ucenje nemackog jezika u inostranstvu i negujemo medjunarodnu kulturnu saradnju. Takodje prenosimo sveobuhvatnu sliku Nemacke putem informacija o kulturnom, društvenom i politickom zivotu. Mrezom Goethe-Instituta, Goethe-Centara, kultu\nInstitut Konfucije je medjunarodni naziv kineskih kulturnih centara koji rade pod pokroviteljstvom Kineske kancelarije za ucenje kineskog jezika kao stranog i koji se osnivaju u vecim gradovima zemalja sa sinološkom tradicijom, po planu Kancelarije. Beograd\nInstitut Servantes u Beogradu zaziveo je februara 2004. godine, šireci na taj nacin svoje prisustvo u ovom gradu zapoceto aprila 2002. godine otvaranjem Aule Servantes, sa ciljem da se integriše u kulturni zivot glavnog grada tadašnje Srbije i Crne Gore i na taj nacin promoviše španski jezik i hispansku kulturu. Centar u Beogradu svecano su otvoril\nItalijanski institut u Beogradu\nItalijanski institut za kulturu je institucija Republike Italije koja se bavi kulturnim aktivnostima u Srbiji. Zadatak Italijanskog instituta za kulturu je da promoviše italijansku kulturnu baštinu u njenim razlicitim izrazima putem inicijativa koje sa jedne strane mogu da prikazu razlicitost duha italijanske stvarnosti, a sa druge da ponude mogucnost susreta i dijalog\nKulturni centar I. R. Irana je otvoren 1990. kada pocinje sa radom na predstavljanju iransko-islamske kulture u to vreme jugoslovenskoj, a sada srpskocrnogorskoj javnosti. Iranska civilizacija pripada redu onih civilizacija koje su tokom višemilenijumskog trajanja iznedrile jednu od najsjajnijih kultura na svetu. Zahvaljujuci bogatom nasledju u svim domenima ljudskog stvaralaštva\nRuski centar za nauku i kulturu (RCNK) „Ruski dom“ u Beogradu je jedan od 44 ruskih kulturnih centara koji danas rade širom sveta. Istorijat nastanka i postojanja „Ruskog doma“ tesno je vezan za duhovnu, kulturnu i naucnu delatnost predstavnika ruske emigracije koja je zivela u Kraljevini SHS posle oktobarske revolucije 1917. godine. Ideja stvaran


Wenger jadan i ljut: Flamini me razočarao - Index.hr\nWenger jadan i ljut: Flamini me razočarao\nTRENER nogometaša Arsenala Arsene Wenger izjavio je nakon potpisivanja Mathieua Flaminija za Milan da više neće biti odlazaka igrača.\nPo engleskim medijima piše se da bi odlazak Flaminija mogao potaknuti lančanu reakciju odlazaka igrača iz Arsenala, a prvi koji bi trebao napustiti Emirates je Alexander Hleb.\n"Naravno da se javi problem kada neki klubovi ponude više novaca. Ali kada igraču istekne ugovor on je slobodan otići kaomo god želi. Mogu samo reći da sam razočaran što je Flamini otišao, ali to je bilo njegovo pravo. Međutim vjerujem da će 95% igrača, jezgra ove momčadi, ostati na okupu", izjavio je Wenger.\n"Bili smo na čelu ljestvice veći dio sezone, bili smo ispred Manchester Uniteda, Chelseaja i Liverpoola i samo nam je malo više koncentracije nedostajalo za konačan trijumf. Želimo se vratiti sljedeće sezone kao pobjednici i uzeti naslov, to je cilj ove momčadi."\nWenger je naglasio da je nogomet mnogo više od samog novca i da vjeruje kako i ostatak njegovih igrača vjeruje u to.\n"Ove sezone bili smo blizu i nismo uspjeli, ali zato se nadam da će se u igračima pobuditi bunt i da će lupiti šakom o stol i reći idemo po naslov sljedeće sezone. Ako naši igrači to ne žele napraviti i samo žele otići druge klubove za veće novce, to bi bilo pravo razočaranje za mene. "


NUNS :: Etički kodeks / print=true\nNaslovna | Propisi | Etički kodeks\nSaveti: etičke dileme\nPrijava za crnu kutiju\n- Uputstva i smernice -\nUNS i NUNS ovaj kodeks donose kao etički standard profesionalnog postupanja novinara.\nDužnost je novinara da slede profesionalne i etičke principe sadržane u Kodeksu, i da se suprotstave pritiscima da te principe prekrše.\nKodeks preporučuje solidarnost sa kolegama kada su ugroženi\nstandardi profesionalnog postupanja novinara.\nProfesionalni i etički standardi definisani u ovom Kodeksu teže podizanju ugleda novinarske profesije, propagiraju zalaganje za slobodu mišljenja, govora i izražavanja, kao i nezavisnost medija.\nNovinari koji krše načela ovog Kodeksa ne mogu da računaju na bezrezervnu podršku novinarskih udruženja i kolega.\nMediji su dužni da interes javnosti za potpunim, blagovremenim i istinitim informisanjem stave iznad svih drugih interesa. U kontekstu ovog Kodeksa, interes javnosti podrazumeva objavljivanje svih važnih informacija koje su čitaocu/slušaocu/gledaocu od pomoći pri formiranju vlastitog suda/mišljenja o pojavama i događajima.\nZa primenu ovog Kodeksa odgovorni su i urednici i izdavači.\nNovinari, odnosno urednici profesionalno su odgovorni javnosti (čitaocima/gledaocima/slušaocima), a ne izdavaču/vlasniku (državi i interesnim grupama), i njihovim privatnim, ekonomskim, političkim i drugim interesima.\nIzdavač/vlasnik ima nesporno pravo da ostvaruje poslovnu dobit i njome se rukovodi u poslovanju medija. Istovremeno, razlog postojanja medija jeste javni interes, i vlasničko pravo ga ne sme narušiti. Poslovni, politički i privatni interesi izdavača/vlasnika ne smeju da budu izgovor ili opravdanje za kršenje ovog Kodeksa.\nIzdavač/vlasnik ne bi trebalo da po svom nahođenju, bez saglasnosti redakcije, menja uređivačku politiku medija.\nIzdavač ima pravo da definiše uređivačku politiku, ali ona ne sme da bude u sukobu sa zakonom niti sa profesionalnim kodeksom.\nI ISTINITOST IZVEŠTAVANJA\n1. Obaveza je novinara da tačno, objektivno, potpuno i blagovremeno izvesti o događajima od interesa za javnost, poštujući pravo javnosti da sazna istinu i držeći se osnovnih standarda novinarske profesije.\n• Moguće dejstvo objavljene informacije na medij ili medijskog vlasnika ne sme da utiče na odluku o njenom objavljivanju.\n• Politička ili ideološka pozadina informacije ne sme da utiče na odluku o njenom objavljivanju, čak i ukoliko je ta politička ili ideološka pozadina u suprotnosti s političkim ubeđenjima novinara, urednika ili vlasnika medija.\n• Saopštenja političkih stranaka ili drugih interesnih grupa moraju da budu označena kao takva. U slučaju da je saopštenje redakcijski obrađeno, čitaoci/gledaoci/slušaoci moraju da budu obavešteni o primarnom izvoru informacije.\n• Redakcijska obrada saopštenja ne sme da izmeni činjenice, kontekst u kojem su upotrebljene, niti njihov smisao.\n2. Pravo je medija da imaju različite uređivačke koncepte, ali je obaveza novinara i urednika da prave jasnu razliku između činjenica koje prenose, komentara, pretpostavki i nagađanja.\n• Mediji koji prenose agencijske vesti snose odgovornost za ono što objavljuju. Ukoliko je agencija navedena kao izvor informacije, skraćivanje ili dopuna te informacije ne sme da promeni elementarno značenje, odnosno zaključak koji je agencija plasirala.\n• Prilikom objave rezultata ispitivanja javnog mnjenja, preporučljivo je da se navede: naziv agencije koja je sprovela ispitivanje, naručilac ispitivanja, broj ispitanika, vreme kada je ispitivanje obavljeno, pitanja koja su postavljena ispitanicima.\n• Ukoliko je objavljeni komentar u suprotnosti sa uređivačkom politikom ili stavom redakcije, preporučljivo je da čitaoci/gledaoci/slušaoci o tome budu obavešteni.\n• Otvoreno zalaganje za jednu političku stranku ili opciju nespojivo je s novinarskom profesijom.\n• Novinari nisu obavezni da intervjuisanoj osobi omoguće autorizaciju teksta. Ukoliko se, u dogovoru s urednicima, ipak odobri autorizacija, intervjuisana osoba nema pravo da menja novinarska pitanja, smisao i kontekst svojih odgovora.\n• Promene sadržaja fotografije nedopustive su bez saglasnosti autora.\n• Mora se jasno naglasiti razlika između dokumentarne fotografije i fotomontaže. Čitaoci/gledaoci ne smeju da se dovode u zabludu.\n• Nedopustive su drastične intervencije pri digitalnoj obradi dokumentarne fotografije. Dozvoljene su samo minimalne korekcije (u domenu boja, kontrasta, oštrine, i slično) koje ne utiču na njen sadržaj.\n3. Novinar je dužan da naznači izvor informacije koju prenosi. Ukoliko izvor ne želi da bude otkriven, novinari i urednici postupaju sa dužnom profesionalnom pažnjom i svojim profesionalnim autoritetom staju iza informacije i odgovaraju za njenu tačnost.\n• U slučaju da izvor informacije uslovljava da ostane neimenovan, redakcija je dužna da to poštuje. Od ovog pravila može da se odstupi, ukoliko se informacija odnosi na planiranje nekog zločina, ili kršenje ustavnog poretka i bezbednosti države, kada je obaveza redakcije da to prijavi nadležnim organima. Preporučljivo je da se u ovim slučajevima konstultuje pravni savetnik.\n• Objavljivanje informacija koje su označene kao poverljive, dopušteno je isključivo ukoliko se utvrdi da je pravo javnosti da bude informisana prioritetno u odnosu na razloge poverljivosti informacija.\n4. Novinar je dužan, kada je to neophodno, da konsultuje što više izvora i da im omogući da iznesu svoj stav.\n• Novinar je dužan da konsultuje najmanje dva nezavisna izvora informacija koja će datu informaciju da potvrde ili ospore.\n• Dva međusobno nezavisna izvora informacija posebno su poželjna u slučaju postojanja indicije da zvaničan izvor daje nepotpunu i/ili netačnu informaciju. Postojanje dva nezavisna izvora informacija jednako je preporučljivo i u slučaju da ključne informacije potiču od anonimnog, odnosno poverljivog izvora.\n5. Sa novinarstvom nespojivi su objavljivanje neosnovanih optužbi, kleveta, glasina, kao i izmišljenih pisama ili pisama čiji autor nije poznat ili njegov identitet nije proverljiv.\n• Sadržaj pisama koja se objavljuju mora da bude u skladu s načelima profesionalne etike.\n• Iako adresa pošiljaoca ne bi trebalo da se objavljuje, ona mora da bude poznata redakciji. Ukoliko postoji sumnja u identitet pošiljaoca, pismo ne bi trebalo da se objavi.\n• Objavljivanje izmišljenih pisama nije dozvoljeno, kao ni intervencije na pismima bez saglasnosti autora.\n• U slučaju da novinar proceni da je objavljivanje nepotvrđene informacije ili nagađanja u interesu javnosti, dužan je da jasno i nedvosmisleno naglasi da informacija nije potvrđena.\nII NEZAVISNOST OD PRITISAKA\n1. Novinar treba da se suprotstavi svakom pritisku na slobodno obavljanje profesije, kao i svakom vidu cenzure. Novinar zadatke prima samo od nadležnih urednika. Novinar ne sme odlagati objavljivanje bitnih informacija, osim zbog neophodne provere tačnosti.\n• Novinar/urednik treba da izvesti javnost o pritiscima koji ugrožavaju slobodu informisanja i nezavisnost medija.\n• Urednik je dužan da zaštiti novinara od svakog oblika cenzure i pritiska koji su mu poznati, bez obzira da li oni potiču od izdavača/vlasnika, države, interesnih grupa, i slično.\n• Autocenzura se smatra kršenjem profesionalnih i etičkih normi.\n• Uredničke intervencije ne smeju da izmene činjenice, kontekst i stavove novinara koji potpisuje tekst/prilog. U slučaju da urednik izmeni činjenice, kontekst i stavove iznesene u tekstu/prilogu, novinar je obavezan da se od tih intervencija ogradi.\n• Naslov teksta/priloga ne sme da bude u suprotnosti sa suštinom teksta/priloga.\n• Naslov teksta/priloga podleže istim etičkim principima kao i sam tekst/prilog.\n• Bilo kakve intervencije (urednika, grafičkog urednika, dizajnera, i drugih), u pogledu sadržaja fotografije, nedopustive su bez saglasnosti autora.\n2. Ekonomski i politički interesi izdavača ne smeju da utiču na uređivačku politiku na način koji bi imao za posledicu netačno, neobjektivno, nepotpuno i neblagovremeno informisanje javnosti.\n• Ukoliko se izveštava o pojedincima i kompanijama koje imaju vlasnički udeo u mediju, preporučuje se da novinar/urednik navede tu činjenicu.\n• Ukoliko izdavač medija ima vlasnički udeo u organizaciji, kompaniji o kojoj se izveštava, novinar/urednik trebalo bi da navede tu činjenicu.\n3. Novinar se ne može prisiliti na izražavanje mišljenja protivnog njegovoj savesti.\n• Novinar ne može biti kažnjen zbog odbijanja da izveštava suprotno svojim opredeljenjima i moralnim načelima.\n• Ukoliko novinara prisiljavaju da izveštava suprotno svojim uverenjima, on ima pravo da javnost s tim upozna.\nIII SPREČAVANJE KORUPCIJE I SUKOBA INTERESA\n1. Novinar ne sme da prima ili traži materijalnu ili neku drugu korist za prikupljanje, objavljivanje, odlaganje ili sprečavanje prikupljanja ili objavljivanja informacija.\n• Ukoliko se novinar sa sagovornikom sastaje u restoranu, trošak bi trebalo da snosi redakcija. U slučaju da je to neizvodljivo, novinar bi trebalo da insistira na susretu na nekom mestu koje ne iziskuje troškove.\n• Novinar/urednik ne sme da proda dokumenta, audio/video zapise, knjige i druge materijale koje je dobio u svrhu medijskog izveštavanja. Ovakvi materijali ne bi trebalo da se ustupaju drugim medijima bez saglasnosti izvora informacija.\n• Preporučuje se da materijali dobijeni od izvora informacija ostanu u posedu redakcije ili dokumentacionog centra medija za koji novinar/ urednik izveštava.\n2. Novinar je obavezan da odbije poklon ukoliko se može sa razlogom pretpostaviti da je poklon povezan sa obavljanjem njegove profesije i da može uticati na objektivnost u radu. Novinar je obavezan da prijavi redakciji nuđenje ili dobijanje poklona u vezi sa obavljanjem novinarskog posla.\n• Prihvatanje poklona dozvoljeno je samo u slučajevima kada je reč o propagandnom materijalu (olovke, notesi, kačketi, i slično), ili predmetima neznatne materijalne vrednosti.\n3. Ukoliko su pojedinac ili organizacija platili putne troškove novinaru/uredniku/redakciji, on je dužan da tu činjenicu navede u tekstu/prilogu\n• Ukoliko se izveštava o temama koje su deo studijskog putovanja, profesionalnog usavršavanja ili stipendije, a koje organizuju i plaćaju državni organi, međunarodne i domaće nevladine organizacije i fondacije, političke stranke, kompanije i slično, onda to mora da bude nedvosmisleno navedeno u tekstu/prilogu.\n• Redakcija bi trebalo da plaća službena putovanja novinara, dnevnice, putne troškove novinara na zadatku, ulaznice za različite događaje, i slično.\n4. Novinar ne izveštava o temama u kojima ima privatni (lični ili grupni) interes.\n• Neće se smatrati neprimerenim ukoliko novinar koji u nekoj stvari ima i lični interes izveštava o toj temi ako je u pitanju stvar od šireg javnog interesa (npr novinar koji živi u jednom delu grada piše tekst o potrebi da se u tom delu grada izgradi nova škola).\n5. Novinar bi trebalo da učini sve da izbegne situacije koje bi mogle da dovedu do sukoba interesa, stvarnog ili prividnog, i koje bi mogle da ga navedu da kompromituje svoj ugled ili ugled profesije. Novinar koji ne može da izbegne sukob interesa dužan je da bez odlaganja o tome obavesti urednika.\n• Novinar ne bi trebalo da izveštava ili iznosi stavove o ljudima s kojima je u bliskom krvnom srodstvu, braku, kao i bližim porodičnim ili prijateljskim odnosima.\n• Novinar/urednik ne bi trebalo da izveštava o temama u kojima ima lični, politički ili komercijalni interes, npr kao član upravnog, nadzornog ili poslovnog odbora kompanije/organizacije/kluba, i slično.\n• Novinar ne bi trebalo da se bavi sektorom u kojem član njegove (bliže i dalje) porodice ili blizak prijatelj ima moodlučivanja.\n6. Sa novinarskom profesijom nespojiv je rad u PR i marketinškim agencijama, agencijama za lobiranje, državnim organima i institucijama, kao i političkim partijama.\n• Učešće u političkoj, izbornoj ili medijskoj kampanji (političke stranke/kompanije, i slično), ne može da se obavlja istovremeno s novinarskim/uredničkim poslom. Politička aktivnost članova porodice novinara/urednika takođe bi mogla da uzrokuje stvaran ili prividan sukob interesa.\n• Sa novinarskom profesijom nespojiv je rad u kontraobaveštajnim, obaveštajnim i drugim bezbednosnim službama ili rad za te službe.\n7. Novinar ne sme biti u bilo kakvoj vrsti poslovnih odnosa sa subjektima čije aktivnosti pokriva.\n• Novinar ne sme da piše o privrednim društvima od čijeg poslovnog uspeha zavisi njegov ili interes njegove (bliže i dalje) porodice ili prijatelja. Ukoliko takav interes postoji, novinar je dužan da, po dobijanju zadatka, o tome obavesti urednika.\n• Novinar ne sme da izveštava o akcijama koje poseduje ili kojima namerava da trguje.\nIV ODGOVORNOST NOVINARA\n1. Novinar je, pre svega, odgovoran svojim čitaocima, slušaocima i gledaocima. Tu odgovornost ne sme da podredi interesima drugih, a posebno interesima izdavača, vlade i drugih državnih organa. Novinar se mora suprotstaviti svima koji krše ljudska prava ili se zalažu za bilo koju vrstu diskriminacije, govor mržnje i podsticanje nasilja.\n• Novinar treba da izvesti urednika ukoliko se njegovi lični, ekonomski, politički i drugi interesi prepliću sa profesionalnim dužnostima.\n• Novinarska profesija nespojiva je sa širenjem bilo koje vrste: polnih, rodnih, etničkih, rasnih, socijalnih, ili verskih stereotipa. Predrasude koje novinari privatno imaju, ne smeju da budu emitovane/objavljene ni u kakvom kontekstu, ni otvoreno, ni prikriveno.\n• Nedopustivo je kolokvijalno, pogrdno i neprecizno nazivanje određene grupe.\n• U izveštajima o krivičnim delima, nacionalna, rasna, verska, ideološka i politička pripadnost, kao i seksualno opredeljenje, socijalni i bračni status osumnjičenih lica ili žrtava, pominju se samo u slučaju kada su opredeljenja, pripadnost ili status u neposrednoj vezi s vrstom i prirodom počinjenog krivičnog dela.\n2. Falsifikovanje dokumenata i plagijat nedopustivi su i smatraju se teškim prekršajem standarda profesionalnog postupanja novinara.\n• Korišćenje tuđih informacija, ideja, istraživanja, i fotografija i grafičkih prikaza bez adekvatnog navođenja izvora, smatra se plagiranjem, i predstavlja jednu od najtežih povreda profesionalnih i etičkih standarda. Plagiranje ugrožava kredibilitet novinara/medijske kuće, i dovodi i do gubitka poverenja čitalaca/gledalaca/slušalaca u novinarsku profesiju.\n3. Novinar je dužan da poštuje pravilo pretpostavke nevinosti i ne sme nikoga proglasiti krivim do izricanja sudske presude.\n• Mediji su dužni da poštuju pravo pretpostavke nevinosti i da štite privatnost i identitet osumnjičenog ili počinioca, čak i u slučaju priznanja krivice.\n• Zaštita privatnosti i identiteta podrazumeva ne samo zaštitu imena (označavanje osumnjičenog inicijalima), već i zaštitu drugih podataka koji bi mogli da upute na njegov identitet: fotografija, adresa, opis izgleda, bračno stanje, socijalni status, pripadnost nekoj grupi, imena suseda, rođaka i prijatelja.\n• Žrtve i osumnjičeni često nisu svesni moći medija. Novinar je obavezan da to uzme u obzir, te da ne zloupotrebljava neznanje svojih sagovornika.\n• Ukoliko žrtva nekog krivičnog dela pristane na razgovor, novinar ne sme da na osnovu tog razgovora otkrije identitet žrtve ili eventualnog počinioca.\n• Ukoliko izveštava o počinjenom krivičnom delu, novinar mora da bude na oprezu da, u razgovoru s eventualnim svedocima, ne obelodani identitet žrtve, odnosno identitet i pravo na pretpostavku nevinosti osumnjičenog.\n• Novinar mora da ima u vidu mogućnost zloupotrebe i manipulacije kojima mogu da ga izlože tobožnje žrtve određenih krivičnih dela.\n4. Novinaru je zabranjeno da koristi neprimerene, uznemiravajuće, pornografske i sve druge sadržaje koji mogu imati štetan uticaj na decu.\n5. Novinar je dužan da poštuje i štiti prava i dostojanstvo dece, žrtava zločina, osoba sa hendikepom i drugih ugroženih grupa.\n6. Novinar neguje kulturu i etiku javne reči, poštuje pravo na odgovor, izvinjenje i ispravku i dužan je da blagovremeno objavi odgovarajuću ispravku.\n• Mediji su dužni da, bez odlaganja, objave tačnu i potpunu informaciju, čak i ako su nehotice plasirali informaciju za koju se naknadno ispostavilo da je neosnovana optužba, glasina, uvreda ili kleveta.\n7. Novinar/urednik ne sme da pristane da u bilo kojoj novinarskoj formi plasira bilo kakav oblik komercijalnog oglašavanja ili političke propagande. Novinar neće stavljati svoj potpis ispod komercijalnog oglašavanja ili političke propagande.\n• Novinar/urednik dužan je da odbije plasiranje komercijalnog oglašavanja ili političke propagande u formi novinarskog izražavanja.\n• Novinar je dužan da bude posebno pažljiv kada koristi saopštenja za javnost,tekstove i druge materijale PR i marketinških agencija, budući da oni primarno imaju svrhu da za klijente (direktno ili indirektno), obezbede besplatan i povoljan publicitet.\nV NOVINARSKA PAŽNJA\n1. Novinar je obavezan da pristupa poslu sa dužnom profesionalnom pažnjom.\n2. Novinar ne sme slepo da veruje izvoru informacija. Novinar mora da vodi računa o tome da izvori informacija često slede svoje interese ili interese društvenih grupa kojima pripadaju i prilagođavaju svoje iskaze tim interesima.\n• U kontaktu sa izvorima informacija neophodna je posebna pažnja kako bi se izbegla stvarna ili prividna pristrasnost, proistekla iz prisnih ličnih odnosa.\n• Čitaoci/gledaoci/slušaoci moraju da budu obavešteni o neposrednoj koristi koju izvor može ostvariti od objavljivanja informacije. Ako izvor ima neposredan interes, ili nastoji da se s nekim obračuna, čitaoci/ gledaoci/slušaoci moraju o tome da budu obavešteni.\n3. Prećutkivanje činjenica koje mogu bitno da utiču na stav javnosti o nekom događaju jednako je njihovom namernom iskrivljivanju ili iznošenju laži.\n• Ukoliko su izvori informacija portparoli političkih stranaka, pojedinaca i kompanija, taj podatak mora da se navede jer je moguć njihov direktan ili indirektan uticaj na objektivnost izveštavanja.\n4. Novinar mora biti svestan opasnosti od diskriminacije koju mogu da šire mediji i učiniće sve da izbegne diskriminaciju zasnovanu, između ostalog, na rasi, polu, starosti, seksualnom opredeljenju, jeziku, veri, političkom i drugom mišljenju, nacionalnom ili društvenom poreklu.\n• Pripadnost određenoj etničkoj, političkoj, ideološkoj, ili nekoj drugoj grupi, kao i bračno stanje, versko opredeljenje, društveno poreklo, navodi se samo u slučajevima kada je taj podatak neophodan za puno razumevanje konteksta događaja o kojem se izveštava.\n• Novinari moraju da izbegavaju fraze koje imaju šovinističke, seksističke, ili na bilo koji drugi način diskriminatorne konotacije (na primer: „pripadnica lepšeg pola“, „pripadnik jačeg pola“, „crnogorska lenjost“, i tome slično).\nVI ODNOS PREMA IZVORIMA INFORMISANJA\n1. Novinar ima pravo da istražuje sve okolnosti i činjenice o događajima koji su od interesa za javnost.\n2. Novinar se u prikupljanju informacija ne sme služiti iznudom, pretnjom i proganjanjem izvora informacija.\n• Pored toga što ne smeju da prete izvorima informacija, novinari ne bi smeli da obećavaju ni povoljno izveštavanje u zamenu za informacije.\n3. Novinar je dužan da poštuje zahtev izvora informisanja za anonimnošću. Izmišljanje anonimnih izvora je težak prekršaj standarda profesionalnog postupanja novinara.\n• Korišćenje anonimnih (poverljivih) izvora informacija generalno se ne preporučuje, osim ukoliko nema drugog načina da se dođe do informacije od izuzetnog značaja za javnost.\n• Često, upotreba neimenovanih izvora informacija predstavlja samo način da izvor ili sam novinar/medij iznese netačne, nepotpune i nedovoljno proverene informacije. U slučaju da se pokaže da skrivanje izvora služi za pokriće njegovog nepostojanja, kredibilitet novinara/medija biće ozbiljno narušena.\n• Anonimnost/poverljivost treba omogućiti izvorima koji mogu da pruže informaciju „iz prve ruke“, odnosno za dokumenta koja direktno potvrđuju, ili, sama po sebi, predstavljaju informaciju od izuzetnog značaja za javnost.\n• Urednik je obavezan da sa novinarom proveri opravdanost upotrebe anonimnih (poverljivih) izvora informacija. U tom smislu, neophodno je da bar jedan urednik zna i štiti identitet anonimnog izvora.\n• Ukoliko izvor informacija zahteva od novinara da njegov identitet ne otkrije ni uredniku, ovakav zahtev treba odbiti.\n4. Novinar je dužan da se predstavi izvoru informacija i da navede medij za koji u tom trenutku radi, izuzev ako je drugacije postupanje u javnom interesu i kada se cini u skladu sa pravilima koje propisuje ovaj kodeks.\n• Lažno predstavljanje i netačno identifikovanje medija za koji novinar radi nije dozvoljeno. Novinari na zadatku ne smeju da se predstavljaju kao lica koja imaju posebna ovlašćenja, poslovni ljudi ili „obični građani“.\n• Prikrivanje identiteta novinara može se primeniti samo kao krajnje sredstvo pribavljanja informacija: ukoliko su bezuspešno primenjeni drugi metodi, ukoliko se informacija ne može pribaviti na drugi način, i samo ukoliko je u pitanju informacija od izuzetnog značaja za javnost.\n• U slučaju prikrivanja identiteta novinara, neophodno je da o tome bude obavešteno uredništvo, a preporučuje se i da se konsultuju pravni savetnici zbog mogućih pravnih posledica.\n5. Na zahtev urednika novinar može da mu saopšti identitet izvora koji želi da ostane anoniman, a urednik je dužan da zaštiti anonimnost izvora.\n• Ukoliko je izvor informacija neimenovan, urednik mora da bude obavešten o identitetu izvora, jer i novinari i urednici odgovaraju za tačnost objavljene informacije.\n• Novinar ima pravo da ne saopšti identitet anonimnog (poverljivog) izvora uredniku. U tom slučaju, urednik može da donese odluku o neobjavljivanju informacije koja je dobijena od njemu nepoznatog izvora, i ovaj se postupak po Kodeksu ne smatra cenzurom.\n6. Maloletnici se, po pravilu, mogu intervjuisati jedino u prisustvu ili uz saglasnost roditelja odnosno staratelja.\n7. Novinar nikada ne sme da zloupotrebi emocije drugih ljudi, njihovo neznanje ili nedovoljnu sposobnost rasuđivanja.\n• Izvori informacija s kojima novinar razgovara nisu uvek svesni moći medija i posledica koje njihove izjave mogu da imaju po njih lično, kao i po ljude o kojima govore. S novinarskom profesijom nespojiva je svesna zloupotreba,ali i nepažnja čija bi moguća posledica bila zloupotreba sagovornika.\n8. Novinar ne sme među ljude unositi neopravdan strah niti ulivati lažne nade.\n• Novinar koji namerno, naročito zbog „atraktivnosti“ teksta/priloga, podstiče neutemeljene strahove i nade čitalaca/gledalaca/slušalaca, na najekstremniji način krši etički kodeks.\nVII POŠTOVANJE PRIVATNOSTI\n1. Novinar poštuje privatnost, dostojanstvo i integritet ljudi o kojima piše. Pravo na privatnost je suženo kada je reč o javnim ličnostima, a posebno nosiocima javnih funkcija.\n• Prilikom izveštavanja o nesrećama i krivičnim delima, nije dozvoljeno objavljivanje imena i fotografija žrtava i počinilaca koje ih jasno identifikuju. Takođe, nije dozvoljeno ni objavljivanje bilo kakvih podataka koji bi indirektno mogli da otkriju identitet bilo žrtve, bilo počinioca, pre nego što nadležni organ to zvanično saopšti.\n• Novinar mora da ima svest o moći medija, odnosno o mogućim posledicama po žrtvu ili počinioca ukoliko se otkrije njihov identitet. Posebno mora da ima u vidu težinu mogućih posledica u slučaju eventualne greške/pogrešne pretpostavke u izveštavanju.\n• Čak i ukoliko nadležni državni organi objave podatke koji spadaju u domen privatnosti počinioca ili žrtve, mediji tu informaciju ne smeju da prenose. Greška državnih organa ne podrazumeva „dozvolu“ za kršenje etičkih principa profesije.\n• Javne ličnosti unapred su svesne da im je pravo na privatnost donekle ograničeno, ali to istovremeno ne znači da mediji mogu da ga krše bez ikakvog razloga i objašnjenja.\n• Podaci iz privatnog života javnih ličnosti objavljuju se samo ukoliko je to u interesu javnosti, odnosno ukoliko imaju direktne posledice na više ljudi, ukoliko su u suprotnosti s duhom funkcije koju ta ličnost obavlja, ili idejama koje javno zastupa.\n• U slučaju smrti javne ličnosti, mediji moraju da budu posebno oprezni s informacijama koje tu ličnost naknadno povezuju s nekim krivičnim delom ili diskriminišućim saznanjem. Čak i ukoliko je u pitanju informacija od javnog značaja, novinar mora da bude svestan da su preminule osobe zakonom oslobođene od daljeg krivičnog gonjenja.\n2. Novinari i urednici naročito treba da izbegavaju spekulacije i prenošenje nedovoljno proverljivih stavova u izveštavanju o nesrećama i tragedijama u kojima ima stradalih ili su teško pogođeni materijalni i drugi interesi građana.\n3. U izveštavanju o događajima koji uključuju lični bol i šok, novinar je dužan da svoja pitanja prilagodi tako da odražavaju duh saosećanja i diskrecije.\n• Fotografi i snimatelji dužni su da se, prilikom fotografisanja žrtava nesreća i zločina, ophode sa obzirom i saosećanjem.\n4. Novinar je obavezan da osigura da dete ne bude ugroženo ili izloženo riziku zbog objavljivanja njegovog imena, fotografije ili snimka sa njegovim likom, kućom, zajednicom u kojoj živi ili prepoznatljivom okolinom.\n• Predstavnici državnih i javnih institucija koje se bave zaštitom dece ponekad nisu svesni uticaja medija i načina njihovog rada. Podaci koje zbog toga pružaju novinarima često podrazumevaju otkrivanje identiteta maloletnika. Novinar ne sme da zloupotrebi njihovu dobronamernost ili neznanje. Informacije dobijene od lekara, socijalnih radnika, vaspitača, i tako dalje, a koje direktno ili indirektno upućuju na identitet maloletnika, ne smeju da budu objavljene.\nVIII KORIŠĆENJE ČASNIH SREDSTAVA\n1. U prikupljanju informacija, fotografija, dokumenata, zvučnih i video zapisa novinar će se koristiti samo časnim sredstvima.\n• Novinari i urednici ne smeju da objavljuju materijal pribavljen uz pomoć skrivenih kamera, prislušnih uređaja, odnosno neovlašćenim prisluškivanjem, izuzev kada se time stiti javni interes (npr objavljivanje informacija o ugrozenosti zivota i zdravlja stanovnistva, korupciji, zloupotrebi polozaja i slicno).\n• Za primenu ovog izuzetka mora postojati jasno propisana i transparentna redakcijska procedura.\n• Nespojivo je sa novinarskom profesijom pribavljanje informacija podmićivanjem izvora.\n2. Novinar ne treba da nastavi sa postavljanjem pitanja, telefoniranjem, fotografisanjem ili snimanjem privatnog lica pošto je zamoljen da odustane.\n3. Pritisak na privatno lice da dâ odgovor na neko pitanje može biti nastavljen i nakon odbijanja, ali samo pod uslovom da za to postoji utemeljen javni interes.\n4. Pravo je novinara da, u odnosu prema državnim i drugim institucijama kontinuirano postavlja pitanja za koja smatra da su od interesa za javnost, bez obzira na to da li su zamoljeni da to prekinu ili ne.\nIX POŠTOVANJE AUTORSTVA\n1. Mediji i novinari poštuju i primenjuju važeće zakonodavstvo o zaštiti autorskih prava. Kada se dobije dopuštenje za reprodukciju iz drugog izvora, to se čini uz uvažavanje autora i uz navođenje izvora.\n• Ukoliko se parafrazira tuđe autorsko delo ili istraživanje, neophodno je navesti autora, odnosno izvor.\n• Fotografije moraju da budu potpisane imenom i prezimenom autora ili vlasnika fotografije.\n• Kršenje autorskih prava neovlašćenim reprintom, kopiranjem fotografija iz štampanih medija, „skidanjem“ (download) fotografija sa Interneta, smatra se teškom povredom ovog Kodeksa.\n• Fotografije se ne mogu ustupati drugim licima, organizacijama, institucijama i medijima bez saglasnosti autora.\n2. Novinar neće kao svoje potpisivati tekstove, crteže, ilustracije,\nfotografije, video i zvučne zapise drugih autora.\n• Ukoliko na tekstu/prilogu radi više novinara/saradnika, potrebno je navesti sve osobe koje su učestvovale u stvaranju tog teksta/priloga, bez obzira na obim njihovog doprinosa, na njihov status i hijerarhijski položaj u medijskoj kući (honorarni saradnik, slobodnjak, novinar ili urednik).\n• Fotomontaže i obrađene fotografije moraju jasno da budu razgraničene od dokumentarne fotografije. Čitaoci/gledaoci ne smeju se namerno dovoditi u zabludu.\n3. Novinar treba da odbije da potpiše tekst, fotografiju, crtež, ilustraciju, zvučni ili video zapis:\n- kada je uredničkom, lektorskom ili drugom intervencijom izmenjen tako da je promenjen njegov smisao, kao i ukoliko su te izmene suprotne mišljenju i uverenju novinara,\n- u slučaju kada za to novinar ima opravdani interes (lična sigurnost, itd).\n• Novinar ne bi trebalo da se potpiše ako nije učestvovao u pripremi i izradi teksta, fotografije, crteža, ilustracije, zvučnog i video zapisa.\n• Ukoliko je promenom nadnaslova, naslova i podnaslova urednik promenio smisao i intonaciju teksta, fotografije, crteža, ilustracije, zvučnog i video zapisa, novinar je dužan da na to skrene pažnju uredniku, i da zahteva izmene. Ukoliko urednik ne prihvati zahteve novinara, on ima pravo da traži izostavljanje svog potpisa, odnosno da povuče tekst, fotografiju, crtež, ilustraciju, video i zvučni zapis.\n4. Urednik je obavezan da usliši zahtev novinara da ga ne potpiše pod tekstom, fotografijom, crtežom, ilustracijom, zvučnim ili video zapisom ukoliko novinar smatra da bi time bila ugrožena njegova bezbednost.\n• Korišćenje pseudonima treba izbegavati. Ukoliko je u pitanju informacija od izuzetnog značaja za javnost, odnosno informacija čije bi objavljivanje moglo da ugrozi ličnu bezbednost novinara, upotreba pseudonima smatra se opravdanom.\n5. Arhivski audio i video zapisi moraju da budu označeni na odgovarajući način.\n• Fotografija uz tekst/prilog koja nije nastala na samom događaju koji ilustruje, mora da bude naznačena kao arhivska.\n• Potrebno je jasno naznačiti svaku fotografiju koja nije nastala neposredno na događaju, a služi njegovom ilustrovanju.\nX ZAŠTITA NOVINARA\n1. Novinar koji se pridržava ovog kodeksa uživa podršku i zaštitu svog profesionalnog udruženja.\n2. Novinar koji se pridržava profesionalnih i etičkih standarda ima pravo na pravnu i materijalnu pomoć u zaštiti od nasilja, pretnji, uvreda i drugih negativnih posledica zbog obavljanja novinarske profesije.\n3. Svako ko smatra da je novinar povredio neku od odredbi ovog Kodeksa, može se obratiti Sudu časti i Savetu za štampu.\nETNIČKA PRIPADNOST OSUMNJIČENIH POČINILACA KRIVIČNIH DELA\nNovinari, ponekad i po inerciji, pominju etničku pripadnost osumnjičenih počinilaca krivičnih dela. Prema domaćem i međunarodnim etičkim kodeksima, taj podatak objavljuje se samo u slučaju kada je etnička pripadnost od ključne važnosti za prirodu krivičnog dela. Ova odredba najčešće se krši u slučaju pripadnika romske nacionalnosti.\nU izveštaju o zločinu počinjenom u Sarajevu, jedan dnevni list piše: „Podsetimo, nesrećna starica živa je spaljena 20. januara, oko 20.30 časova, u haustoru zgrade u ulici Azize Šaćirbegović, gde je stanovala. Ovo gnusno i svirepo delo izvršila su trojica maloletnih Roma, M. R. (15), H. R. (16) i O.J. (15)“. Slična je situacija i kada su u pitanju druga krivična dela: „Trojica maloletnih Roma opljačkala su juče oko 14 časova prodavnicu prehrambene robe „Padrino“ u ulici Kralja Milutina broj 65”.\nNovinari moraju da budu svesni da se pljačkama i svirepim ubistvima bave pripadnici svih nacionalnosti, i da je priroda tih krivičnih dela najčešće potpuno nezavisna od etničke pripadnosti počinioca.\nS druge strane, etnička pripadnost žrtve takođe se pominje samo ukoliko je taj podatak presudan za ono što je žrtva doživela. Ukoliko je, na primer, pripadnik „Skinhedsa“ ubio ili napao pripadnika romske nacionalnosti, mediji su dužni da objave i podatak o ideološkoj pripadnosti osumnjičenog, i podatak o nacionalnoj pripadnosti žrtve, budući da je to u neposrednoj vezi s krivičnim delom.\nSEKSUALNO OPREDELJENJE OSOBA O KOJIMA SE PIŠE\nSeksualno opredeljenje spada u domen privatnosti, a sloboda seksualnog opredeljenja u elementarna ljudska prava. Seksualno opredeljenje osoba o kojima se izveštava pominje se jedino u slučaju da je taj podatak u neposrednoj vezi sa temom izveštavanja. U slučaju počinilaca krivičnih dela, podatak o seksualnom opredeljenju ima isti status kao i podatak o etničkoj ili drugoj pripadnosti osumnjičenog ili žrtve – objavljuje se samo ako je krivično delo direktno uzrokovano seksualnim opredeljenjem.\nNajgrublje kršenje ove odredbe dogodilo se krajem 2007, kada je osumnjičeni, inače poznat široj javnosti kao biseksualac, navodno ubio svoju majku. U to vreme, zabeleženi su naslovi: „Topli brat ubio majku“, „Ispovest gej ubice“, „Gej monstrum“ i slično.\nNovinari moraju da budu svesni da svoje bližnje ubijaju i heteroseksualci, i homoseksualci, i biseksualci, i transeksualci. Činjenica da je u ovom slučaj osumnjičeni homoseksualac ili biseksualac nije bitna za počinjeno krivično delo,i iskorišćena je isključivo u cilju „atraktivnosti“ izveštaja i stereotipizacije jedne grupe.\nČak i u slučaju da decidno ne navedu podatke koji bi mogli da otkriju identitet maloletnika ili žrtve krivičnog dela, mediji to mogu (nehotice ili tendenciozno) da učine objavljivanjem posrednih podataka koji će ukazati o kome je reč. U slučaju osoba nepoznatih široj javnosti, to nema značaj na nacionalnom nivou, ali su posledice po osobu o kojoj je reč dalekosežne – posebno ukoliko je reč o pripadniku manje sredine.\nU izveštaju o porodičnom seksualnom nasilju, jedan dnevnik objavljuje inicijale maloletnice, ali i prezime i zanimanje njenog oca: „Dr V. Suljić, ugledni lekar iz Bora, juče uhapšen jer je devet meseci seksualno zlostavljao osmogodišnju ćerku jedinicu A.S“. Samo nekoliko dana kasnije, u istom listu objavljen je pun identitet osumnjičenog, i to u formi njegove ispovesti: „Vladimir Suljić, koji je osumnjičen da je bludničio nad svojom devetogodišnjom kćerkom, tvrdi da nije manijak i da voli dete“. Na ovaj način, imajući u vidu da je u pitanju manji grad, da je osumnjičeni lekar (pa je, samim tim, poznat svojim sugrađanima), pravo na privatnost zlostavljane devojčice potpuno je prekršeno, što će, svakako, imati posledice na njenu budućnost.\nNovinari moraju da budu svesni moći medija i posledica svog načina izveštavanja, kako po širu javnost, tako i po osobe o kojima izveštavaju.\nPodatke o osobama čija privatnost mora da ostane zaštićena, novinari često dobijaju od državnih organa, socijalnih, medicinskih ili drugih institucija.\nPrimera radi, Ministarstvo unutrašnjih poslova na svojim konferencijama za novinare, u svojim saopštenjima i na web site-u, objavljuje imena i fotografije osumnjičenih, kao i detalje počinjenih krivičnih dela. Lekari, socijalni radnici ili vaspitači u razgovoru s novinarima povremeno otkriju informaciju koja bi, ukoliko se zloupotrebi, mogla da nanese štetu maloletnicima ili drugim osobama. Takvu „otvorenost“, neznanje ili dobronamernost ne treba zlouopotrebljavati, budući da to može imati direktne posledice na život ljudi o kojima se izveštava.\nTokom 2004, na naslovnim stranicama više dnevnih listova objavljena je fotografija četvoro vaspitno i fizički zapuštene dece iz malog banatskog mesta.\nLekari zrenjaninske bolnice, želeći da novinarima objasne kako su deca izgledala i šta su doživela, iskoristili su fotografije iz bolničke arhive, i predali ih medijima. Neki mediji su preko očiju dece stavili „crne trake“ (navodno,\nradi zaštite identiteta), ali je vrlo specifičan izgled maloletnika učinio da njihovim sugrađanima bude potpuno jasno o kome je reč. Tom prilikom kršenje etičkog kodeksa nastavljeno je i kroz objavljivanje drugih podataka koji je trebalo da ostanu nedostupni široj javnosti.\nPrilikom izveštavanja o počinjenom nasilju, novinar mora da vodi računa o potrebi javnosti za informacijom, odnosno interesu i osećanjima žrtava i neposredno pogođenih osoba. Zabranjeno je da se, radi senzacionalizma ili „atraktivnosti” izveštaja, objavljuju informacije koje nisu neophodne za razumevanje suštine događaja, a pritom mogu da dovedu do uznemirenosti kako žrtava i njihovih bližnjih, tako i šire javnosti.\nIzveštaj o porodičnom ubistvu, inače prepun detalja počinjenog krivičnog dela, jedne dnevne novine naslovile su sa: „Rasporio ženu i izvadio joj creva“. U tekstu o ubistvu maloletnice, navodi se kako je osumnjičeni „stao devojčici nogom na leđa i pocepao joj jetru“. Posebno je upečatljiv način izveštavanja o čoveku koji je 2007. osumnjičen za teško ubistvo, i tokom istrage nezvanično povezivan s različitim sektama. Osim što je tom prilikom prekršeno pravo na pretpostavku nevinosti, i što su otvoreno diskriminisani pripadnici manjih verskih zajednica, objavljivani su detalji istrage, nepotvrđene informacije i vrlo neprijatne spekulacije: „Danijel Jakupek Žak (26), koji je ubio i potom iskasapio Luku Opačića (5) i njegovog ujaka Vasilija Trbovića (26), prema saznanjima iz policije, jeo je delove tela svojih žrtava i pio njihovu krv!!!“.\nNaslovi tekstova moraju da budu u skladu sa njihovim sadržajem, bez obzira na to da li se urednik/novinar privatno slaže sa izrečenim stavovima sagovornika i izvora, odnosno sa samim sadržajem teksta.\nJedan novosadski dnevnik objavio je tekst o porodičnom nasilju nad ženama, pri čemu je istraživanje pokazalo da postoje i muževi – žrtve nasilja. Iako se eksplicitno navodi da su žene žrtve u više od 90 odsto prijavljenih slučajeva,naslov teksta je „Gospođe šamaraju otrovnim jezikom“, a podnaslov „Biju balkanske muškarčine, al’ biju i žene“. Ni jedno ni drugo ne odgovara sadržini teksta, i diskriminiše žene, što je protivno etičkom kodeksu.\nanonymous [neregistrovani] u 17:38\nLekar uhapšen jer je tražio mito od 150 evra http://blic.rs/i/525522\nInteresuje me vaše mišljenje?\nSuđenje zbog paljenja kuće novinara Milana Jovanovića\n„Bože ostali smo beskućnici“...\nZabrana spota SNS: Zekić tvrdi drugačije od kolege iz Saveta REM-a


Magazin Time odabrao je najbolja mesta za putovanja u 2019. godini | Buro 24/7\nMagazin Time sastavio je listu 100 najboljih destinacija na svetu, onih za najbolji i najuzbudljiviji godišnji odmor, najbolji smeštaj i najbolja mesta na kojima možete pojesti, popiti i upustiti se u apsolutni gastronomski hedonizam. Listu su sastavili novinari na temelju vlastitih iskustva, a u sprovedenom istraživanju navodili su omiljene muzeje, parkove, restorane, hotele i ostale aktivnosti koje uključuju putovanja. Najviše pažnje obratili su na kvalitet i originalnost, ali i ekološku osveštenost.\nNa veliko iznenađenje, prvo mesto na listi najboljih lokacija nije pripalo nekom od grčkih ostrva niti nekoj tropskoj lokaciji, već spektakularnom Islandu. Tačnije, reč je o svojevrsnom spa centru "Geosea" u Husaviku koji se zaista čini idealnim mestom za odmor. Posetiteljima nudi opuštanje u divnim infinity bazenima s ugrađenim vodopadima i fantastičan bar na vodi, niz aktivnosti na otvorenom, a centar je otvoren čitave godine pa u određenim mesecima iz bazena možete uživati i u veličanstvenoj aurori borealis.\nNa drugom se mestu našao "Camp Adventure" u Danskoj u kome glavnu ulogu igra toranj visok 45 metara na koji se posetioci mogu popeti kako bi uživali u spektakularnom pogledu, a kao izbor nude i aktivnosti poput zip linea, penjanja po drveću i zabavni park. Zanimljivo je spomenuti i kako će "Camp Adventure", samo sat vremena udaljen od Kopenhagena, uskoro biti domaćin humanitarnog događaja ćiji je cilj prikupiti sredstava za sadnju milion drva.\nNa trećem mestu nalazi se digitalni muzej u Tokiju. Reč je o genijalnom interaktivnom muzeju, teamLab koji je svoje mesto na listi u potpunosti zaslužio.\nČetvrto mesto pripalo je još jednom i više nego zabavnom mestu koje bi u potpunosti moglo raspametiti fanove filmova "Ratovi zvezda". Naime, u pitanju je kalifornijski tematski park "Star Wars: Galaxy’s Edge" u kome se posetioci mogu družiti sa svojim najdražim likovima, isprobati tematsku hranu i napitke, i doživeti sve ono o čemu su maštali gledajući omiljenu filmsku franšizu.\nNa listi su se našli još i "Sfer Ik", izložba smeštena u neobičnom prostoru u meksičkom Tulumu koja je za posetioce u potpunosti besplatna sve dok pristaju da je razgledaju – bosi. Tu je i "Zakouma" Nacionalni Park u Africi u kojem možete sresti najveći broj slonova na jednom mestu, knjižara budućnosti u Helsinkiju, te zamak Hearst u Kaliforniji sa čak 165 soba koji je izgradio medijskog mogula William Randolph Hearst.\nKada je u pitanju smeštaj, na prvom mestu našao se hotel "Six Senses" u azijskoj Kraljevini Butan, drugo mesta zauzeo je "SALT of Palmar Hotel" na Mauricijusu, a na trećem mestu našao se moderan "TWA Hotel" u Queensu, u Njujorku. Za najbolja gastronomska iskustva Time preporučuje neobičan restoran "Under" u Norveškoj, "All Square" u Mineapolisu, škotsku "Macallan" destileriju, restoran "Masala y Maiz" u Meksiku te "Long Bar" u Raffles Hotelu u Singapuru. Osim sjajnih zalogaja, ova mesta iznenadiće vas genijalnim enterijerom i konceptom uživanja u hrani koji sa sobom donosi iskustva koja se pamte celi život. Više informacija potražite na njihovoj službenoj listi.


20-02-2020 10:57 Svet Planeta\n„Nećemo prestati da podržavamo legitimnu sirijsku vladu koja vodi legitimnu borbu protiv međunarodnog terorizma“, rekao je stalni predstavnik Rusije u Ujedinjenim nacijama Vasilij Nebenzja na zasedanju Saveta bezbednosti UN.\nNebenzja (Foto: RIA)\nOn je istakao da će Rusija nastaviti sa naporima na normalizaciji situacije u Siriji.\n„Smatramo da je važno uspostavljati istorijske veze između različitih etno-konfesionalnih grupa stanovništva Sirije koje su pretrpele veliku štetu tokom pokušaja razaranja zemlje“, dodao je on.\n„Na istočnoj obali Eufrata sve veću pretnju predstavljaju militanti koji beže iz zatvora. Među njima su i strani teroristi. Neki od njih odlaze u podzemlje, naseljavaju se u izbegličkim kampovima, a drugi se razilaze po celom regionu. Izražavamo krajnju zabrinutost zbog ovakvog razvoja događaja“, rekao je Nebenzja.\nIstakao je i da Vašington pokušava da obezbedi političko pokriće za teroriste.\n„Potrebno je da se prekine za zaštitom terorista... Obezbeđujući političko pokriće teroristima i njihovo predstavljanje kao revolucionara, sirijska vlada neće se neće prisiliti da sa njima pregovara“, objasnio je on.\nNebenzja je naglasio da je političko rešavanje situacije u Siriji moguće samo silama samih Sirijaca.\nPosle uništenja 50 tenkova, Kremlj poslao jasnu poruku Erdoganu! Više o tome čitajte OVDE.


Raskrsnica ulica Starine Novaka, 27. marta i Kraljice Marije biće otvorena pre roka| Grad Beograd\nRaskrsnica ulica Starine Novaka, 27. marta i Kraljice Marije biće otvorena pre roka\nRaskrsnica ulica Starine Novaka, 27. marta i Kraljice Marije u punom profilu, sa po dve trake za svaki smer vožnje, biće otvorena između 15. i 16. avgusta, što je 15 dana pre dogovorene dinamike, izjavio je gradski sekretar za investicije Luka Petrović.\nOn je čestitao izvođaču na odrađenom poslu i zahvalio svim radnicima na ogromnom trudu i angažovanju koji svakodnevno rade u tri smene, ne žaleći se na vremenske uslove kako bi radovi napredovali dogovorenom dinamikom.\n– Najkasnije do 1. septembra završavamo raskrsnicu sa Bulevarom despota Stefana u punom profilu, sa po dve trake za svaki smer vožnje, kako smo i rekli, a sredinom septembra završavamo raskrsnicu sa Takovskom ulicom – rekao je Petrović.\nOn je dodao da deonica od Ulice Starine Novaka pa do Takovske, ako ne bude nekih nepredviđenih okolnosti, treba da bude puštena u saobraćaj 1. septembra.\n– Kada su u pitanju dalje aktivnosti na gradilištu, 15. avgusta zatvaramo deo od Bulevara despota Stefana do Drinčićeve ulice, kao i desnu stranu raskrsnice sa Bulevarom despota Stefana, kako bi je završili do 1. septembra – rekao je Petrović.\nOn je zahvalio svim građanima na strpljenju zbog gužvi koje su se stvorile usled velikih radova u gradu.\n– Naš cilj je da nam ulice i centar grada bude lepši i bezbedniji, ali čim budemo od prvog septembra pustili Trg republike, Karađorđevu ulicu, kao i druge deonice koje se rade, biće mnogo manje gužve i saobraćaj će biti znatno rasterećen – istakao je Luka Petrović.


Sportske.net - Velež posle 33 godine igra u Evropi, bivši napadač Partizana deo istorije!\nVelež posle 33 godine igra u Evropi, bivši napadač Partizana deo istorije!\nVeliki povratak nekada respektabilnog člana velike jugoslovenske lige.\nProteklog vikenda završena je sezona u Premijer ligi Bosne i Hercegovine. Banjalučki Borac je još ranije osvojio titulu prvaka ispred Sarajeva, a u poslednjem kolu je u centru pažnje bila borba za preostala mesta u Evropi, odnosno u novoformiranoj Ligi konferencija.\nU konkurenciji su bili Velež, Široki Brijeg i Zrinjski, a na kraju Velež je pobedom nad Mladosti iz Doboja kod Kaknja od 1:0 osvojio treće mesto, Široki Brijeg je završio na četvrtoj poziciji sa dva boda manje, a Zrinjski je ostao bez plasmana u Evropu, iako je imao isti broj bodova kao Široki Brijeg.\nOvaj rezultat je posebno značajan za ekipu Veleža, koja se polako vraća tamo gde je bila pre raspada Jugoslavije. Ovo je za ''Rođene'' prvi plasman na evropsku scenu posle 33 godine i utakmice protiv škotskog Hartsa u sezoni 1988/89, kada su eliminisani u osmini finala Kupa UEFA.\nNaravno, veliko slavlje je sinoć viđeno u Mostaru, grupa navijača je najpre sačekala igrače u Doboju ispred stadiona, a onda se sve nastavilo u Mostaru.\nDeo ove ekipe je i bivši napadač Voždovca i Partizana Dejan Georgijević, koji je i juče bio u startnoj postavi Veleža.\nSmrt fasizmu! pic.twitter.com/DkiZIk0fec\n— Dino-san (@dr_error1) May 30, 2021\nОбјава коју дели FK Velež Mostar (@fk_velez)


Građani ovih zemalja slobodno putuju, a evo koliko vredi srpski pasoš\nA. J. 14. februara 2018. 08:53\nFinansijska firma Arton Capital napravila je listu zemalja sa najbolje rangiranim pasošima na svetu, na osnovu mobilnosti. Reč je o broju zemalja koje vlasnici pasoša određenih država mogu da posete bez vize.\nPrvo mesto na listi, odnosno pasoški indeks 1 imaju tri države čiji građani bez vize mogu putovati u 161 zemlju: Singapur, Nemačka i Južna Koreja.\nSlede države sa čijim pasošem se bez vize mogu posetiti 160 zemlje, a to su: Danaska, Švedska, Finska, Italija, Francuska, Španija i Japan.\nNakon odluke Trampove administracije, Amerika je sa prvog mesta pala na 19. Američki vrhovni sud nedavno je doneo odluku da se ljudima iz Irana, Libije, Sirije, Jemena, Somalije i Čada zabrani ulazak u Ameriku. Ta odluka bi, kako piše Biznis insajder, mogla da bude loša i po stanovnike SAD. Zbog toga sa pasošem Sjedninjenih Država, njeni stanovnici mogu bez vize da posete 158 zemalja.\nSrpski pasoš pruža mogućnost da bez vize posetite 115 zemalja, i zbog toga smo se našli na 79. mestu liste. Od zemalja u regionu, na listi su od Srbije bolje rangirane Mađarska (154 zemalja), Slovenija (153) i Hrvatska (148), a lošije Crna Gora (107), Bosna i Hercegovina (102), Makedonija (110) i Albanija (98).\nRešena misterija: Konačno otkriveno šta se krije u rupi (video)\nNeverovatna prirodna lepota i u Srbiji (video)\nSpremni za virtuelnu šetnju kroz unutrašnjost Keopsove piramide? (video)\nOva neverovatna scena snimljena je u Srbiji, pogodite gde…\nSrbiju najviše posećuju turisti iz BiH, a evo ko je na…\nNemački je bio najjači na svetu pet godina, a sada je na…\nAlbanci svakodnevno još od 1999. traže srpski pasoš\nSrpski pasoš mami svetske bogataše\nZanimljivo: novi izveštaj za najmoćniji pasoš – gde je…


Petković i Todić u poseti socijalno ugroženim porodicama u opštini Leposavić - Kosovo Online\nPetković i Todić u poseti socijalno ugroženim porodicama u opštini Leposavić\n13. Februar 2020. • 10:36\nPomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković i predsednik Privremenog organa opštine Leposavić Zoran Todić obišli su socijalno ugrožene porodice na terioriji opštine Leposavić koje se izdržavaju prihodima od poljoprivredne proizvodnje i stočarstva.\nZahvaljujući podsticajnim sredstvima za razvoj poljoprivrede za koja Vlada Srbije godišnje izdvaja značajna finansijska sredstva, veliki broj domaćinstava na teritoriji opštine Leposavić opstaje i ostaje da živi od svog rada na ovim prostorima.\nOpštinski zvaničnici zajedno sa predstavnikom Kancelarije za Kosovo i Metohiju obišli su najpre u selu Mošnica porodicu Časlava Petkovića, a zatim i porodice Veselina Petkovića i Radojka Mihajlovića.\nObilazak socijalno ugroženih porodica nastavljen je u selu Kajkovo posetom porodica Milana Nešovića i Srđana Stefanovića. U sklopu današnjih aktivnosti obilaska porodica, obiđena je i šestočlana porodica Dejana Blažarića iz Gornjeg Jarinja.\nPosle Gornjeg Jarinja delegacija se uputila u selo Jeleniće, kako bi se upoznali sa uslovima u kojima živi seosko domaćinstvo Slobodana Jelenića.\nPosle obilaska sela Mošnica, Gornje Jarinje, Kajkovo i Jeleniće sa desne strane Ibra delegacija nastavlja obilazak porodice Milana Stojanovića, koji živi u selu Strmac sa majkom, suprugom i dvoje dece.\nPoseta je završena obilaskom porodica Bisere Ibrahimović, Latifa Ejupovića, Bajrama Ejupovića i Beha Islamovića iz Kaljina.\nZoran Todić Petar Petković Leposavić\nPetković u Leposaviću sa direktorima više preduzeća i socijalno ugroženim porodicama


Merkel: Evropa mora da proizvodi nove avione i tenkove - BIGportal.ba\n10 Novembra, 2019 10 Novembra, 2019 040\nNemački kancelar Angela Merkel pozvala je države Evrope da razvijaju nove sisteme naoružanja, uključujući borbene avione i tenkove.\n“Zajedno ćemo u budućnosti razvijati sisteme oružja, uključujući borbene avione i tenkove. Nemačka i Francuska su u tom smislu na samom vrhu”, rekla je Merkelova tokom tradicionalnog nedeljnog video obraćanja naciji, ovaj put povodom 64 godine od osnivanja Bundesvera.\nPrema njenim rečima, sukob u Ukrajini i “aneksija Krima” još jednom su aktuelizovali pitanje odbrane i saradnje unutar vojnih saveza, posebno NATO-a, pišu Nezavisne novine.\nMerkelova je rekla da je nemačka bezbednost osigurana postojanjem Bundesvera tako da oružane snage treba da dobiju neophodne finansijske resurse za svoj razvoj.\nZemlje Zapada su u više navrata iznele tvrdnje o “ruskoj agresiji” u vezi sa sukobom u Ukrajini i prisajedinjenjem Krima. Moskva je odbacila da je umešana u sukob u Ukrajini, kao i da je prisajedinjenje Krima usledilo nakon referenduma koje je održano u skladu sa međunarodnim pravom.\nBundesver su oružane snage Savezne Republike Nemačke.


Stav crkve o rešavanju kosovskog pitanja je važan, ali crkva je odvojena od države, kaže predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n- Uvek je lepo čuti šta ljudi u crkvi misle. Poštujemo crkvu, ali, ne zaboravite, crkva je odvojena od države - rekao je Vučić na početku foruma u Alpbahu u Austriji.\nNa pitanje da prokomentariše spekulacije da bi uskoro moglo da dođe do vanrednog zasedanja Sabora SPC, kao i šta misli koliko bi stav crkve mogao da utiče na rešavanje pitanja Kosova i Metohije, Vučić da je "veoma važno da imamo stav svih subjekata u našem društvu".\nDodaje i da se nasmejao na izjavu lidera Dveri Boška Obradovića da "se svi vodeći srpski lideri sastanu sa crkvenim liderima".\n- Zamislite, oni su vodeći lideri, valjda se tako računaju. Zamislite Obradovića, vodećeg u nečemu, valjda u prebijanju žena, mada ih u tom Savezu ima dosta i ima ozbiljnu konkurenciju oko batinanja žena. Ali, ne znam u čemu su još vodeći - kaže Vučić.\nMoguće vanredno zasedanje Sabora SPC o Kosovu i Metohiji\nVučić u Alpbahu: Razgovaraću danas sa Tačijem, ma koliko to bilo teško\nOn je kazao da je patriota onaj ko dovodi fabrike u Srbiju, a ne gasi ih, ko zapošljava ljude, a ne otpušta ih, i ko ne postavlja granice između Srba.\nOvo je zapravo bio njegov komentar na to što ga je bivši predsednik Srbije Boris Tadić nazvao lažnim patriotom.\n- Rodoljub je onaj ko radi vredno i marljivo i bori se za svoj narod, ko dovodi fabrike, a ne gasi ih, onaj ko zapošljava ljude, a ne otpušta ih... Rodoljub je onaj ko ima rast od 4,5 odsto i koji sprovodi teške reforme, a ne onaj ko ima rast od minus 3,1 odsto - kazao je on.\nRodoljub je, navodi, "onaj koji brine o svom narodu, ma gde on da živi i ko ga posećuje, i u Lapljem selu i na svakom drugom mestu na prostoru bivše Jugoslavije, a dodaje i da je patriota i onaj ko pomaže Republici Srpskoj više nego ikada, kao i srpskom narodu na KiM više nego ikada.


Kovilovo - Page 7\nObjavljeno 1. juna 2015. 2. juna 2015.\nNažalost, još jedna saobraćajna nesreća je ugasila jedan mladi život i zavila porodicu u crno. U saobraćajnoj nesreći koja se dogodila juče kod Kovilova poginuo je Darko P. (24) iz Borče. On je vozio automobil marke „Alfa Romeo 147″ i kretao se iz pravca Padinske Skele ka Borči i kod skretanja za šećeranu kod Kovilova\nObjavljeno 1. juna 2015. 1. juna 2015.\nElekrodistribucija Beograd najavila je isključenje struje u pojedinim delovima Borče, Krnjače, Kovilova i Glogonjskog Rita 1. juna 2015. godine zbog radova na održavanju elektromreže. 1. jun 2015. Planirana isključenja struje 10-16 h Borča Andersenova: 1-5, 2-8,12 i 15, Andreja Saharova: 7, 4-28 i 1, Batinjolska: 14, 18, 22, 3 i 7-11, Boška Jugovića: 2-14, 18-20, 3-3a,\nPoginuo mladić u saobraćajnoj nesreći u Kovilovu\nObjavljeno 31. maja 2015. 31. maja 2015.\nSinoć oko ponoći dogodila se saobraćajna nesreća u Kovilovu, u kojoj je poginuo mladić.\nPrskanje komaraca na Malom Zbegu i „Lisičjem jarku“, u Kovilovu i Glogonjskom Ritu\nObjavljeno 18. maja 2015. 13. jula 2015.\nNa osnovu ugovora sa Sekretarijatom za zaštitu životne sredine, ekipe Zavoda za biocide i medicinsku ekologiju večeras će izvršiti suzbijanja odraslih formi komaraca. Akcija zaprašivanja komaraca sa zemlje biće sprovedena večeras od 21 do 23 h na Malom Zbegu, u Kovilovu, Glogonjskom Ritu i na aerodromu „Lisičji jarak“. Pre tačno šest dana izvršeno je prskanje komaraca u\nObjavljeno 28. februara 2014. 21. februara 2015.\nOko 10 h dogodila se strašna saobraćajna nezgodna na Zrenjaninskom putu između dva skretanja za Kovilovo. Prema nezvaničnim informacijama, došlo je do čeonog sudara. U nezgodi su povređene dve osobe ali prema rečima portparolke Hitne pomoći Nade Macure, za sada se ne zna kakve su povrede i u kakvom su stanju povređeni. Na licu mesta su\nMali Zbeg i Kovilovo sutra bez struje\nObjavljeno 25. februara 2014. 4. jula 2016.\nElektrodistribucija Beograd najavila je isključenje struje u Malom Zbegu i Kovilovu zbog radova na održavanju elektrodistributivnih mreža.\nPrethodno 1 … 5 6 7 8 9 Sledeće


NS RS u januaru donosi zakone, pravosuđe prvo pada s nivoa BiH - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nIstraga koju je protiv najviših zvaničnika Republike Srpske pokrenulo Tužilaštvo BiH u slučaju rušenja ustavnog poretka došla je kao kec na desetku i već u januaru Narodna skupština Republike Srpske mogla bi donijeti set zakona kojima u svoju nadležnost vraća pravosuđe, prije svega Visoki sudski i tužilački savjet (VSTS) i zabranjuje rad Suda i Tužilaštva BiH na svojoj teritoriji.\nOvo je, između ostalog, rekao Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH, mada još nije jasno kako će se to desiti, odnosno kakav je plan, koji će sve zakoni biti predloženi Narodnoj skupštini Republike Srpske i kakave će biti posljedice svega toga. Ono što je istaknuto, jeste da Republika Srpska ne smije dozvoliti da Tužilaštvo BiH i Sud BiH odlučuju o njenoj sudbini i da se više ne smije čekati jer će svi odgovorni ljudi u koje posumnjaju u Sarajevu i koji ne rade u skladu “s muslimanskim očekivanjima biti procesuirani, disciplinovani i strpani u neke kazamate”.\n“U Ustavu BiH ne piše da BiH ima pravo na Sud i Tužilaštvo. To znači da je neustavno i ako se neko poziva na parlament onda bi morao da objasni dvije stvari. Jedna je da visoki predstavnik ne može biti predlagač parlamentu i druga da, ako u Ustavu ne piše da BiH nema pravo na pravosuđe, kako je moguće da parlament BiH krši Ustav i donese takav zakon”, rekao je Dodik, ponovo najavljujući da će u januaru NS RS donijeti zakone i pravosuđe vratiti entitetima, istovremeno ističući da će o tome biti više riječi narednih dana.\nZa razliku od Dodika, koji najavljuje vraćanje nadležnosti, Halil Lagumdžija, predsjednik VSTS BiH, kaže da je dobio bezrezervnu podršku za rad VSTS-a od Johana Zatlera, šefa Delegacije EU, i Ketrin Kavalec, šefice Misije OEBS-a.\nIpak, kako prenose mediji, naglasio je da je zabrinut za situaciju koja je nastala u vezi s prenosom nadležnosti, posebno u vezi s VSTS-om i pravosudnim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine.\n“U pogledu vladavine prava, opstojnost VSTS-a na nivou BiH jedina je moguća varijanta. Zakon o VSTS-u je prošao i test Ustavnog suda BiH. Evenutalna rasprava o zakonu o VSTS mora i jedino može biti pozicionirana pred Paralmentarnom skupštinom BiH”, rekao je Lagumdžija.\nKomentarišući najave o zabrani rada i djelovanja Suda i Tužilaštva BiH na teritoriji Republike Srpske, Lagumdžija je rekao da bi to bio ulazak u sivu zonu i za očekivati bi bilo da i Tužilaštvo BiH krene sa reakcijom.\nInače, priča o pravosuđu BiH, odnosno njegovom djelovanju, traje duže od 10 godina i Republika Srpska već je pokušala da vrati nadležnosti, međutim nakon dogovora s Ketrin Ešton, tadašnjom visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku i bezbjednost, koja je posjetila Banjaluku, dogovoreno je otvaranje strukturalnog dijaloga, koji je na kraju propao.\nDenis Šulić, potpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske, rekao je da će Kolegijum Narodne skupštine Republike Srpske sjednicu o održavanju posebne sjednice NS RS, na kojoj bi trebalo da se raspravlja o formiranju VSTS Republike Srpske, održati kada materijali za odlučivanje dođu u parlament Srpske.\nŠto se tiče istrage Tužilaštva BiH protiv zvaničnika Republike Srpske zbog rušenja ustavnog poretka, nastavilo se sa saslušanjem svjedoka i izuzimanjem dokumentacije. U Tužilaštvu BiH je saslušan Nebojša Vukanović, poslanik NS RS, dok su pripadnici SIPA u prostorijama NS RS uzimali izjave u vezi sa posebnom sjednicom NS RS o vraćanju nadležnosti.\nKako je pojasnio Šulić, pripadnici SIPA interesovali su se o dokumentaciji iz 2003, 2004. i 2005. godine, odnosno odlukama koje je NS RS donosila u tom periodu, a tiču se sporazuma o vojsci, VSTS-u i Upravi za indirektno oporezivanje BiH.


TotalCar.rs » Špijunske fotke: Mercedes S-Klase\nŠpijunske fotke: Mercedes S-Klase\n0 komentara 4826 pregleda\nMercedes S-Klase našao se pred objektivnom špijunskih fotografa gotovo bez kamuflaže. Ovaj automobil zvanično će biti predstavljen 15. maja ove godine.\nVeć smo imali prilike da vidimo ovaj automobil, a najnovije fotke nude nam uvid u to kako će izgledati redizajnirani automobil pozicioniran na vrhu ranga koji u prodaju ulazi u septembru.\nS-Klasa sa 2014. godinu će imati revolucioni sportski dizajn koji vrlo podseća na svog prethodnika. Uočljive izmene uključuju zaobljenu rešetku, LED farove i sportski prednji branik. Tu je i upadlji zadnji deo za LED svetlima.\nS obzirom da je ovaj automobil namenjen popunjavanju praznine koju je za sobom ostavio Maybach, S-Klasa će biti luksuzan automobil namenjen imućnim kupcima, a njegova unutrašnjost biće bogato opremljena kvalitetnim materijalima. Unutra će se nalaziti i Burmester audio sistem, dva 12.3-inčna displeja i izbor između četiri različita drvena trima: Burl Walnut, Myrtle Sunburst, Black Popular i “Metalized Ash.”\nNova S-Klasa imaće opcije poput grejanja ili hlađenja sedišta, zabavnog sistema namenjenog putnicima na zadnjem sedištu i “Air Balance Package” koji filtrira i jonizuje vazduh. Ako to nije dovoljno, tu su i specijalna “Chauffer” sedišta sa podešavanjima čak i za naslon za ruke.\nKada je reč o motorima, ovaj automobil pokretaće najverovatnije twin-turbo 4.6-litarski V8, twin-turbo 5.5-litarski V8 i V12. Dizel, hibrid i plug-in hibrid takođe su pod razmatranjem, a više informacija o ovom automobilu sasvim sigurno će biti dostupno u narednih nekoliko nedelja.\nVW planira da ukine 5.000 radnih mesta do 2023.\nMcLaren 12C Spider u Singapuru\nŠta sprema Cadillac za budućnost?\nPogledajte najbrži hibrid na planeti\nAlfa Romeo planira dva nova SUV-a i, možda, oživljavanje Alfa Corse\nPredstavljena Ginetta G60


Obeležavanje Evropske nedelje lokalne demokratije u Nišu - Klerp\nObeležavanje Evropske nedelje lokalne demokratije u Nišu\nGrad Niš uključio se u obeležavanje ovogodišnje Evropske nedelje lokalne demokratije čija je tema “Lokalna demokratija: izgradnja poverenja, ko-dizajniranje lokalne demokratije zajedno sa građanima i praktikovanje otvorene uprave”, od 12 do 18. oktobra.\nU Evropskoj nedelji lokalne demokratije u gradu Nišu biće pokrenuta kampanja za uključivanje građana u proces izade Plana razvoja grada Niša 2021-2027. godine. Kampanja ima za cilj podizanje svesti za učešće građana i otpočinjanje procesa. Kampanja će započeti predstavljanjem Konzul platforme za uključivanje građana široj javnosti i pokretanjem promotivne kampanje na socijalnim mrežama i u medijima. Konzul platforma, koju koristi 135 institucija u 35 zemalja, omogućiće on line debate, predloge i glasanje o svim pitanjima od interesa za građane i zajednicu.\nKako bi se dve ključne grupe, a to su mladi i stručna lica, zainteresovale za proces izrade Plana razvoja grada Niša, u petak, 16. oktobra, biće održana placemaking radionica za stručna lica i predstavnike vlasti na temu –Niš na reci. Radionica ima za cilj pokretanje participativnog planiranja uređenja obale Nišave na potezu od Jagodin male do mosta kod Tvrđave. Tokom radionice će se predstaviti celokupan plan aktivnosti u procesu uključivanja građana kao i Konzul platforma i kampanja na socijalnim mrežama\nIzrada plana razvoja jedna je od aktivnosti u okviru projekta pod nazivom „Budući gradovi jugoistočne Evrope“. Projekat sprovodi Privredna komora Srbije, Centar za cirkularnu ekonomiju, uz podršku EIT Climate-KIC-a. Cilj projekta je ubrzavanje i olakšavanje sistemskih promena kroz inovacije kako bi se postigao bolji kvalitet života građana i duboka dekarbonizacija u oblastima ljudskih aktivnosti koje imaju kritičan efekat na emisiju gasova sa efektom staklene bašte.


U Eplu već trljaju ruke - očekuje se porudžbina 50 miliona ajfon X\nAjfon X će u prodaji biti od 3. novembra, a porudžbine startuju od 27. oktobra i očekuje se da će dostići brojku i do 50 miliona!\nKako tvrdi analitičar KGI Securities, iz onlajn platforme za trgovanje sa Tajlanda, priorder novog ajfona će probiti sve dosadašnje rekorde. On dodaje da je ovo prvi potpuno novi model iz Epla, od ajfona 6 koji je debitovao u 2014. i na osnovu toga tvrdi da će sve inovacije biti praćene i ogromnom prodajom.\nOn je ubeđen da će najviše kupaca uzeti upravo ovaj telefon zbog nove Face ID opcije s obzirom da ni jedna druga kompanija koja proizvodi telefone to za sada ne nudi. Još jedan adut Epla je i nova "TrueDepth" kamera koja se i koristi da "uhvati" 3D strukturu lica vlasnika, a sačinjena je od kompleksnog sistema osvetljenja i potpuno nove prednje kamere. Opet nešto što konkurencija nema.\nCena telefona je veća nego kod bilo kog drugog modela do sada koje je Epl proizveo, startuje od 999 dolara, ali kako tvrde poznavaoci tržišta jaka baza vernih kupaca Epla u Americi pre svega, spremna je da izdvoji ovu svotu.


Dolazi Si, nadam se Makron, a biće i "velikih" iznenađenja\nDolazi Si, nadam se Makron, a biće i „velikih“ iznenađenja\nTanjug 18. januara 2019. 13:35\nBEOGRAD – Srbija je juče bila svet, biće i u budućnosti, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić i najavio da će tokom ove godine, pored jučerašnje posete predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina, biti još poseta svetskih državnika.\n„Nadam se poseti predsednika Kine u drugoj polovini ove godine. Imaćemo svakako ponovni susret u aprilu, a verujem da će doći u Srbiju u drugoj polovini godine“, rekao je Vučić na konferenciji za štampu.\n„Srbija je juče bila svet, biće i u budućnosti“, naglasio je Vučić.\nJedan od pet miliona: Veliki protest 8. juna kao proslava šest meseci protesta\nBNV traži specijalni status za Sandžak uz Ustav, parlament,…\nVelikim protestom Jedan od pet miliona 8. juna obeležiće se…\nNikad kraja: Tači opet ispravlja „istorijsku…


Predsjednik Socijalističke partije Republike Srpske Goran Selak izrazio je spremnost da se nastave razgovori sa SNSD-om o formiranju vlasti, te odbacio, kako je rekao, neistine o formiranju saveza sa političkim strankama koje čine opoziciju na republičkom i gradskom nivou u Banjaluci.\nOn je najavio da će SPS uputiti pismo Savezu nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) radi održavanja zajedničkog sastanka.\n“Ne vidimo problem u koaliciji dok ona radi u interesu Republike Srpske”, rekao je Selak novinarima u Banjaluci nakon sjednice Predsjedništva SPS-a i istakao da “u opoziciji ne vide rješenje jer nisu ponudili ništa, osim prazne priče”.\nKomentarišući odluku Vlade RS o njegovoj smjeni sa funkcije direktora Kazneno-popravnog zavoda “Tunjice”, Selak je rekao da o tome još nije upoznat.\nPodsjećamo, Izvršni komitet SNSD-a juče je donio odluku o raskidu koalicione saradnje na svim nivoima sa SPS-om. Odluka je donesena nakon što SPS nije potpisao koalicioni sporazum o formiranju većine u Skupštini grada Banjaluka.


Tužilaštvo za organizovani kriminal nije učestvovalo u akciji protiv organizovanog kriminala - KRIK\nObjavio/la Vesti 14 januara, 2019\nTužilaštvo za organizovani kriminal (foto: KRIK)\nU akciji protiv organizovanog kriminala koja je obeležila prošlu nedelju, a u kojoj je, prema rečima ministra Nebojše Stefanovića, uhapšeno oko 150 ljudi, nije učestvovala institucija koja je osnovana kako bi se bavila upravo ovim problemom – Tužilaštvo za organizovani kriminal, saznaje KRIK.\nPredstavnici vlasti ovu akciju prikazali su kao veliki korak u borbi protiv kriminala.\n„Današnja akcija je upravo poruka svima koji se bave organizovanim kriminalom, da ćemo te ljude progoniti na svakom mestu“, rekao je ministar Stefanović na konferenciji za medije.\n„Nećemo stati u progonu onih koji se bave najtežim krivičnim delima poput trgovine narkoticima i time finansiraju dalje učešće u organizovanom kriminalu.“\nPredsednik Aleksandar Vučić je, takođe, pohvalio akciju.\n„Obećavam građanima da će država da pregazi kriminalce!”, rekao je Vučić.\nOno što baca sumnju na ozbiljnost akcije, međutim, je to što je policija nije sprovela sa institucijom koja je specijalizovana upravo da goni pripadnike organizovanih kriminalnih grupa.\nTako je Tužilaštvo za organizovani kriminal (TOK) zaobiđeno, a u akciji su učestvovali Više tužilaštvo u Beogradu i druga, saznaje KRIK.\nTOK je jedino tužilaštvo u Srbiji koje može podići optužnice za „organizovano kriminalno udruživanje“.\nAdvokat Sead Spahović kaže za KRIK da je kontradiktorno to što u akciji protiv organizovanog kriminalna nije učestvovalo tužilaštvo koje je nadležno za to.\nZa njega to je samo još jedna potvrda da ovo nije ozbiljna borba protiv kriminalaca, već da je, kako kaže, u pitanju „medijska kampanja“.\nObračun sa jednim klanom\nPodsetimo, krajem prošle nedelje uhapšeno je oko 150 ljudi u velikoj akciji policije, objavio je ministar Stefanović na konferenciji za medije i naveo da je reč o „preventivnoj akciji“ koju će policija od sada redovno sprovoditi.\nVećina uhapšenih, čija su imena objavljena u režimskim medijima, povezani su sa čuvenim škaljarskim klanom ili kriminalnim grupama s kojima ovaj klan sarađuje.\nNovinarka KRIK-a Stefanovića je pitala da li je uhapšen i neki pripadnik supraničkog kavačkog klana, ministar nije dao precizan odgovor.\nStefanović je odbacio otkrića medija da kavački klan i grupe povezane sa njim imaju veze u policiji ocenivši ih kao „besmislene teorije“.\nO ovim vezama pisao je i KRIK nedugo nakon ubistva kriminalca Aleksandra Stankovićeva zvanog Sale Mutavi.\nU javnosti su se, podsetimo, pojavile fotografije ovog narko-dilera i vođe navijačke grupe bliskog kavačkom klanu, a koje svedoče o njegovom prijateljstvu sa pripadnikom Žandarmerije Nenadom Vučkovićem zvanim Vučkom – koji je blizak državnoj sekretarki MUP-a Dijani Hrkalović.\nTakođe, nakon što je jedan od istaknutih ljudi kavačkog klana Davorin Baltić ubijen pre godinu dana, otkivena je njegova veza sa policajkom Marijom Nikolić, sa kojom je bio u kumovskim vezama.\nNakon što je Baltić ubijen u svojim kolima, Nikolić, koja je u tom trenutku bila sa njim, iznela je iz automobila i bacila njegov pištolj, zbog čega joj se trenutno sudi.\nViše o akciji policije pročitajte ovde.\nPetar Zagorac kaže:\n15 januara, 2019 u 09:37\nNije pojmljivo da institucija Tužilaštvo za organizovani kriminal nije učestvovalo u hapšenju tolikog broja kriminalaca a neko u ime njih objavljuju aktivnosti tolikog značaja. Imaju li moralne snage da se obrate javnosti u čemu je problem?


CBBiH: Pad aktive ostalih finansijskih institucija u BiH – Magazin Plus\nHome/CBBiH: Pad aktive ostalih finansijskih institucija u BiH\nCBBiH: Pad aktive ostalih finansijskih institucija u BiH\nStanje ukupne aktive/pasive sektora ostalih finansijskih institucija u BiH u junu je iznosilo 3,68 milijardi KM i u poređenju sa stanjem u junu prošle godine manje je za 50,9 miliona KM ili 1,37 odsto, saopšteno je iz Centralne banke BiH.\nOvogodišnje junsko stanje ukupne aktive/pasive ovog sektora manje je za 34,9 miliona KM ili 0,9 odsto u poređenju sa krajem 2012. godine.\nCentralna banka BiH objavila je konsolidovane statističke podatke za sektor ostalih finansijskih institucija, koji uključuje nebankarske finansijske institucije koje se bave finansijskim posredovanjem i pomažu funkcionisanju različitih segmenata finansijskog sistema.\nNajveće učešće u aktivi ukupnog sektora ostalih finansijskih institucija imaju osiguravajuća društva sa aktivom od 1,27 milijardi KM, odnosno sa učešćem od 34,6 odsto, zatim slijede lizing kompanije sa 856,8 miliona KM i 23,3 odsto, investicioni fondovi sa 792,5 miliona KM ili 21,5 odsto, mikrokreditne institucije sa 737,7 miliona KM ili 20 odsto, a preostalih 21,7 miliona KM ili 0,6 odsto se odnosi na brokerske kuće i berze u BiH.\nNepovoljni ekonomski trendovi izazvani ekonomskom krizom, kao i statusne promjene institucija ovog sektora, uticali su na smanjenje ovog sektora za 34 odsto u odnosu na 2008. godinu.\nU prvoj polovini ove godine jedino je kod osiguravajućih društava zabilježen rast aktive od 46,1 milion KM ili za 3,8 odsto, dok je kod lizing društava zabilježen pad od 54,9 miliona KM ili za 6,2 odsto, kod investicionih fondova 18,7 miliona KM ili 2,3 odsto, kod mikrokreditnih organizacija 7,9 miliona KM ili jedan odsto, dok se aktiva brokerskih kuća i berzi zadržala na približno istom nivou kao na kraju 2012. godine.\nStatistika sektora ostalih finansijskih nebankarskih institucija, koju kompiluje i publikuje Centralna banka BiH, proizvodi harmonizovane podatake o stanju i strukturi sredstava i obaveza institucionalnih jedinica navedenog sektora za nivo BiH na polugodišnjoj osnovi, u skladu sa metodologijom Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/.\nProvjeren kvalitet statistike sektora ostalih finansijskih institucija obezbijedio je mjesto BiH, zajedno sa drugih 40 zemalja članica, u godišnjoj publikaciji MMF-a „Internešnel fajnanšl statistiks“ od 2011. godine.\nNa kraju juna 103 institucije sektora ostalih finansijskih institucija iz BiH bile su uključene u redovnu statistiku koju objavljuje Centralna banka BiH.\nAd Hoc fond – Poziv za prijavu projekata koji trebaju hitnu reakciju


RTS :: Vanredna situacija u 18 gradova i opština\nRadio Beograd 1 Vanredna situacija u 18 gradova i opština\nutorak, 07. jul 2020, 15:00\nZbog pogoršanog epidemiološkog stanja u Srbiji, do sada je 18 opština i gradova uvelo vanrednu situaciju, koja podrazumeva preduzimanje posebnih mera za sprečavanje širenja virusa korona. Danas su još dve opštine uvele vanredne mere - Brus i Čajetina, što su prethodno već učinili Bogatić, Vladičin Han, Lučani, Priboj, Užice, a ranije i Beograd, Novi Pazar, Tutin, Kragujevac, Vranje, Ivanjica, Šabac, Čačak, Kraljevo, Arilje i Požega.\nZbog popunjenosti kapaciteta u Beogradu od danas je i Ortopedska bolnica Banjica ušla u kovid sistem. Direktor klinike doktor Zoran Baščarević je rekao da su prvi pacijenti već primljeni u tu ustanovu.\nRukovodilac Dečje klinike KBC "Dr Dragiša Mišović" doktorka Olivera Ostojić, rekla je da je na toj klinici smešteno 20 mališana koji su kovid pozitvni, a da je jedno dete na kiseoničkoj terapiji. Za RTS je izjavila da je klinička slika, koju razvijaju deca u ovom naletu, ozbiljnija nego u prethodnom periodu i sličnija kliničkoj slici odraslih.\nDve osobe su poginule u požaru koji je izbio u fabrici "Koteks Viskofan" u Novom Sadu, potvrđeno je RTS-u u Hitnoj pomoći. Kako je saopštio MUP, požar je izbio jutros oko devet časova, a u gašenju učestvuje 20 vatrogasaca sa osam vozila. Većina radnika je na vreme izašla iz pogona, a nekoliko njih se nagutalo dima. U fabrici u Primorskoj ulici na Klisi proizvode se creva za mesnu industriju.\nDanas je počela isplata treće minimalne zarade za milion 42 hiljade 114 radnika u Srbiji, u iznosu od 31 milijardu dinara. Za ukupno tri minimalne zarade država je izdvojila 800 miliona evra, a uz druga davanja i oslobadjanje od poreza privredi i gradjanima je pomogla sa ukupno 2,3 milijarde evra. Ministar finansija Siniša Mali kaže da je teško proceniti koliko će zdravstvena kriza potrajati i da su ključni izazovi da se očuvaju radna mesta, i javne investicije u infrastrukturu zadrže na zadovoljavajućem nivou.