Izbori u Srbiji – gde su stranke bile 2016, a gde su danas? | Talas.rs\n„Čeda, Boris, Čanak“ – sada zvuči kao slogan iz naftalina neke davne kampanje, a reč je o izbornoj listi iz 2016. godine i predstavlja dobar uvid u to koliko se stvari promenilo na političkoj sceni Srbije za ove 3 i kusur godine.\nBudući da nas redovni parlamentarni izbori čekaju na proleće 2020, korisno je da pogledamo kako izgledaju političke partije, savezi i pokreti u odnosu na prethodne izbore.\nIzbori 2016 – velikom većinom iznad cenzusa\nNa izborima za narodne poslanike održanim 24. aprila 2016. godine proglašeno je ukupno 20 izbornih lista, od toga 8 manjinskih, a u parlament je ušlo čak 15 lista, uključujući 4 manjinske.\nUbedljivi pobednik izbora bila je lista „Aleksandar Vučić – Srbija pobeđuje“ sa čak 12 članica na čelu sa Srpskom naprednom strankom i osvojenih 48,25% glasova, tj. 131 mandatom. Vučićeva lista formiraće vladu u avgustu 2016. zajedno sa listom SPS-JS Ivice Dačića i Dragana Markovića Palme koja je na izborima osvojila 10,95% glasova i 29 mandata.\nOd izbornih lista koje nisu ušle u sastav druge vlade Aleksandra Vučića, najviše mandata osvojile su Srpska radikalna stranka (22) i pokret Dosta je bilo (16).\nCenzus su prešle i lista „Za pravednu Srbiju – Demokratska stranka (Nova, DSHV, ZZS)“, „Dveri – Demokratska stranka Srbije – Sanda Rašković Ivić – Boško Obradović“, „Boris Tadić, Čedomir Jovanović – Savez za bolju Srbiju – LDP, LSV, SDS“, kao i manjinske: „SVM – Ištvan Pastor“, „Muamer Zukorlić – BDZS“, „SDA Sandžaka – dr Sulejman Ugljanin“, „Zelena stranka“ i „Partija za demokratsko delovanje – Ardita Sinani“.\nNešto više od tri godine kasnije, politička scena Srbije izgleda znatno drugačije – prvenstveno opoziciona. Na strani vlasti, najveća izmena nastupila je pobedom Aleksandra Vučića na predsedničkim izborima 2017. godine – Vučić je danas predsednik republike, a na mesto predsednika Vlade Srbije došla je Ana Brnabić, dotadašnja ministarka državne uprave i lokalne samouprave.\nNeočekivana partnerstva, raskinute koalicije, nove partije i poslaničke grupe\nNekoliko je faktora koji su uticali na izmene unutar opozicije. Najveći među njima su svakako predsednički izbori 2017. godine, beogradski izbori 2018, a posebno početak i geneza protesta #1od5miliona s kraja 2018. godine što je praćeno potpisivanjem Sporazuma sa narodom i odlukom o bojkotu rada parlamenta. Veliki uticaj imali su i formiranje opozicionog bloka Savez za Srbiju, kao i povlačenje Saše Jankovića iz političkog života i dolazak Sergeja Trifunovića na čelo Pokreta slobodnih građana.\nSve ovo dovelo je do pregrupisavanja unutar opozicije. Da krenemo redom.\nDosta je bilo, Stranka moderne Srbije\nPokret Dosta je bilo imao je brz rast od formiranja u januaru 2014. godine pred parlamentarne izbore, do narednih parlamentarnih izbora 2016. na kojima je osvojio čak 16 mandata. Na predsedničke izbore 2017. DJB odlučuje da izađe samostalno i kandiduje tadašnjeg lidera Sašu Radulovića, nakon dugotrajnog pregovaranja o davanju podrške nekom od preostalih kandidata, uključujući Ljubišu Preletačevića Belog.\nNa izborima za Skupštinu grada Beograda 2018. DJB je formirao koaliciju sa Srpskim pokretom Dveri i time formalizovao vidno ideološko skretanje udesno, a zajednička lista nije prešla cenzus.\nU međuvremenu se broj poslanika Dosta je bilo osipao – od početnih 16 narodnih poslanika, danas ih je troje (Saša Radulović, Branka Stamenković i Vojin Biljić) i ne pripadaju nijednoj poslaničkoj grupi.\nIzlazak poslanika iz DJB bio je turbulentan – neki su izbačeni, neki svojevoljno napustili, a nekoliko njih formiralo je tokom 2018. godine Pokret centra (PC). Ujedinjenjem PC sa Socijaldemokratskim savezom, formirana je Stranka moderne Srbije (SMS) koja trenutno ima poslanički klub od 6 članova, a čije Predsedništvo čine Tatjana Macura, Aleksandar Stevanović i Nebojša Leković. SMS je potpisnik Sporazuma sa narodom, s tim što je njihova odluka da prekinu bojkot Narodne skupštine i vrate se u poslaničke klupe dovela u pitanje poziciju u okviru Sporazuma.\nSavez za Srbiju, Stranka slobode i pravde, Dveri\nJedna od najvećih novina prošle godine bilo je formiranje opozicionog Saveza za Srbiju u septembru 2018. Među osnivačima su se našli Narodna stranka, Demokratska stranka, pokret Dveri, Zdrava Srbija, Levica Srbije, Zajedno za Srbiju, Pokret za preokret, Pokret Otadžbina i Udruženi sindikati Srbije Sloga, a do osnivanja je došlo na inicijativu Dragana Đilasa.\nOsnivači SZS potpisaće u februaru 2019. Sporazum sa narodom kao odgovor na građanske proteste #1od5miliona zajedno sa Novom strankom, Pokretom slobodnih građana, Strankom moderne Srbije, građanskom platformom, Socijaldemokratskom strankom i samostalnim poslanicama Anom Stevanović i Marinikom Tepić.\nU međuvremenu se govorilo o formiranju stranke Dragana Đilasa, jedinog osnivača SZS-a koji u tom trenutku nije imao svoju političku organizaciju. Do toga je došlo u aprilu 2019. kada je, preregistracijom Zelene ekološke partije – Zeleni (ZEP) formirana Stranka slobode i pravde (SSP) na čelu sa Đilasom. Na mesta potpredsednika stranke došli su samostalna poslanica Marinika Tepić, lider Levice Srbije Borko Stefanović i Dejan Bulatović, dotadašnji predsednik ZEP-a, a jedan od članova SSP je i predsednik opštine Stari grad Marko Bastać.\nĐilas se, inače, ponovo politički aktivirao tokom kampanje za beogradske izbore kada je njegova lista „Dragan Đilas – Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju“ osvojila 18,93% glasova.\nJedno od pitanja koje je postavljano u vezi sa Savezom za Srbiju jeste ideološka nekompatibilnost nekih od članica – prvenstveno kada je reč o Dverima i Demokratskoj stranci. Ideološke razlike, posebno u pogledu spoljnopolitičke opredeljenosti, načelno su pomirene pod kišobranom borbe za slobodne medije i slobodne i fer izbore, dok ostaje da vidimo kako će se one manifestovati prilikom kandidovanja na izborima. Sve to, naravno, zavisi od odluke opozicionih stranaka i pokreta da izađu ili bojkotuju izbore, što deklarativno zavisi od spremnosti vlasti na dijalog o izbornim uslovima.\nKada je reč o Srpskom pokretu Dveri, do manjih izmena došlo je izlaskom Srđana Noga, što je otvorilo pitanje podele njihovog biračkog tela. Nogo je istupio iz Predsedništva, ali je zadržao mandat narodnog poslanika, međutim u ovom trenutku ne deluje da je taj potez uticao na biračko telo Dveri, budući da nema indicija o njegovom većem političkom angažmanu.\nOno što je svakako uticalo na vidljivost Dveri jesu aktivnosti njihovog lidera Boška Obradovića tokom protesta #1od5miliona, među kojima se posebno ističe ulazak u zgradu RTS-a i protest ispred zgrade Predsedništva koji je usledio. Opšti utisak jeste da su Dveri, kao posledica protesta i ulaska u SZS, postale prihvatljiviji koalicioni partner, dok je sam Obradović umereniji u svojim izjavama i stavovima u poređenju sa prethodnim periodom.\nUjedinjena Demokratska stranka, Nova stranka\nJoš jedna članica SZS-a danas izgleda drugačije nego na izborima 2016 – reč je o Demokratskoj stranci. U maju ove godine došlo je do ujedinjenja DS-a, Socijaldemokratske stranke Borisa Tadića i partije Zajedno za Srbiju gradonačelnika Šapca Nebojše Zelenovića.\nNaziv nove organizacije je, za sada, Demokratska stranka – ujedinjena, predsedavajući je predsednik DS Zoran Lutovac, a kopredsednici Nebojša Zelenović i Aleksandar Ivanović (SDS).\nPotreba za ukrupnjavanjem prepoznata je nakon loših izbornih rezultata na beogradskim izborima 2018. godine kada je DS, u koaliciji sa još 3 stranke, osvojila svega 2,25% glasova. Usled tog izbornog rezultata, Draga Šutanovac je tada podneo ostavku na mesto predsednika DS-a, ali je ostao član stranke. Na narednim unutarstranačkim izborima, novi predsednik postao je Zoran Lutovac, pobedivši kandidate Branislava Lečića i Gordanu Čomić.\nNova stranka, tradicionalni partner Demokratske stranke, jedna je od potpisnika Sporazuma sa narodom, ali ne i članica Saveza za Srbiju. Njihov lider Zoran Živković u više navrata kritikovao je odluku o bojkotovanju Narodne skupštine kao i predstojećih izbora, tako da je pitanje da li će Nova izaći na izbore nezavisno od ostalih potpisnika Sporazuma sa narodom.\nNova stranka trenutno ima jednog narodnog poslanika, a više o tome šta se dešavalo sa Klubom samostalnih poslanika čitajte ovde.\nNarodna stranka, Demokratska stranka Srbije\nJoš jedan novi akter na opozicionoj stranci Srbije jeste Narodna stranka na čelu sa Vukom Jeremićem. Jeremić je značajno aktivniji u političkom životu Srbije od kampanje za predsedničke izbore 2017. na kojima je nastupio kao nezavisni kandidat, da bi u oktobru iste godine formirao Narodnu stranku nakon što je Miroslav Aleksić (sada prvi potpredsednik Narodne) za te potrebe ustupio svoj Narodni pokret Srbije.\nNarodna stranka je članica Saveza za Srbiju, a potpredsednica je i Sanda Rašković Ivić, nekadašnja predsednica DSS-a koja je zajedno sa Boškom Obradovićem formirala izbornu listu DSS-Dveri na izborima 2016. godine. Trenutno je predsednik Demokratske stranke Srbije Miloš Jovanović, a u medijima se spekuliše o potencijalnoj koaliciji desnice koja bi uključila DSS i Srpski patriotski savez (SPAS) Aleksandra Šapića.\nPokret slobodnih građana, Građanski blok 381, Građanski demokratski forum\nDrugoplasirani kandidat na izborima za predsednika Srbije 20117. godine bio je Saša Janković, nezavisni kandidat. Janković je, nakon izbora, u maju 2017. formirao Pokret slobodnih građana (PSG) na čijem čelu je ostao sve do povlačenja iz političkog života u decembru 2018. godine. Na beogradskim izborima 2018. PSG je učestvovala na listi „Dragan Đilas – Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju“.\nPSG je, zajedno sa Zelenom ekološkom partijom – Zeleni, Mađarskim pokretom, Šumadijskom regijom i Koalicijom Tolerancija u avgustu 2018. formirao Građanski blok 381, opozicionu koaliciju iz koje je ZEP istupio u novembru iste godine. Kako kažu u PSG-u, formalno ova koalicija ne postoji u tom obliku, ali su i dalje u komunikaciji sa nekim od članica.\nU januaru 2019, za novog predsednika PSG-a izabran je glumac Sergej Trifunović. Drugi kandidat za predsednika bio je Aleksandar Olenik.\nOlenik je, zajedno sa drugim članovima PSG-a koji su bili nezadovoljni izborom Trifunovića, istupio iz PSG-a, a zatim u martu ove godine osnovao Građanski demokratski forum (GDF). U aprilu su GDF i SMS potpisali dogovor o saradnji.\nU aprilu ove godine došlo je do još jednog ukrupnjavanja na opozicionoj sceni Srbije – formiran je Građanski front (GF). Sporazum o zajedničkoj platformi potpisalo je 12 lokalnih organizacija: Ne davimo Beograd, Pokret slobodnih stanara iz Niša, Lokalni front iz Kraljeva, Lokalni front iz Valjeva, Lokalni front iz Vlasotinca, Samo jako iz Mladenovca, Kritična masa iz Kule, Lokalna alternativa iz Vrbasa, Pokret “Jasno i glasno” iz Požarevca, Inicijativa za Požegu, Građanski preokret iz Zrenjanina i Samo lokalno iz Bečeja.\nKako su tada naveli, potpisivanjem su pristupili prelaznom periodu tokom kojeg treba da formulišu statut i principe rada.\nŠta možemo da očekujemo na izborima 2020?\nU ovom trenutku je još uvek neizvesno ko će sve iz opozicije učestvovati na predstojećim izborima. I dalje nije poznato da li će, i u kojoj meri, predstavnici vlasti biti spremni da razgovaraju o izbornim uslovima, a za sada je jedino Pokret slobodnih građana odlučan u nameri da se sprema za izbore.\nU nedavnom razgovoru za Talas, politikolozi Boban Stojanović i Dejan Bursać govorili su o promenama na političkoj sceni od 2016. do danas, kao i o njihovim očekivanjima – ko će izaći na izbore, ko bi mogao da pređe cenzus a ko ostaje ispod i šta će biti glavne teme tokom izborne kampanje.\nNjihove odgovore i predviđanja pročitajte ovde.\nŠto se tiče izbornog slogana „Čeda Boris Čanak“ s početka teksta, Boris Tadić je trenutno u Demokratskoj stranci – ujedinjenoj, dok su Čedomir Jovanović i Nenad Čanak i dalje na mestima predsednika Liberalno demokratske partije (LDP) i Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV), a po svemu sudeći ovakva koalicija neće se ponoviti na predstojećim parlamentarnim izborima.\nTAGS: demokratska stranka Dosta je bilo DSS dveri Građanski front izbori LDP lsv Narodna stranka Nova stranka parlamentarni izbori Stranka slobode i pravde stranke


Politika Autor:Milica Rilak24. apr. 202012:22 > 13:35\nFoto: TANJUG/ FOTO EU / DANILO POLOVINA / an\n"Srbija je izuzetno zahvalna EU na finansijskoj i drugoj pomoći, podrci i solidarnosti koju je pokazala prema našoj zemlji, ne samo otkada se zajednički borimo protiv koronavirusa, nego i u prednom periodu", izjavio je predsednik Aleksandar Vučić posle sastanka sa ambasadorima zemalja EU akreditovanim u Srbiji.\n„Mi smo na svim vrstama pomoći i podrške veoma zahvalni poreskim obveznicima Evropske unije i državama članicama, to je za nas velika stvar i umećemo to da poštujemo“, naglasio je predsednik Vučić.\nOn je podsetio da je Evropska unija odobrila paket pomoći vredan ukupno 93 miliona evra za Srbiju, od kojih je 15 miliona planirano za hitne potrebe, a 4,92 miliona za nabavku potrebne robe.\nGovoreći o kritikama koje je iznosio na račun EU Vučić je rekao da stoji iza svake reči i da su one bile istinite, ali posle promene odluke EU ističe: „Kažem hvala na pomoći i podršci. O solidarnosti EU izgovorio sam samoo pristojne reči“, rekao je Vučić i podsetio da su tako govorili i mnogi drugi evropski lideri, kao i sama Ursula fon der Lajen, da je solidarnost izostala u slučaju Italije.\n„Mi smo ponudili i svoju podršku Evropskoj uniji, pošto trenutno imamo nešto više zaštitne opreme i respiratora nego što nam je potrebno, ukoliko zatreba nekoj od članica EU, isporučićemo u roku od 12 sati“.\nOn je podsetio na ekonomsku povezanost Srbije i EU, i rekao da „što je Unija jača, to će i Srbiji biti lakše da postigne što viši privredni rast u narednom periodu“.\n„Solidarnost je na delu u brojevima i činjenicama i to je ocigledno“, poručio je Fabrici na pitanje novinara da prokomentariše ranije izjave predsednika Vučića o manjku evropske solidarnosti..\nFabrici je dodao i da je predsednik već odgovorio o evropskoj solidarnosti, „dao vam je sve brojeve o nasoj solidarnosti na delu“.\n„Bilo je komentara o nedostatku solidarnosti, ali ako pogledate brojeve Evropski savet je preuzeo mere i imamo jasno uputstvo da morate raditi sa drugima i Srbija zasluzuje posebno mesto i posebnu paznju“, istakao je Fabrici.\n„Srbija je zemlja koja pristupa EU i to je najprivilegovaniji izraz odnosa sa nekom zemljom. EU ima 1.000 poteškoća, umrlih, teska su vremena ali ako sageldamo činjenice i dalje smo uz Srbiju. Zato je Evropska komisija dala globalni odgovor od 16 milijardi, a 700 miliona evra namenjeno je za Zapadni Balkan i važan deo ide Srbiji“.\nAmbasador EU je dodao da povećani svi mehanizmi prema Srbiji, o čemu govori i zajednicki sporazmu o nabavkama medicinskog materijala po kome je Srbija izjednačena sa članicama EU.\n„U pravom smislu to je solidarnost“, istakao je Fabrici dodajući da su pozitivni ishodi da Srbiju priblizi EU, brojni mehanizmi koje smo preporznali, i treba da radimo na toj perspektivi.\nAleksandar Vučićeukoronavirussem fabrici


AUSTRIJSKO SRPSKA ŽENSKA INICIJATIVA JAČA VEZE DVE ZEMLJE – Novine Zavicaj\nPočetna / Некатегоризовано / AUSTRIJSKO SRPSKA ŽENSKA INICIJATIVA JAČA VEZE DVE ZEMLJE\nAUSTRIJSKO SRPSKA ŽENSKA INICIJATIVA JAČA VEZE DVE ZEMLJE\n11. јула 2013. Некатегоризовано 529 Pregleda\nAustrijsko srpska ženska inicijativa (OeIF) održala je nedavno svoje prvo zvanično predstavljanje u raskošnom salonu Valtraud Brikmiler u prvom bečkom okrugu.\nDve nedelje nakon osnivanja, predsednica ovog društva Ranka Čergić Savić predstavila je prisutnima upravu u kojoj se na mestu generalnog sekretara nalazi Renate David i na mestu blagajnika Una Jakić.\nRanka Čergić Savić se ovom prilikom zahvalila na podršci i gostoprimstvu Valtraud Brikmiler, uglednoj Austrijanki, velikoj prijateljici Srba, koja je u svom salonu ugostila do sada brojne ugledne zvaničnike Srbije, ambasadore, pisce i predstavnike srpske kraljevske porodice.\nOna je ovom prilikom podsetila da Austrijsko srpska inicijativa žena svoje korene pronalazi u organizaciji Kola srpskih sestara osnovanoj još početkom dvadesetog veka sa ciljem humanitarnog, pedagoškog i kulturnog rada i upisanoj zlatnim slovima u srpsku istoriju.\n„Naš angažman za austrijsko srpske teme , humanitarni rad, kao i teme koje se odnose na decu, zanimanja, kulturu i mnogo toga doveli su do osnivanja prvog društva Austrijsko srpske inicijative žena u Beču uz povezanost sa ostalim austrijskim pokrajinama“, istakla je Ranka Čergić dodavši da se time nastavja vekovna tradicija austrijsko srpskog prijateljstva.\nKako je objasnila, ovo udruženje će se baviti pitanjima žena, ekonomije, integracije, obrazovanja, vaspitanja, zdravlja i kulture. Takodje će raditi na bilateralnim humanitarnim i društveno politickim projektima.\n„Austrijsko srpska ženska inicijativa je apolitička radna zajednica na nivou „people to people. Putem ženskih mreža i prijateljstava treba da se pomogne u održivom negovanju i učvrššćivanju bilateralnih veza izmedju Austrije i Srbije na svim područjima“, istakla je ona.\nNovoosnovano društvo je pozdravio i predsednik Saveza Srba u Austriji Zoran Aleksić pohvalivši osnivanje ovakvog ženskog udruženja, koje na jedinstven način obuhvata važne teme delovanja i obećavši podršku u radu kako savetom tako i delima.\nOn je ovom prilikom predstavio i Rezoluciju za bolji suživot i sprečavanje asimilacije, koju ovo novoosnovano udruženje takodje podržava.\nIstovremeno je prisutne u ime Ambasade Republike Srbije u Austriji pozdravila Sanja Šajn ataše za kulturu i štampu poželevši im uspeh u radu.\nPredstavljanju novosnovanog udruženja prisustvovala je i advokat Silvija Franek,čija se advokatska kancelarija bavi porodičnim pitanjima, zatim Gabrijela Šuc ispred inicijative „Rehab“, Zorica Vujić iz SPKD „Prosvjeta“, Danijela Lazanić iz organizacije „Srbi za Srbe“ , Mirel Tomas iz udruženja Bečkih poeta kao i Mihaela Dirnbaher iz udruženja „NL40“.\nNakon zvaničnog predstavljanja u neformalnim razgovorima razgovaralo se mogućim vidovima saradnje i budućnosti.\nVeče su svakako učinili prijatnijim i muzičari Miroslav i Aleksandar Jankeh i Risto Nikolić.\nPrethodna PRОSLАVА ZАVЕТNЕ SLАVЕ U МILОŠЕVU\nSledeća DA SE PODSETIMO – SPRSKO PROSVETNO I KULTURNO DRUŠTVO „PROSVJETA“ IZ BEČA – SRĐAN MIJALKOVIĆ PONOVO PREDSEDNIK


Turska spremna da pomogne Grčkoj da prebrodi krizu\nM. D. 30. juna 2015. 15:02\nTurska je spremna da pomogne Grčkoj da izađe iz finansijske krize, potvrdili su danas zvaničnici te zemlje.\n„Spremni smo da pomognemo Grčkoj da preživi ekonomsku krizu putem ostvarivanja saradnje u sektoru turizma, energetike i trgovine. Želimo jaku Grčku, a Turska je otvorena za bilo koji predlog o saradnji“, izjavio je turski premijer Ahmet Davutoglu u Ankari, prenosi agencija Frans pres.\nTurska delegacija će, kako je rekao, što pre otputovati u Grčku kako bi razmotrili zajedničke korake radi rešavanja finansijske krize.\n„Ako Grčka dostavi zvanični predlog za dobijanje finansijske pomoći od Turske, zvanična Ankara će ga razmotriti“, izjavio je turski ministar ekonomije Nihat Zejbekči.\nI lider levičarske i prokurdske Narodne demokratske stranke (HDP) poslao je poruku solidarnosti grčkom narodu: „Mi smo zajedno sa grčkim narodom i sa grčkom vladom u njenoj borbi za pravdu, jednakost, demokratiju i protiv mera štednje“.\nBizarni turski „spektakl“: Kralj Lazar sa Miloševićem i…\nKobno sletanje: Avion se srušio u polje, troje poginulo, 179 povređeno…\nOdnosi između Grčke i Turske su napredovali u poslednjih nekoliko godina, ali i dalja podela Kipra ugrožava bliže odnose dva suseda.\nU slučaju da ne postigne sporazum sa kreditorima, Grčka će bankrotirati po osnovu neizmirivanja 1,6 milijardi evra duga prema Međunarodnom monetarnom fondu koji danas dospeva na naplatu, zbog čega joj preti opasnost da izađe iz evrozone, ocenjuje Frans pres.


Ronaldo blizu Juventusa | Ju1897.net\nRonaldo blizu Juventusa\nPrema navodima Gianluce Di Marzia, iz Španije su ovog jutra stigle pozitivne vesti u vezi prelaska Cristiana Ronalda iz Real Madrida u Juventus.\nTrenutno nije isplaniran put Marotte i Paraticija u Madrid, koji se sada nalaze u Milanu, zbog toga što Jorge Mendes radi na realizaciji transfera po ceni od 100 miliona (ukupni troškovi će na kraju sa taksama biti 120 miliona). Juventus zbog toga ne želi intervenisati, već prepušta pregovore Mendesu i Real Madridu. Čelnici Real Madrida su shvatili da Cristiano Ronaldo želi novu avanturu i ne žele ga u tome sputavati. Florentino Perez namerava da ispoštuje verbalni dogovor postignut sa Ronaldom u januaru. Zboga svega navedenog, stvari se odvijaju u pozitivnom smeru.


VW Passat Motori: sa niskom potrošnjom i snažni | Volkswagen Bosna i Hercegovina\nInovativni TSI benzinski motori marke Volkswagen sinonim su za visoku efikasnost sa snažnim vučnim karakteristikama uz nisku potrošnju. Kombinacijom manje radne zapremine, turbo punjenja i direktnog ubrizgavanja omogućuju veoma ravnomerno razvijanje snage i izuzetnu efikasnost. To se kod marke Volkswagen naziva tehnikom downsizing. Uprkos smanjenoj radnoj zapremini agregati isporučuju veliku snagu. U proizvodnji automobila ova tehnika trenutno predstavlja najefikasniji način za uštedu goriva.


Milići/Vlasenica : Usluge Blicnet-a, od sada i u Milićima i Vlasenici\nsreda, 14 jun 2017 06:11\nMilići/Vlasenica - Telekomunikacione usluge Blicneta od sada su dostupne u Milićima i Vlasenici! Kompanija Blicnet iz Banjaluke preuzela kablovsku infrastrukturu firme Focus-M u Milićima i Vlasenici. Da bi korisnicima u Milićima i Vlasenici pružio savremene usluge digitalne televizije, brzog Interneta, fiksne i mobilne telefonije, Blicnet je izvršio potrebne radove i investicije radi osavremenjivanja i poboljšanja postojeće infrastrukture - saopšteno je iz Blicnet-a.\nU narednom periodu korisnici usluga firme Focus-M mogu da očekuju posjetu isključivo predstavnika kompanija Focus M i Blicnet koji će ih detaljno informisati o načinima prelaska i zaključivanja ugovora o korištenju Blicnet usluga. Za dodatne informacije o Blicnet uslugama na raspolaganju je besplatni info broj 0800 30 600, kao i web stranica www.blic.net\nKompanija Blicnet je telekom operater iz Banjaluke koji posluje u okviru Telekom Slovenija grupe i tokom svog poslovanja u našoj zemlji pozicionirala se kao operater koji pruža komunikacione usluge i servise visokog kvaliteta po konkurentnim cijenama i korisnicima omogućava uspješnu komunikaciju.\nPoslednje ažurirano petak, 16 jun 2017 10:39


Beograd, 24. jun 2020.\nPomoćnik ministra unutrašnjih poslova i načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić potvrdio je danas da je u 20 gradova i opština u Srbiji proglašena vanredna situacija zbog poplava izazvanih obilnim padavinama.\nMarić je u izjavi za Televiziju Pink naveo da se u svim kriznim tačkama situacija polako smiruje i da će se već danas raditi prijava štete, nakon čega će komisija izaći na teren i izvršiti procenu.\nOn je precizirao da je približno 500 objekata poplavljeno na svim kriznim tačkama, da je evakuisano 275 osoba, a da se i danas nastavlja potraga za bračnim parom Bogojević iz Studenice koji je nestao.\nS obzirom na to da je mnogo putnih pravaca oštećeno i da je veliki broj saobraćajnica u prekidu, Vojska Srbije se uključila da, na onim mestima gde su srušeni mostovi i prekinut saobraćaj, sagleda mogućnost izgradnje pontonskih mostova, objasnio je Marić.\nPrema njegovim rečima, prema prognozama RHMZ pred nama je period stabilnijeg vremena, tako da ćemo učiniti sve što je u našoj mogućnosti da se život vrati u normalnu i uspostavi normalno funkcionisanje.


Dijana Bosancic – Page 53 – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nProtokol predsjednice Republike Srpske za srijedu, 25.09.2019. godine\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovaraće sutra, 25.09.2019. godine u 12.00 časova, sa rukovodstvom opštine Pelagićevo. (zgrada Opštine Pelagićevo) Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovaće sutra, 25.09.2019. godine u 12.30 časova, otvaranju Doma kulture u mjestu Ćendići, Pelagićevo.\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je danas u svom kabinetu sa ambasadorom Sjedinjenih Američkih Država /SAD/ u BiH Erikom Nelsonom. Predsjednica Cvijanović i ambasador Nelson razgovarali su o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u Republici Srpskoj i BiH, te o unapređenju saradnje između institucija Srpske i SAD. Ovom prilikom, predsjednica Cvijanović je istakla da…\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je danas u svom kabinetu sa direktorkom Agencije za međunarodni razvoj Sjedinjenih Američkih Država za BiH (USAID) Nensi Eslik. Na sastanku je razgovarano o trenutnim aktivnostima koje misija USAID sprovodi u Republici Srpskoj, s posebnim akcentom na programe koji se odnose na obrazovanje, među kojima i projekat „Unapređenje osnovnog učenja…\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović uputila je čestitku ženskoj odbojkaškoj reprezentaciji Srbije, selektoru Zoranu Terziću i cijelom stručnom timu na osvojenoj zlatnoj medalji na Evropskom prvenstvu. „U ime građana Republike Srpske i u svoje ime upućujem vam najiskrenije čestitke povodom velikog uspjeha i osvajanja zlatne medalje na Evropskom prvenstvu u Turskoj. Sjajnom igrom tokom cijelog…\nProtokol predsjednice Republike Srpske za ponedjeljak, 09.09.2019. godine\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovaraće sutra, 09.09.2019. godine u 10.00 časova, sa novoimenovanom direktoricom Agencije za međunarodni razvoj Sjedinjenih Američkih Država (USAID-a) za BiH Nensi Eslik. Nakon sastanka, koji će biti održan u Palati Republike, predviđeno je saopštenje za javnost. Snimateljima i fotografima biće omogućeno snimanje kadrova na početku sastanka.\nPredsjednica Republike Srpske uputila telegram saučešća porodici preminulog generala Vojske Republike Srpske Stevana Tomića\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović uputila je telegram saučešća porodici preminulog generala Vojske Republike Srpske Stevana Tomića. „Iskreno sam ožalošćena tužnom viješću o smrti generala Vojske Republike Srpske Stevana Tomića. General Tomić ostaće upamćen kao izuzetan čovjek, hrabar i častan general koji je svojim angažovanjem u Vojsci Republike Srpske dao nemjerljiv doprinos u odbrani svog…\n« 1 2 3 4 5 … 51 52 53 54 55 … 59 60 61 62 63 »


Svetski dan belog štapa obeležen na Kalemegdanu - EMBARGO 011\nGrad Beograd čini sve što može da slepim i slabovidim osobama pruži jednaku šansu da učestvuju u društvenoj zajednici kao i svi ostali, izjavio je danas zamenik gradonačelnika Goran Vesić na Kalemegdanu, gde je pored spomenika ““Slepom guslaru““ održan događaj povodom Svetskog dana belog štapa.\nVesić je naveo da je u Beogradu urađeno skoro 26 kilometara taktilnih traka, te dodao da je obaveza da se prilikom rekonstrukcije svake ulice postavljaju taktilne staze, osim tamo gde za to nema mogućnosti, a takvih ulica je, kaže, malo.\nNaveo je i da je više od 500 raskrsnica prilagođeno potrebama slepih i slabovidih i dodao da postoji još raskrsnica koje treba da se prilagode, kao i još mnogo stvari koje treba uraditi da bi život tih osoba bio lakši.\nJedna od najvažnijih stvari je, napominje, da se vidi šta može da se uradi u saradnji sa državom kako bi se povećale kazne za poslodavce koji ne zapošljavaju osobe sa invaliditetom jer, podsetio je, oni imaju obavezu da zapošljavaju i te osobe.\nGradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević je rekla da se Grad Beograd problemima i unapređenjem položaja slepih i slabovidih ne bavi samo danas nego tokom čitave godine.\nProcena je, navela je, da u Beogradu živi oko 3.000 slepih i slabovodih osoba i dodala da su u proteklih sedam godina učinjeni značajni pomaci kada je u pitanju akcija ““Beograd bez barijera““.\nDogađaju su prisustvovali slepi i slabovidi kojima su podeljeni informatori za vakcijanaciju na Brajevoj azbuci koje je pripremio Sekretarijat za socijalnu zaštitu uz pomoć jedne od škola.\nStepenice u Starom dvoru u kojoj je danas Skupština grada Beograda


Vi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Poluprikolice > Poluprikolice sa otvorenim sandukom > Trail King\nRabljeni Trail King poluprikolice sa otvorenim sandukom na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Trail King poluprikolice sa otvorenim sandukom strojeva koji su za prodaju. Trail King poluprikolice sa otvorenim sandukom oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Trail King poluprikolice sa otvorenim sandukom na Znamka dijelu.\nOvde je kompletna lista polovnih Trail King poluprikolice sa otvorenim sandukom za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Trail King poluprikolice sa otvorenim sandukom koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Trail King poluprikolice sa otvorenim sandukom koje Vas interesuju.


Obrt u Prištini: Ide li Tači u Vašington i ko će pregovarati umesto njega - 24.06.2020, Sputnik Srbija\nU Prištini se na vest o podizanju optužnice protiv Hašima Tačija nižu reagovanja političkih analitičara, a ne pravnika, a dizanje optužnice komentariše se gotovo... 24.06.2020, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, hašim tači, vašington\nU Prištini se na vest o podizanju optužnice protiv Hašima Tačija nižu reagovanja političkih analitičara, a ne pravnika, a dizanje optužnice komentariše se gotovo isključivo iz ugla posledica po dijalog i planirani sastanak u Vašingtonu, 27. juna.\nTako politički analitičar Nedžemedin Spahiu kaže da, ako zaista bude podignuta optužnica protiv Tačija, on neće moći da ide na razgovore u Vašington 27. juna i moraće da podnese ostavku.\nOn je rekao da optužnica protiv Tačija, Kadrija Veseljija i drugih ne može da ugroziti dijalog, niti će poljuljati „ugled Kosova“, jer briselski dijalog i dijalog Beograda i Prištine nisu ugroženi, budući da je za dijalog odgovoran premijer privremenih kosovskih istitucija, a ne Tači.\nGlavni i odgovorni urednik prištinskog dnevnika „Koha Ditore“ Agron Bajrami smatra da ovaj razvoj događaja menja celu situaciju i da ne zna da li je moguće imati normalan proces dijaloga.\n„Što se same optužnice tiče, teško je komentarisati dok ne vidimo šta ona u stvari sadrži“, rekao je Bajrami.\nPortparol Specijalnog tužilaštva u Hagu Kristofer Benet saopštio je ranije danas da je ovo tužilaštvo Specijalizovanim većima Kosova podnelo na ispitivanje optužnicu sa deset tačaka kojima se predsednik Kosova Hašim Tači i predsednik Demokratske partije Kosova Kadri Veselji i druga lica terete za niz zločina protiv čovečnosti i ratnih zločina, uključujući ubistvo, prisilno nestajanje lica, progon i mučenje, prenjosi Tanjug.


Lamborghini: Aventadorov naslednik će biti hibrid - Auto Republika\nПочетна Vesti Lamborghini: Aventadorov naslednik će biti hibrid\nU poslednje vreme, sve češće slušamo izveštaje da će naslednik Aventadora biti elektrifikovan. Sada je šef kompanije u potpunosti pojasnio da će nova perjanica biti pogonjena hibridnom postavkom. U intervjuu za britanski Auto Express, na Festivalu brzine u Gudvudu, Stefano Domenikali je najavio da će Aventadorov zamenik i dalje posedovati V12 mašinu, ali uz neke elektrifikovane komponente.\nOn je dodao da je odluka donesena i da će se na taj način Lamborghini izdvajati, nudeći velik SUS motor u kombinaciji sa hibridnim pojačanjem. Pored toga, sličan tretman će dobiti i Huracan u sledećoj iteraciji, uz zadržavanje V10 motora.\nIpak, prvi koji će dobiti elektroasistenciju će biti SUV Urus, a trebalo bi da se na tržištu pojavi do isteka ove dekade. Po najnovijim informacijama, hibridizovani superSUV će preuzeti prilagođenu pogonsku jedinicu iz Porsche Panamere Turbo S E-Hybrid, što znači da je u pitanju elektrifikovani, 4,0-litarski V8 sa 690 ks i 850 Nm.\nMeđutim, u međuvremenu, kao što smo izvestili, Lamborghini razmatra hibridni hiperautomobil. Ukoliko su glasine tačne, proizvodnja će biti ograničena na samo 67 primeraka, po 2,5 miliona dolara svaki, dok će dizajn u velikoj meri biti preuzet od Terzo Millennio koncepta.\nŠto se Aventadora tiče, njegov naslednik bi trebalo da pristigne početkom naredne dekade. U međuvremenu, aktuelna generacija ima još jednog „keca u rukavu“ a on se zove Superveloce Jota. Misija bi trebalo da mu bude da sa trona Nirburgringa skine Porsche 911 GT2 RS.\nLamborghini bi takođe mogao da proširi portfolio sa četvrtom modelnom linijom, ali odluka još uvek nije definitivno donesena. Domenikali je upozorio da kompanija mora pod budnim okom da drži kretanje tržišta superluksuznih automobila da bi procenila da li ima prostora za takav model, koji bi praktično bio naslednik Estoque koncepta, a možda i nešto drugo…\ntagovi: hibrid hibridni superautomobil lamborghini phev plug in hibrid superautomobili\nprethodni UAZ je razvio prvo rusko lako komercijalno vozilo sa hibridnom tehnologijom\nsledeći Špijunirani novi BMW X7 i serija 3, uz jednu "misteriju" (VIDEO)


Brisel skinuo Srbiju sa liste bezbjednih destinacija - BIGportal.ba\nEvropska unija uklonila je Srbiju i još pet zemalja sa liste bezbjednih destinacija za putovanje zbog situacije sa epidemijom virusa korona.\nOsim Srbije, sa liste su uklonjeni Japan, Albanija, Jermenija, Azerbejdžan i Bruneji, što znači da će se posjetioci ili oni koji se vraćaju iz tih zemalja vjerovatno suočiti sa pooštrenom kontrolom, poput testova za kovid ili karantinom.\nU saopštenju Evropskog savjeta koje je objavljeno juče navodi se da je na listu dodat Urugvaj.\nIzmijenjenu listu EU čini 12 zemalja, uključujući Australiju, Kanadu i Saudijsku Arabiju, a bezbjednim destinacijama smatraju se i kineske teritorije Hong Kong i Makao.\nBlok i dalje dopušta ulaz većini vakcinisanih posjetilaca koji nisu iz EU, iako se mogu primjenjivati testovi i periodi samoizolacije, što zavisi od članica Unije, koje pojedinačno uvode takve mjere.\nUnija listom nastoji da objedini pravila putovanja u cijelom bloku, savjetujući da se ukinu ograničenja, što, međutim, ne obavezuje pojedine zemlje EU, koje su slobodne da same određuju svoju graničnu politiku.\nNjemačka je, na primjer, već ranije dodala Albaniju, Azerbejdžan, ?apan i Srbiju na svoju listu “područja visokog rizika”, za koja važe stroža ograničenja ulaska.


Info dan: Grantovi za inovativne projekte | Privredna komora Crne Gore\nInfo dan: Grantovi za inovativne projekte\nPrvi Info dan posvećen konkursu za grantove za inovativne projekte, održan je u Privrednoj komori Crne Gore 25. jula 2018. godine. Skup je organizovan u saradnji sa Ministarstvom nauke.\nGovorili su Tanja Radusinović, direktorica Sektora za projekte Privredne komore, Marijeta Barjaktarović Lanzardi, načelnica Direkcije za inovacije i infrastrukturu i Saša Ivanović, projektni menadžer za istraživanja u Ministarstvu nauke Crne Gore.\nNa skupu koji je izazvao veliko interesovanje privrednika predstavljeni su ciljevi konkursa, uslovi za prijavljivanje, proces evaluacije, kao i detalji prijavnog formulara i budžeta projekta.\n- Riječ je o pozivu za dodjelu grantova za sufinansiranje inovativnih projekata u ukupnom iznosu od 1.000.000 eura, u periodu 2018 –2020. godine, do 100.000 eura po odobrenom grantu. Cilj Programa je jačanje konkurentnosti crnogorskih preduzeća koje imaju veliki potencijal za komercijalizaciju i tržišnu primjenu, pružanje podršku prenosu inovativnih ideja iz naučnoistraživačkih ustanova na tržište – rekla je Tanja Radusinović.\nPrema njenim riječima, konkursom za dodjelu grantova za inovativne projekte biće podržani inovativni projekti u okviru sljedećih tematskih prioriteta utvrđenih Strategijom inovativne djelatnosti (2016-2020): energija, poljoprivreda i hrana, održivi razvoj i turizam, informaciono - komunikacione tehnologije, medicina i zdravlje ljudi i novi materijali, proizvodi i servisi.\n- U svijetu vlada velika konkurencija i države, baš kao i kompanije ulažu u razvoj inovacija i povezuju se sa naučnim institutima. Inovacija je fundament daljeg ekonomskog, pa time i ukupnog društvenog napretka, zbog čega predstavljaju okosnicu za jačanje konkurentnosti privrede, kako u zemljama EU, tako i kod budućih članica. Stoga je i Evropska komisija u svom predlogu budžeta za 2021 – 2027 planirala da se za do sada najambiciozniji program za istraživanje i inovacije opredijele sredstva u iznosu od 100 milijardi eura, upravo smatrajući da je ulaganje u istraživanje i inovacije ulaganje u budućnost Evrope - kazala je predstavnica Komore.\nMarijeta Barjaktarović Lanzardi naglasila je da se Vlada od 2016. godine sistemski posvetila inovacijama, uspostavljajući strateški okvir za inovativnu djelatnost. Prošle godine je lansiran pilot projekat – konkurs za inovativne projekte kojim su utvrđene aspiracije privrednog sektora na ovom polju. To je rezultiralo nedavnim pokretanjem do sada najvećeg projekta u oblasti podsticanja inovativnosti, čiji je cilj razvoj inovacija sa velikim komercijalnim potencijalom.\nMeđu posebnim ciljevima projekta, ona je navela jačanje inovativnog potencijala malih i srednjih preduzeća i njihove prepoznatljivosti u sistemu inovacija; stimulisanje tehnoloških inovacija i podsticanje komercijalizacije, odnosno primjene inovativnih ideja i tehnologija na tržištu; podsticanje zapošljavanja visokokvalifikovanih kadrova u sektoru istraživanja i inovacija; povećanje ulaganja preduzeća u istraživanje i razvoj; podizanje nivoa komercijalne spremnosti kroz finansiranje dodatnog razvoja pronalaska/inovacije; premošćavanje nedostatka finasiranja između istraživanja i komercijalizacije\nPovećanje broja patenata koji imaju potencijala za primjenu u praksi; stimulisanje saradnje sa crnogorskom naučnom i privrednom dijasporom u cilju stvaranja uslova za njihov povratak, odnosno čvršće povezivanje i reintegraciju u domaću zajednicu, te podsticanje transfera znanja i tehnologija u saradnji sa domaćim i međunarodnim partnerima iz naučnoistraživačkog i privrednog sektora.\n- Kao dio sopstvenog finansijskog učešća u realizaciji projekta ne mogu se prikazati sredstva koja su dodijeljena iz bilo kojeg javnog domaćeg i međunarodnog izvora finansiranja – rekla je Barjaktarović Lanzardi.\nPrema njenim riječima, implementacija projekta može trajati od 12 do 24 mjeseca, odnosno od decembra 2018. godine najkasnije do decembra 2020. godine.\nFinansiraju se tehnološke inovacije, nivoi tehnološke spremnosti (TRL), sufinansiranje faza razvoja tehnologije TRL 4 – TRL 8, razvoj tehnologije u laboratorijskim uslovima (razvoj osnovnih komponenti tehnologije), demonstracija tehnologije u realnom okruženju, izrada prototipa, njegovo testiranje, validacija i demonstracija, utvrđivanje prvog finalnog proizvoda.\nNa konkursu mogu učestvovati pravna lica u Crnoj Gori osnovana u skladu sa posebnim zakonom i upisana u Registar inovativnih organizacija, naučnoistraživačke ustanove, ustanove visokog obrazovanja i privredni subjekti (inovaciono-preduzetnički centar, poslovni inkubator, privredno društvo, odnosno dio privrednog društva).\nPodnosilac prijave se ne može samostalno prijaviti na konkurs, već u partnerstvu sa još najmanje jednim domaćim pravnim licem koji ispunjava uslove konkursa ili sa međunarodnim partnerom (samo po osnovu ugovora o ekspertskim ili konsultatskim uslugama), te partnerima iz civilnog i javniog sektora.\nPrivredni subjekat mora između ostalog da bude upisan u CRPS i Registar inovativnih organizacija te da pozitivno posluje najmanje dvije godine prije isteka roka za prijavljivanje, redovno plaća poreze i doprinose, te da nije koristio sredstva iz javnog domaćeg i međunarodnog izvora finansiranja, kao i donatorskih programa, za iste aktivnosti predložene u prijavi inovativnog projekta po ovom konkursu.\nKonkurs je otvoren do 24. septembra 2018. Ukoliko se ne iskoriste sredstva, biće raspisan novi konkurs u martu 2019. Prijave na konkurs će ocjenjivati međunarodni eksperti.\nPredstavnik Ministarstva Saša Ivanović detaljno je prezenotvao prijavni formular za ovaj konkurs i budžet projekta.\nPrivrednici su brojnim pitanjima iskazali veliku zainteresovanost za učešće u ovom konkursu. Tražili su pojašnjenja o detaljima apliciranja, te sa predstavnicima Ministarstva razmotrili da li se njihovi projekti mogu uklopiti u ovaj vid finansiranja. Ocijenili su da je potrebno dostaviti im primjere najboljih praksi iz regiona na ovom polju kako bi se jednostavnije uključili u realizaciju konkursa.\nPrivredna komora planira skup na istu temu za septembar, cijeneći značaj razvoja inovativnosti za ekonomski prosperitet zemlje.


Kremlj: Izjava Zelenskog o promeni minskog formata ─ alarmantan signal - 26.04.2021, Sputnik Srbija\nKremlj: Izjava Zelenskog o promeni minskog formata ─ alarmantan signal\nKremlj smatra da reči predsednika Ukrajine Vladimira Zelenskog o potrebi promene minskog pregovaračkog formata za rešavanje situacije u Donbasu predstavljaju... 26.04.2021, Sputnik Srbija\n11:53 26.04.2021 (Osveženo: 01:12 26.08.2021)\nKremlj smatra da reči predsednika Ukrajine Vladimira Zelenskog o potrebi promene minskog pregovaračkog formata za rešavanje situacije u Donbasu predstavljaju alarmantan signal.\n„Koristim priliku da skrenem pažnju na intervju predsednika Ukrajine Zelenskog za novine ‘Fajnenšel tajms’. U ovom intervjuu predsednik je govorio o potrebi promene minskog formata, dodavanja drugih zemalja itd. To je još jedan alarmantan signal“, rekao je portparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov.\n„Više puta smo govorili da je ovo veoma složena situacija. Ovo je još jednom demonstracija na najvišem nivou da Ukrajina želi da modifikuje Minski proces, a on se ne može modifikovati, a da se na njega ne stavi tačka“, dodao je portparol.\nRanije je ukrajinski predsednik Vladimir Zelenski u intervjuu za „Fajnenšel tajm“ predložio promenu Minskih sporazuma i proširenje broja učesnika u pregovorima u „normandijskom formatu“ uključivanjem Sjedinjenih Američkih Država.


Završena promocija filma „SIGEMBR“ za 2016. godinu – 35mm\nPromocijom filma „SIGEMBR“ u Ulcinju u Centru za kulturu, NVO „35mm“ iz Podgorice, koja je članica Građanske alijanse, završila je promociju pomenutog kratkometražnog filma za 2016. godinu. Već od januara naredne godine aktivnosti na promociji će se nastaviti u Podgorici, Bijelom Polju, Beranama, Budvi, Tivtu i drugim crnogorskim gradovima.\nOvo desetominutno ostvarenje bavi se problemom govora mržnje, njegovim oblicima, kao i grupama prema kojima se najčešće ispoljava. Film je snimljen u okviru projekta „Balkan bez mržnje“, koji je realizovala NVO „35mm“ u saradnji sa partnerskim organizacijama iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Estonije, Grčke, Italije i Rumunije. Projekat je finansiran od strane Evropske unije u okviru Programa Erasmus +.\nU 2016. godini film je odgledalo, a zatim i učestvovalo u edukativnoj radionici u okviru koje se film prikazuje, preko 200 osoba mahom srednjoškolaca i studenata. Tim NVO „35mm“ je pomenuto ostvarenje mladih predstavio u Rumuniji, na Kipru, zatim u okviru seminara Foruma MNE mladima sa sjevera Crne Gore, kao i u Gimnaziji „Stojan Cerović“ u No hate corner-u te ustanove. O projektu „Balkan bez mržnje“ imali su priliku da čuju i gimnazijalci iz Podgorice. I diskusiji koja neminovno prati film učestvovali su i studenti Univerziteta Crne Gore tačnije Fakulteta političkih nauka, Univerziteta Donja Gorica, kao i Univerziteta Mediteran.\nFilm „SIGEMBR“ je snimljen u avgustu 2016. godine, na više lokacija širom Crne Gore. Na njemu je radilo 30 mladih ljudi koji su željeli da ukažu na poteškoće u društvima u kojima žive, i daju omladini ideju kako da se sa tim nedaćama bore. Oni, kako kažu, imaju ideju, ali i rješenje za „Balkan bez mržnje“. Film je proizvod višemjesečnog rada organizacija: Asocijacije GEYC, Centra za omladinski razvoj – PRONI, Identities-a, Green spirit-a, Seiklejate Vennaskond-a, IdejNet-a i NVO „35mm“. Uporedo sa promocijama u Crnoj Gori, film se prikazije i pred publikom u Srbiji, Italiji, Estoniji, Bosni i Hercegovini i Rumuniji.\nNa kraju ostaje nam da vam svima poželimo srećne novogodišnje praznike i Balkan bez mržnje!


Tanjug 28. septembra 2021. 15:34\n“ Nadam se da će kongres svojim sadržajima ponuditi novu kreaciju budućnosti i zelene tranzicije u graditeljstvu i stanovanju u Srbiji“, rekao je Mitrović.\nPredsednik Organizacionog odbora kongresa arhitekta Vladimir Lovrić je naglasio da će predavači kroz svoja izlaganja, kao i izlagači na izložbi, domaćoj javnosti približiti svetske savremene tokove u arhitekturi, dizajnu i vizuelnim umetnostima.\nSve to kroz odgovarajući održivi i ekološki pristup stvaralačkim procesima i novim metodama u arhitektonskom projektovanju i dizajnu, uz upotrebu obnovljivih izvora energije, čistih i efikasnih zelenih tehnologija, nezagađujućih i recikliranih materijala.\n„U arhitekturi je sada na delu povratak prirodi, građenju prirodnim materijalima, upotrebi obnovljivih izvora energije i dolaska do održivog pristupa gradnje“, istakao je Lovrić.\nKongres organizuju Udruženje Ekokult i magazin za eko arhitekturu i kulturu Eko kuća u saradnji sa Arhitektonskim fakultetom Univerziteta u Beogradu, Arhitektonskim fakultetima u Zagrebu i Podgorici i uz sufinansiranje Ministartsva kulture i informisanja.\nKongres će, kako su naveli organizatori, pokušati da odgovori na pitanje da li će pristup arhitektonskom projektovanju i planiranju gradova zahtevati korenite promene u post-kovid periodu i pogubnim procesima zagađivanja atmosfere i klimatskih promena.\nImena pobednika konkursa Mikro eko kuća 2021. biće saopštena na otvaranju kongresa.\nKako je danas rečeno novinarima, odziv na konkurs je bio dobar a mikro kuće površine od osam do 25 metara kvadratnih pokazaće da li nam je za život potrebno na stotine kvadratnih metara.


Za potpredsednike izabrani su Jovan Delić, Milan Matavulj, Srđan Šljukić, a generalni sekretar je Milan Micić.\nIzabrani su počasni članovi, novi stalni članovi saradnici, reizabrani članovi saradnici i izabrani novi članovi saradnici. Potvrdjen je prijem novih redovnih članova Matice srpske.\nPrihvaćen je Izveštaj o četvorogodišnjem radu Matice srpske (2016-2019) i Izveštaj o radu Nadzornog odbora i finansijskom poslovanju Matice srpske (2016-2019).\nPrihvaćeni su Izveštaj o četvorogodišnjem radu Biblioteke Matice srpske (2016-2019), Izveštaj o četvorogodišnjem radu Galerije Matice srpske (2016-2019) i Izveštaj o četvorogodišnjem radu Izdavačkog centra Matice srpske (2016-2019).\nSkupštini je prisustvovalo 298 članova Matice srpske sa pravom glasa.


Obuka radnika – Дом Кулина\nДом Кулина > Vesti > Obuka radnika\nStručnjaci Humanitarne organizacije „Dečje srce“ su u periodu od 10. do 12. februara 2016. godine, održali edukaciju u Domu za smeštaj odraslih lica Kulina, pod nazivom „Obuka stručnjaka za primenu konkretnih postupaka u cilju poboljšanja funkcionalnosti osoba sa smetnjama u mentalnom razvoju“.\nCilj edukacije jeste da kroz samorazmatranje i polemisanje o temama važnim za funkcionisanje zaposlenih u institucijama prisutni poboljšaju i usavrše svoje radne kapacitete. Ključne teme ogledaju se u razmatranju i iznošenju problema sa kojima se zaposleni susreću u svakodnevnom radu sa osobama sa smetnjama u mentalnom razvoju; razumevanju ponašanja i osećanja druge osobe što je osnov za dobru komunikaciju, te je i još jedna od obrađenih problematika upravo bila i ovladavanje veštinama govora i komunikacije.\nTokom trodnevne edukacije obrađene su i teme koje se odnose na nepohodnu dokumentaciju koja prati osobe sa smetnjama u razvoju, ličnu higijenu, ishranu, kretanje i bezbednost.\n80 radnika iz Doma Kulina usavršilo je svoje kompetencije za rad i uspešno završilo Obuku za primenu konkretnih postupaka u cilju poboljšanja funkcionalnosti osoba sa smetnjama u mentalnom razvoju u Kulini.


AUTORSKI TEKST SERGEJA NARIŠKINA ZA „NOVOSTI“: U Beogradu se još vide ožiljci prisilne transplantacije demokratije | Novosti.RS\n21. 10. 2019. u 09:13\nMOGUĆE je da ne postoji drugi, očigledniji primer spremnosti evropske političke elite na opasne eksperimente transformacije svesti sopstvenih građana, od upornih pokušaja promene istorijskog sećanja na Drugi svetski rat. A pomenuto nasilje nad prošlošću vrši se upravo onda kada se lekcije prošlosti čine posebno aktuelnim za Evropu. U kontekstu kratkovidog ponavljanja sumnjivog iskustva "politike izolacije" na kontinentu, razočaranja značajnog dela stanovništva EU u "evropsku ideju", jačanja nacionalističkih težnji, potpuno se jasno postavlja pitanje Quo vadis? I zaista, da li se sadašnji svet kreće u tom smeru?\nSasvim je drugačije kada se zbog oportunističkih ideja sprovodi pristrasna revizija, smišljena sa ciljem smanjenja uloge u pobedi nad fašizmom onih zemalja čiji se današnji politički kurs u evroatlantskom taboru smatra "neprihvatljivim" (čitaj - isuviše suverenim). Šta, na primer, predstavlja beskrupulozno odbijanje upućivanja poziva Rusiji i Srbiji na ceremoniju obeležavanja 80-godišnjice početka Drugog svetskog rata u Varšavi, pre svega imajući u vidu emocije veterana i njihovih rođaka?\nZapadni saveznici, zajedno sa Nemačkom, koja se pridružila njihovom "bliskom kružoku", poštujući jedni druge na proslavama povodom obeležavanja događaja iz Drugog svetskog rata, sa namerom ignorišu nespornu činjenicu. Glavni udar Trećeg rajha bio je usmeren na slovenske narode Evrope, izložene planiranom genocidu kako bi se oslobodio "životni prostor" za "rasu gospodara". I upravo je glavni teret borbe protiv fašističke agresije pao na slovenske države.\nSSSR i Srbija, koja je u to vreme bila deo Kraljevine Jugoslavije, spadaju u zemlje koje su tokom ratnih godina procentualno izgubile najveći deo stanovništva. Plan napada na Srbiju, nazvan "Kazna", koji su na proleće 1941. godine izvele sile Osovine, imao je karakter uništavanja koji je vodio ka besmislu i rušenja svega živog. Na teritoriji Sovjetskog Saveza nemačke trupe su delovale u skladu sa ozloglašenim "Podsetnikom nemačkog vojnika" (koji je postao jedan od dokumenata tužilaštva na suđenjima u Nirnberškom procesu): "Nema nerva, srca, sažaljenja - sazdan si od nemačkog gvožđa ... Ubij svakog Rusa, ne zaustavljaj se pred starcem ili ženom, devojčicom ili dečakom ... Nemac je apsolutni gospodar sveta."\nU navedenim okolnostima, Rusi i Srbi su u fašističkoj agresiji sasvim opravdano videli egzistencijalnu pretnju, i posle suočavanja s njom, oba naroda su pokazala nepokolebljiv otpor okupatorima i želju za bratskim uzajamnim pomaganjem dostojne sećanja svojih potomaka. U Jugoslaviji, koju su u aprilu 1941. godine faktički raskomadale Nemačka, Italija, Mađarska, Rumunija i Bugarska, za bukvalno samo nekoliko meseci formiran je masovan nacionalni partizanski pokret, za čije je aktiviranje jedan od podsticaja bio napad fašističke Nemačke na SSSR. Značajno je da se u čuvenom pozivu na narodni ustanak dana 4. jula 1941. godine, partizanski vođa Josip Broz Tito obratio Srbima, Hrvatima, Slovencima, Crnogorcima i Makedoncima sa apelom: "Nećemo dozvoliti da se vojne zalihe i druga sredstva, koji služe fašističkoj hordi u njihovoj borbi protiv Sovjetskog Saveza, prevoze našim putevima."\nDanas već možemo otvoreno reći da su u redovima dobrovoljaca, koje je Moskva tokom rata uputila u okupiranu Jugoslaviju, bili i sjajni sovjetski obaveštajci. Tako je, u cilju koordinacije sa partizanskim otporom u junu 1944. godine, iskusni oficir sovjetske spoljne obaveštajne službe Leonid Leonidovič Linicki ubačen u zemlju padobranom. Uoči upućivanja u neprijateljsku pozadinu, Linicki, koji je tražio da ide na front, naglasio je u izveštaju rukovodstvu: "U pogledu zadataka koji su mi dodeljeni, želim da predupredim rukovodstvo da sa moje strane neće čuti odbijanje, čak i u slučaju da je zadatak povezan sa mojom neizbežnom smrću."\nPretrpevši pokušaje mučenja jugoslovenske tajne policije i težak prinudni rad usled "nanošenja štete antisovjetskim organizacijama belih emigranata", Linicki nije preuveličao čvrstinu svog duha. Rame uz rame sa jugoslovenskim partizanima, učestvovao je u borbama, bio ranjen, ali nije napustio svoju poziciju i ostao je u zemlji do potpunog oslobođenja.\nKornjejev je, takođe, imao priliku da učestvuje u organizaciji tajne posete vrhovnog komandanta NOVJ maršala Tita Moskvi, sa ciljem pregovora sa Josifom Staljinom. Rezultat ličnih razgovora održanih krajem septembra 1944. godine bio je sporazum o zajedničkom sprovođenju istaknute "Beogradske operacije" za oslobađanje balkanskih zemalja, čiji 75-godišnji jubilej Srbija, Rusija i Bugarska obeležavaju ove godine.\nDogađaji iz Drugog svetskog rata predstavljaju važan podsetnik za Rusiju i Srbiju, i to ne samo u pogledu zajedničke istorijske sudbine naših naroda, slavne pobede i velikih gubitaka. Na ovoj krvavoj stranici svetske istorije, u izvesnom smislu, napisana je suština istorijske misije Rusije i njenih srodnih slavonskih država - da svim snagama sačuvamo Evropu od konačnog odvajanja od hrišćanske tradicije i pokušaja stvaranja "Čudesnog novog sveta" na Zemlji. Nije važno da li se on stvara na kultu rasne isključivosti, civilizacijske ili tehnološke superiornosti, masovne potrošnje ili, na primer, totalitarne dominacije sajber tehnologije. Sećanje na Drugi svetski rat, takođe, vidljiv je dokaz snage uma, skrivene u našim narodima, kao i sposobnosti da izdrže najkritičnije situacije. Prenošenje ovog znanja na sledeću generaciju predstavlja strateški zadatak u svakom pogledu.\nMeđutim, u uslovima širenja "postistine", očuvanje istorijskog sećanja, bez izobličavanja i "dodavanja", postaje izuzetan izazov i jedan od najvažnijih elemenata geopolitičke borbe. Mi u Rusiji i Srbiji smo spremni na to, jer dobro znamo protiv čega se borimo.\nŽeleo bih da verujem da su naši protivnici na Zapadu, koji otvoreno žele da ponovo napišu istoriju i rezultate Drugog svetskog rata sa ciljem ocrnjenja Sovjetskog Saveza i moderne Rusije, jasno svesni nelinearnih posledica sopstvenog delovanja.\nPoredak uspostavljen u Evropi naporima "velike trojke" nakon predaje fašističke Nemačke i njenih pomoćnika, na duže vreme, uključujući i u napetim momentima Hladnog rata, obezbedio je mir i nepovredivost granica na kontinentu. Odbacivanje istog, a bez formiranja ekvivalentnog kolektivnog sistema bezbednosti koji odgovara svima, jednako je otvaranju Pandorine kutije.\nPROČITAJTE JOŠ: GODIŠNJICA OSLOBOĐENJA BEOGRADA: Najsurovije borbe vođene u podzemlju, u tunelima likvidirano 175 najboljih nemačkih diverzanata\nŠta ako sprovedemo misaoni eksperiment i zamislimo posledično uništenje "stubova" trenutnog evropskog poretka? Kako bi, na primer, reagovala Litvanija, koja danas javno poriče "Sporazum Molotov-Ribentrop", u slučaju priznavanja nevažećeg tajnog protokola iz 1939. godine, prema kojem joj oblast Vilnjus sa modernom prestonicom Vilnjus ne pripada? Ili, kako bi Poljska gledala na perspektivu napuštanja Šlezije i delova Istočne Pruske?\nKraj XX veka, koji se za Rusiju i Srbiju pretvorio u geopolitičku tragediju, jasan je primer visoke cene koja mora da se plati za prekrajanje granica i "preoblikovanje" nekih elemenata svetskog poretka. Devedesetih godina Rusi i Srbi su gotovo istovremeno preživeli krah svojih država, praćen ekonomskom razaranjem i krvavim etničkim sukobima. Naročito je bilo teško bivšoj Jugoslaviji, gde su, pod okriljem mirovne misije UN, zemlje NATO prvo pokrenule građanski rat, a zatim, suprotno međunarodnom pravu, izvršile direktnu vojnu agresiju na Srbe. Od marta do juna 1999. godine NATO vojna avijacija nemilosrdno je bombardovala mirne srpske gradove, uključujući prestonicu Beograd.\nKao rezultat vazdušnih udara Sjedinjenih Američkih Država i njihovih saveznika, uz upotrebu zabranjenih kasetnih bombi i raketa sa visokotoksičnim osiromašenim uranijumom, poginulo je oko 2.000 civila, uključujući decu, dok su mnogi Srbi nestali. Na ulicama Beograda i dalje se mogu videti ožiljci operacije prisilne transplantacije demokratije - uništeni vrtići, bolnice, stambene zgrade.\nNažalost, Moskva tada nije bila u mogućnosti da pruži potrebnu pomoć Beogradu. Rusija je bila previše slaba, iscrpljena borbom protiv unutrašnjeg separatizma i međunarodnog terorizma. Kako je sa zadovoljstvom 2014. godine navodio bivši američki državni sekretar Strob Talbot, neposredni učesnik "regulisanja" na Balkanu, Rusi su se, prestravljeni događajima u Srbiji, "osećali kao nemoćni posmatrači koji su gledali najavu šta će NATO uraditi jednog lepog dana kako bi raskomadao samu Rusiju".\nJedino što je u to vreme ruska vojska mogla da uradi je bio napad naših padobranaca na Prištinu tokom koga je uspostavljena kontrola nad glavnim strateškim objektom Kosova - aerodromom "Slatina". Ova rizična operacija, koja je pretila mogućim vojnim sukobom sa snagama NATO i sa perspektivom eskalacije, pa čak i izbijanja nuklearnog rata, bila je potvrda nepromenjenog kursa Rusije u pružanju podrške Srbiji.\nOd tada je prošlo 20 godina. Očekivanja američkih političkih stratega se nisu obistinila - formiranje unipolarnog sveta na olupinama drugih država od strane Vašingtona nije uspešno. Testirani jednostrani oružani pristup SAD i njihovih saveznika u NATO u pogledu Jugoslavije aktivno se razvijao (Irak, Libija, Sirija). Ove akcije, međutim, nisu uništile čvrstu percepciju, sazdanu nakon Drugog svetskog rata o neophodnosti stvaranja jedinstvenog i nedeljivog međunarodnog sistema bezbednosti, uzimajući u obzir interese svih učesnika. Suprotno tome, osnovni principi konferencija na Jalti i u Postdamu su u aktuelnom svetu, koji gravitira ka multipolarnosti, relevantniji nego ikad.


SRBIJA JOŠ JEDNO BOJNO POLJE: Okršaj dva giganta, Kina i Japan u borbi za Balkan | WebTribune\nHome U FOKUSU SRBIJA JOŠ JEDNO BOJNO POLJE: Okršaj dva giganta, Kina i Japan u borbi za Balkan\nTokio nastoji da proširi svoj uticaj na Beograd, a pažnja koju Kina posvećuje Zapadnom Balkanu je motiv nedavne posete premijera Japana Šinzo Abea Srbiji.\nTo je navedeno u članku koji je objavio Džapan tajms.\nIako detalji strategije Pekinga i Tokija na Zapadnom Balkanu još nisu poznati, taj region je potencijalno “bojno polje” za brojne globalne aktere – Kinu, Japan, Rusiju, SAD i EU, ocenio je naučnik tokijskog Univerziteta Meidži Ljubomir Topalof u članku.\nOn je izrazio nadu da bi to nadmetanje moglo da bude korisno za balkanske države, ali i upozorio da postoji mogućnost da to destabilizuje Balkan i uvede ga u dublju krizu.\nPravi motiv posete Beogradu povezan je sa bliskom saradnjom koju su Kina i Srbija uspostavile pre više od pet godina. Srbija je važan deo inicijative kineskog predsednika Sija Đinpinga “Jedan pojas, jedan put” iz 2013. godine, koja predstavlja novi “Put svile”, navedeno je u tekstu.\nTa inicijativa predviđa mrežu kojom dominira Kina, a koja će povezati Aziju, Evropu, Bliski istok, pa čak i delove Afrike, Amerike i Australije i ocenjuje se da će “Jedan pojas, jedan put” omogućiti Pekingu da proširi globalni politički i ekonomski uticaj.\nPored finansijske, Kina je spremna da Srbiji pruži i političku podršku, pored ostalog, opredeljenjem da stane na stranu Beograda, a nasuprot EU i SAD, i odbijanjem da prizna nezavisnost Kosova, piše u članku prvobitno objavljenom na portalu Diplomat.\nNa to Japan odgovara naporima da proširi diplomatsku ulogu u balkanskom regionu. Šinzo Abe je u Beogradu predložio Inicijativu za saradnju na Zapadnom Balkanu u okviru koje će Japan imenovati posebnog ambasadora nadležnog za taj region, naveo je Topalof u članku sa naslovom “Japan, Kina i Zapadni Balkan”.\nAutor takođe navodi da sve više Srba veruje da bi članstvo Srbije u EU bilo loše po tu zemlju, a da “samo mali sanjara” veruje da će se to dogoditi do 2025. godine.\nAbe se takođe zalaže da proces prijema Srbije u EU bude ubrzan.\nOd šest država koje je japanski premijer Šinzo Abe posetio tokom evropske turneje, njegov boravak u Srbiji zaslužuje posebnu pažnju, piše u tekstu.\n“Srbija je jedina država koju je Abe posetio u januaru, a koja nije članica EU i izdvaja se iz više razloga. Najpre jer je za razliku od ostalih pet zemalja, premijer Japana već posetio Beograd pre više od 30 godina, pa se zato Abeova poseta Srbiji smatra pokušajem obnove starih veza”, navodi Topalof.\nAbe je tokom petodnevne turneje u Evropi posetio Estoniju, Letoniju, Litvaniju, Bugarsku, Srbiju i Rumuniju. Njegova poseta baltičkim zemljama i balkanskom regionu odražava višedecenijske napore Tokija da se postavi kao globalni i politički lider, i proširi svoju sferu uticaja upotrebom “meke moći” i finansijske snage.\n“Na njegovom balkanskom delu putovanja, nekoliko tačaka zahteva pažnju. Najmanje bitan, ali možda najinteresantniji odnosi se na Abeovu posetu Rumuniji, koja bi predstavljala dosadan diplomatki uspeh obe strane sa još dosadnijim saopštenjima za štampu da rumunski premijer Mihaj Tudose nije podneo ostavku noć uoči Abeove posete i ostavio japanskog kolegu bez pratnje”, ocenio je analitičar.\nSramota za japanske goste, ali i za rumunske domaćine dodatno se uvećala time što je to bila prva poseta nekog premijera Japana Bukureštu, dodao je autor.\nAbe je posetu balkanskim zemljama započeo u Sofiji, glavnom gradu Bugarske, koja je 1. januara preuzela šestomesečno predsedavanje EU.\nSumnja da je grupa na čijem čelu je Milan Radojičić odgovorna za ubistvo Olivera Ivanovića\nEnglezi prete, Dodik odgovara: Oni rade na stvaranju opšteg haosa i destabilizacije BIH


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgorica :: Bez saobraćaja zbog maratona / print=true\nU NEDJELJU 28. 10. 2016. 14:27 >> 14:05 0\nBez saobraćaja zbog maratona\nZbog održavanja "23. Podgoričkog internacionalnog maratona-2016", koji se održava u nedjelju, saobraćaj će biti zatvoren u više gradskih ulica.\nNaime, zabranjuje se saobraćaj za sve vrste motornih vozila od šest do 16:30 časova na Trgu Nezavisnosti, a od sedam do devet sati u Ulici slobode, bulevarima Svetog Petra Cetinjskog i Stanka Dragojevića, preko mosta Milenijum, te ulicama 13. jula, Dalmatinskoj, Bulvearu Džordža Vašingtona, Ulici dr Ljubomira Rašovića, preko Krivog mosta, Ilije Plamenca, 27. marta, 4.jula i Bulverau zetskih vladara.\nOd devet sati i 15 minuta saobraćaj na magistralnom putu M-2 prema Golubovcima će se odvijati jednom kolovoznom trakom do 11 sati.\n"Od 10,30 do 11,30 zabranjen je saobraćaj na putu Golubovci-Matguži-Tuzi kao i od 10,30 do 15,00 časova na Tuškom putu, putu Radomira Ivanovića, Ulici Bracana Bracanovića, dijelu Ulice Kralja Nikole, Bulevaru Crnogorskih serdara, mostu Union bridž, Ulici Ivana Milutinovića, Bulevaru Jovana Tomaševića, preko mosta Milenijum, bulevarima Stanka Dragojevića i Svetog Petra Cetinjskog i Ulici slobode", saopšteno je iz PG Biroa.\nZbog održavanja polumaratona, koji startuje iz Danilovgrada u 10,30 časova i trči se starim putem Danilovgrad-Spuž-preko Veljeg brda-Podgorica, a zbog proslaska polumaratonaca ka cilju na Trgu nezavisnosti od 11,30 do 13,30 časova biće zabranjen saobraćaj u Ulici Serdara Jola Piletića, dio ulice 13.jula od raskrsnice bivše TV IN i preko mosta Milenijum, te na bulevarima Stanka Dragojevića i Svetog Petra Cetinjskog, i Ulici slobode.\n"Zbog održavanja trke zadovoljstva na 5.000 metara saobraćaj će biti zaustavljen od devet do deset časova Bulevarom Svetog Petra Cetinjskog, a zbog održavanja trke zadovoljstva na 10.000 m saobraćaj će biti zaustavljen od 09,20 do 10,30 časova Ulicom Kralja Nikole od raskrsnice sa Ulicom 27. marta iz pravca Zabjela do Bulevara Svetog Petra Cetinjskog", navode iz PG Biroa.\nPodgorica Podgorički maraton\nHodžić još jednom učinio ponosnim Podgoricu


Kina se nada da će EU i Velika Britanija postići dogovor o Bregzitu china radio international\nKina se nada da će EU i Velika Britanija postići dogovor o Bregzitu\n2018-11-26 18:44:14 cri\nKina poklanja veliku pažnju procesu povlačenja Velike Britanije iz Evropske unije (EU) i nada se da će Velika Britanija i EU postići dogovor o Bregzitu, rekao je danas portparol kineskog Ministarstva spoljnih poslova Kine Geng Šuang.\nEU je juče u Briselu održala specijalni samit, na kome su odobreni sporazum o Bregzitu i politička deklaracija o budućim odnosima Velike Britanije i EU.\nGovoreći o tome, Geng je na današnjoj konferenciji za novinare izjavio da su i EU i Velika Britanija sveobuhvatni strateški partneri Kine. Prosperitet, stabilnost i otvaranje Evrope i Velike Britanije u skladu su sa interesima svih zainteresovanih strana.\n„Smernice Kine za paralelan razvoj kinesko-evropskih i kinesko-britanskih odnosa ostaće nepromenjene Kina želi s EU i Velikom Britanijom zajedno da daje novi doprinos miru, stabilnosti i prosperitetu u svetu", rekao je Geng Šuang.


LIKOVNA FILOZOFSKA BAJKA MILANA TEPAVCA | Sarajevske Sveske\nLIKOVNA FILOZOFSKA BAJKA MILANA TEPAVCA\nSlikarski rukopis Milana Tepavca već pri prvom susretu prepoznajemo po eruptivnom autorskom nagonu za likovnim preuređivanjem stvarnosti, zatim po pažljivo razrađenom filosofsko-bajkovitom misaonom jezgru u radovima kao i po energiji istraživanja u postupku, od upotrebe boje i prostora do punog vizuelnog sinkretizma u sferi naoko protivrečnih elemenata. Njegove slike u različitim tehnikama i kombinacijama, izvanredni crteži, maštovito izvedene instalacije, video radovi, pozorišne i filmske scenografije, beleške, asamblaži, skice, skulpturalni detalji i likovni zapisi daleko su od jednostavnog oslikavanja onoga što mu kao slikaru neposredno ulazi u vidokrug. Pre bi se reklo da su to silovito namaštani upadi u prihvaćene likovne navike, smišljeno razgrađivanje sakrosantnih celina, disputi, opomene, filosofska poricanja, pobune i rugalice, a sve to bez one, od česte upotrebe izlizane, koloritske manipulacije, kao i bez avangardnog poziranja, isprazne prenaglašenosti i napadnog samozadovoljstva.\nTepavac svakim svojim novim radom iznova uspešno dokazuje da nije šablonski eksperimentator. On se ne zadovoljava time da svoju intervenciju u prirodnim dato-\nstima sprovodi samo kao doslednu likovnu destrukciju tog stvarnosnog ishodišta slike. Ovaj slikar očigledno smatra da bi to bila linija najlakšeg otpora, jer, ukoliko se složimo oko toga šta je stvarnost, podrazumeva se da svako pravo umetničko delo počiva na ideji izvesnog sukoba sa zatečenim poretkom stvari. Sluteći već na samom početku brojne zamke i nedoumice koje taj odnos skriva, on je nastojao da se njime ozbiljno bavi još tokom studija i u mnogome je uspeo da ga postepeno impostira već u svojim ranim radovima. Sada se ta impostacija kod njega očituje kao neutaživa volja za preformulacijom, najpre svega onoga što ulazi u sliku, a zatim i poimanja njenog sadejstva sa svetom posmatrača i sagovornika.\nPolazeći od Vitgenštajnovog stava da stvarnost nije model filozofije, već se ona prepoznaje u postulatima koje joj filozofija formuliše, Tepavac, još od samog po-\nčetka, u traganju za autopoetičkim polazištem, naporedo istražuje proces stvaranja kao i samo biće slike, a pod geslom aktivno preokrenutog shvatanja o odnosu prirode i likovne predstave o njoj. On sliku stvara, kako bi se reklo, iz kontre, iz uverenja da autor likovnog ostvarenja treba da se izbori za to da slika koju je naslikao postane model stvarnosti, a ne da se zasniva na njenom autoritetu. Zato čak ni u najranijim potezima četkicom, skicama za scenografiju, ili u odabiru i grupisanju instaliranih predmeta, Tepavac ne dozvoljava da mu stvarnost neposredno pozira, a još manje da mu se nameće svojim sadržajima kao zadata tema, ili svojim oblicima kao mogući vodič ka formi. Ovaj svet u kojem smo, zanimljiv je za slikara Tepavca samo kao nedovoljno istražen zabran koji se neprestano obnavlja, beskrajno carstvo raznolikog mnoštva slobodnih slikovnih činilaca, čije ga osnovne prirodne zakonitosti ničim ne obavezuju. Naprotiv, on dostignuće slike vidi u stepenu oslobođenja citiranih stvari kako iz prirodnog tako i iz nadgrađenog miljea, što dalje od njihovog izvornog kontekstualnog odnosa, jer samo tako mogu nesmetano da deluju kao dejstveni elementi u suštinskom tkivu njegove likovne filosofske bajke o slici kao ishodištu sveta.\nU toj svojoj polaznoj odlučnosti da sliku stvara ne naporedo, već uprkos datim okolnostima, Tepavac, u zavisnosti od tematike, majstorski menja likovne vrste. U njima do perfekcije izgrađuje i modernizuje svoj postupak. Poseže za tehnološkim citatima, čime proširuje idejni opseg slike komponujući je od različitih materijalnih, zvučnih, svetlosnih, tekstualnih i video elemenata, ali tako da u svakoj pulsira živo misaono jezgro logosa. Njegova likovna tvorevina, ma od čega da je izgrađena i ma kako se zvala, retko je samo dovršen objekat koji izložen miruje u svom snu o večnosti, podatno se nudeći oku posmatrača. Naprotiv to su uzurpirajuće aktivni radovi, jer Tepavac, nastoji i uspeva da do usijanja dovede njihov unutrašnji intenzitet, razarajući u prvom redu taj san o trajanju, koji je inače najčešće prerušen u bezbolnu dopadljivost, ili arogantni narcizam eksperimenta. U središtu njegove pažnje je zapravo suštinski opak visoki napon slike koji deluje i opstaje izvan potrebe za dopadanjem. Otuda je sasvim razumljivo da se on ne iscrpljuje u traganju za čistotom likovne vrste, ili žanra, njega zanima sveslika, baš kao i prostor koji ona definiše, senka koju baca na svet, kinetička pomeranja koja sugeriše, njen omnipoten- tni, zasićeni likovni namaz, gde sve može biti boja, a ona sama je tek jedan u neo- graničenom broju izražajnih elemenata.\nPoznati književni kritičar Harold Blum je u jednom tekstu o danskom bajkopis- cu Andersenu podvukao da je slavni književnik između ostalog, preuzeo od narod- ne bajke postupak animizovanja sveukupne prirode, odnosno da o svakoj stvari (objektu) piše kao o živom biću. ”U njegovoj prozi, piše Blum, nema ni jedne stvari koja je puki objekat, svako drvo, grm, životinja, artefakt, ili komad odeće, sve to ima svoju dušu, glas, seksualne želje, potrebu za statusom i užas od pomisli na smrt”. Na sličan način se može govoriti i o animizmu predmeta u kreativnom postupku njihove primene u instalacijama Milana Tepavca, pa i drugim njegovim likovnim radovima u prostoru.\nU projektu “Granica” (Galerija ”Haos”, 2004) u ogromnom akvarijumu su potopljene knjige (poezija, istorija, kalendari), satovi, slike zapisi, arheološke iskopine, diskete i razni drugi predmeti, a sve to pod supervizijom Ničea, koji na krilima lebdi iznad akvarijuma i makovom čaurom održava kontrolu nad tim poretkom. Ti sakupljeni i nabrojani objekti nisu kolekcionaraki izloženi, već naterani u neobičan ambijent, potopljeni u vodu, nadrealno šaržirani. Tepavac ih je na andersenovski način vitalizovao, dajući svakom od njih priliku da privuče naročitu pažnju i ispriča svoju priču, da ogoli sopstvenu dušu u mračnoj bajci o našem svekoliko ograničenom duhu. Sve te stvari, zajedno sa vodom, osvetljenjem i video radom koji ih dopunjava, zatvaraju kolo osećajnog strujanja čineći zastrašujuću najavu mogućeg potopa kataloga mnogih humanih dostignuća.\nFilosofsko učenje da se totalna stvarnost deli na aktuelno i moguće, Tepavac u svom likovnom rukopisu dovodi u odnos obrnute binarne opozicije, nastojeći da dokaže da je privid upravo ono što je aktuelno, a realno ono što se nalazi u ideji. Zato se on ne prepušta ugodnoj poziciji nekoga ko vodi likovni dnevnik o prirodi, beležeći njene pojavnosti i mene. Njegovu slikarsku ruku ne vodi urgentni vizuelni pritisak spolja, već njegova ideja o njemu. Slika koju stvara nije tu zato da ulepša okruženje, da prikaže izuzetnu pojavu, ili da nas umiri blagotvornim skladom linija, boje i poruke.\nTepavac slika, postavlja, snima, skicira, gradi, obrušava i sve to kombinuje u snažne likovne celine i fragmente o svemu što ga izaziva, plaši ili ugrožava i tu svoju viziju nudi prirodi kao jednu od njenih novih mogućnosti. Likovnost je po njemu u nezadrživom dejstvu slike na sve što je okružuje, a ne u pikturalnom odsjaju oslikanog objekta. To svojim radovima dosledno dokazuje.


Šulc: Moguća socijalna eksplozija u Evropi\nPredsednik Evropskog parlamenta Martin Šulc je upozorio da bi ekonomska kriza u Španiji mogla da izazove "socijalnu eksploziju" širom kontinenta.\n"Demonstracije u Španiji pokazuju da socijalna eksplozija vreba, zahvaljujući visokoj nezaposlenosti medju mladima u Evropi", izjavio je nemački socijaldemokratski poslanik Šulc za berlisnki list "Bild".\nŠulc se založio za hitnu primenu "novih evropskih programa kojima bi se konačno stvorilo više radnih mesta za ovu generaciju", prenela je francuska novinska agencija AFP.\nŠulc ipak smatra da je Španija u boljem položaju da se izbori s krizom nego Grčka, zbog toga što ima "solidnu industrijsku bazu i dobro organizovanu javnu upravu".\nŠpanska vlada je petak objavila da će se recesija protegnuti i na 2013. i povisila prognozu nezaposlenosti za ovu godinu na 24,6 odsto, u trenutku kad na tržištu zemlje vlada panika, a u društvu nezapamćeno nezadovoljstvo.\nU četvrtak su stotine hiljada Španaca izašli na ulice da bi izrazili nezadovoljstvo desničarskom vladom premijera Marijana Rohoja koja izgleda nema maneveraski prostor da preokrene ekonomske tokove.\nVelika pomoć španskim banaka, koja bi mogla da dostigne 100 milijardi evra, koju su u petak i formalno odobrili ostale članice evrozone, izgleda da nije umirila tržište u pogledu finansijskih perspektiva zemlje. Španija je četvrta po veličini nacionalna privreda u evrozoni i peta u Evropskoj uniji.


poslovni ambijent Архиве - Kreativna Srbija®\nOznaka: poslovni ambijent\n02/11/2019 27/03/2021 Urednik\nNarodna banka izašla je sa saopštenjem da je nedavno redefinisala svoj delokrug poslova i da je radi izgradnje unapređenog poslovnog sistema u Srbiji, pokrenula registar startapa. Uputila je poziv svim startap kompanijama, koje su osnovane ili koje posluju u Srbiji, nezavisno od oblasti kojom se bave, da se jave Narodnoj banci i upišu u registar Šta sadrži registar startap kompanija Po viziji ljudi iz NBS, „registar startap kompanija omogućio bi…\nPrema analizi agencije za bonitet Bisnode u julu ove godine bilo je za 45 odsto više blokiranih firmi nego u istom mesecu prošle godine. Naime, u julu ove godine blokirano je 4.102 preduzeća naspram 2.834 u istom mesecu prošle godine. Takođe u julu je smanjen broj novoosnovanih firmi u odnosu na prethodni mesec, dok je u poređenju sa istim mesecom prošle godine taj broj ujednačen. Istovremeno je smanjena aktivnost i…\n19/08/2017 27/03/2021 Urednik\nVrednovanje privrede ovim modelom (koji je jedan od osnovnih kod vrednovanja kompanija) ukazuje na njenu sposobnost da generiše gotovinu. Spada u savremene i široko korišćene modele ’’Valuation of Company’’ u razvijenim ekonomijama i predstavlja reper za određivanje konačne vrednosti kompanije. Privreda se može procenjivati kao kompanija Procena vrednosti kompanije (privrede) je veoma složen proces i nikada nije egzaktni pokazatelj jer se zasniva na proceni novčanih i poslovnih tokova u budućem…\nfinansijski sektor, finansiranje, konkurentnost, poslovna ekonomija, poslovni ambijent\nSrbija 62. na listi inovativnosti WIPO\n16/06/2017 12/04/2021 Urednik\nGodišnji izveštaj WIPO – Globalnog foruma za intelektualno vlasništvo za 2017. pokazuje da brzorastuće ekonomije napreduju na listi kojom dominiraju bogate zapadne zemlje sa Švajcarskom na čelu. Od zemalja u okruženju, Slovenija se nalazi na 32. mestu, Hrvatska na 41, Mađarska na 39. a lošije Rumunija na 42, Crna Gora na 48, Makedonija na 61.i BiH na 86. mestu. Švajcarska od 2011. predvodi prvu „petorku“ u kojoj su još Švedska, Holandija,…\nGlobalna ekonomija Inovacije Srbija Upravljanje\nPo Hofstedovom indeksu koji meri četiri dimenzije kulture, bliski smo Rusima, Turcima i Hrvatima. Ali pravoslavlje i slovenska duša nisu dovoljno dobri razlozi da tvrdimo da smo pretplaćeni na ekonomsko tavorenje. Što pre dovedemo u red ekonomske i političke institucije, to će i naše dimenzije kulture koje utiču negativno na privredni rast biti manje važne. Sve veći broj ekonomista smatra kulturu, odnosno neformalne institucije bitnim činiocem u objašnjavanju razlika između…\nHofstedov indeks, poslovni ambijent\nBroj privrednih društava u Srbiji u porastu\n13/12/2015 29/11/2019 Urednik\nBroj preduzetnika u Srbiji porastao je u 2015, pokazali su podaci Agencije za privredne registre (APR) za prvih 10 meseci, a broj preduzetničkih radnji u tom periodu veći je za oko 2.000. U prvih 10 meseci ove godine osnovano je ukupno 28.083 preduzetničkih firmi, dok je istovremeno i obrisano njih 26.108, rečeno je Tanjugu u APR-u. Kad se podvuče crta, prema podacima Registra privrednih subjekata APR-a, u novembru je bilo…\nkonkurentnost, poslovni ambijent, privredna društva\nMeđu top 500 kompanija, samo 6 iz Srbije\n14/09/2015 04/04/2021 Urednik\nNa tradicionalnoj rang listi revizorsko-konsultantske kuće „Dilojt“ „Top 500 kompanija u centralnoj Evropi“ za 2015. godinu, na osnovu ostvarenih prihoda u prethodnoj godini nalazi se šest kompanija iz Srbije u odnosu na 10 iz prošlogodišnje liste. Kompanije iz Srbije su prošle godine ostvarile 3,5 odsto manje prihode u odnosu na one iz 2013, navodi se u izveštaju objavljenom na sajtu „Dilojta“. Najbolje rangirana srpska kompanija na listi za 2015. je…\n14/09/2014 27/03/2021 Aleksandar Djerić\nAustrija je zemlja slične veličine Srbiji i tu se verovatno svaka sličnost završava. Druga zajednička nit je što veliki broj austrijskih firmi posluje u Srbiji. Iako uglavnom u oblastima bankarstva, građevine i energetike, ove firme i u svom nastupu na našem tržištu koriste usluge kreativnih industrija svoje zemlje – dizajna, brendinga, obuke, konsaltinga, softvera i inženjeringa, ali i patentima i nizom drugih srodnih i podržavajućih delatnosti, koje su vitalne i…\nAustrija, poslovni ambijent


SKC “MOKRANJAC” I PRIJATELJI IZ BEČA, LINCA I SOLENAUA PRIREDILI VELIČANSTVEN KONCERT – Novine Zavicaj\nPočetna / Naši u svetu / SKC “MOKRANJAC” I PRIJATELJI IZ BEČA, LINCA I SOLENAUA PRIREDILI VELIČANSTVEN KONCERT\n29. марта 2022. Naši u svetu, Vesti 139 Pregleda\nDELEGACIJA GRADA NIŠA U POSETI SRPSKOJ DIJASPORI\nNa poziv srpske dijaspore okupljene oko Srpskog kulturnog centra „Stevan Mokranjac“, početkom marta u izuzetno osmišljenoj i plodnoj poseti u Beču, boravila je Dragana Sotirovski gradonačelnica Niša sa saradnicima, zamenicom Dušicom Davidović i gradskom većnicom za obrazovanje Marijom Ranđelović.\nPrema programu poseta je počela susretom sa ambasadorom Nebojšom Rodićem u Ambasadi Republike Srbije u Beču. U izuzetno prijatnoj atmosferi ambasador Rodić govorio je o srpskoj dijaspori u alpskoj Republici, o našim klubovima, udruženjima i aktivnostima brojne srpske zajednice. Gosti su sa velikom pažnjom slušali ljubaznog domaćina, koji im je preneo brojne podatke o životu i radu, organizovanju i položaju naših ljudi.\nGovorio je i o uspešnim aktivnostima organizacija srpske dijaspore, uspešnim ljudima i privrednicima poreklom iz Srbije i Republike Srpske, školama srpskog jezika i ćirilice, manifestacijama i odličnoj saradnji sa vlastima Beča i Austrije.\nBilo je i brojnih pitanja gostiju iz Niša na koja je ambasador Rodić, strpljivo odgovarao i predloga o mogućoj saradnji sa klubovima i udruženjima srpske dijaspore u Austriji.\nAmbasador Rodić je upoznao goste i sa pripremama za izbore 3. aprila, rekavši da je do sada najveći broj zainteresovanih za glasanje, te da će glasanje biti organizovano i u prostorijama ,,Udruženja Srba u Austriji“ (Thaliastrasse 87) u Beču.\nInače u Austriji živi oko 340.000 naših iseljenika i smatra se da je svaki osmi stanovnik Beča Srbin sa prostora bivše SFRJ.\nU popodnevnim satima u prostorijama SKC „Mokranjac“ održan je sastanak sa našim ljudima iz Niša i okoline, ali i iz cele istočne Srbije. Ovaj sastanak u „Mokranjcu“ bio je izuzetno organizovan i konstruktivan. Kroz neposredan razgovor čak i „nezgodna pitanja“ nisu ostala bez odgovora. Ipak, treba naglasiti da je bilo i puno predloga za saradnju sa dijasporom, koje su dali Lazar Bilanović, Jovica Stanojević, Staniša Marković Giga, Dobrovoje Andrekulović, Bora Božojević i dr.\nDragana Sotirovski gradonačelnica, njena zamenica Dušica Davidović i Marija Ranđelović član gradskog Veća zadužena za obrazovanje, govorili o Nišu kao regionalnom centru kome gravitiraju 5 okruga, da Niš postaje poželjna destinacija, zahvaljujući autoputevima.\nGrad Niš značajno je uznapredovao i ekonomski se razvio u prethodnih nekoliko godina, zahvaljujući stranim investicijama i procvatu IT industrije, a sada želi da vrati one koji su napustili taj deo zemlje, ljude kojima sada ima šta da ponudi, zaposlenje, bolji standard i budućnost za njihovu decu u njihovoj zemlji. Zbog toga je Beč, grad u kojem živi brojna srpska dijaspora, posetila Dragana Sotirovski, gradonačelnica Niša, a sa našim ljudima razgovarala je u Srpskom kulturnom centru “Stevan Mokranjac”. Ona je ukazala na razvoj Niša i cele Srbije, navodeći da je zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću urađeno sve što je obećano.\n– Mnogo je urađeno za Niš, investicije mnogo znače. U prethodnih šest godina posao je dobilo 16.000 ljudi – rekla je Sotirovski.\nPosebno je ukazala da su u Nišu ostali mladi. Kaže i da je Naučno-tehnološki park odigrao važnu ulogu u zadržavanju mladih, a dodaje i da vlast želi da im dodatno pomogne i kroz projekat stanogradnje kako bi mogli doći do povoljnih stanova.\n– Došla sam da čujem šta to ljudi koji vode gradove i opštine u Srbiji mogu da učine da se naši ljudi vrate, da bude i bolja saradnja sa dijasporom. Da vaša deca ne budu više samo naši gosti, već svoji na svome – poručila je Sotirovski.\nOtkrila je da su njeni baba i deda svojevremeno otišli upravo u Austriju, Salcburg, a vratili su se u zemlju kao penzioneri.\n– I oni kažu da Austrija više nije što je bila, da se više ne zarađuje kao ranije, da je Srbija drugačija, da se bolje živi, standard je veći.\nIpak, Sotirovski kaže da je svesna da ima još ljudi koji i dalje teško žive. Ukazala je i na to da je u Nišu na evidenciji 22.000 nezaposlenih, ali da među njima postoje oni koji konstantno odbijaju posao.\nDušica Davidović je na radnom sastanku posebno istakla značaj programa države za kupovinu kuća na seoskom području za bračne parove i subvencije za poljoprivrednike, jer su se za te programe interesovali oni koji žele da se vrate u Srbiju.\nTri najuspešnija studenta Univerziteta u Beču su deca iz Srbije, spremni smo da kao Grad pomognemo Srpskom kulturnom centru u Beču kroz razmenu programa očuvanja srpskog jezika, kulture i tradicije, istakla je Marija Ranđelović.\nDan kasnije u predivnom dvorcu u gradiću Perhtoldsdorf održan je izvanredan koncertu u organizaciji KSC „Mokranjac“. Koncertu je prisustvovala i delegacija Grada Niša koju je predvodila gradonačelnica Dragana Sotirovski, a odazvali su se i predstavnici austrijskih vlasti.\nObraćajući se skupu od oko 500 naših ljudi koji žive u Beču, Lincu i Solenau u prepunoj sali Dragana Sotirovski gradonačelnica Niša, zahvalila se KSC Mokranjac iz Beča na gostoprimstvu i uspešnim razgovorima koje su vodili dan ranije sa našim ljudima u prostorijama ovog kluba, rekla je:\n– Hvala vam što čuvate i negujete tradicionalne vrednosti srpskog naroda u dijaspori. Posebno vam zahvaljujem što sa ovom dečicom i omladinom u čijim smo nastupima uživali radite, okupljate ih i čuvate naš jezik i naše pismo. Neka uče srpski jezik, jer je Srbija na dobrom putu. Na putu razvoja, stabilnosti i ekonomskog prosperiteta zahvaljujući mudroj politici našeg rukovodstva na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem.\n– Srbija se gradi, u Srbiji se radi i stvaraju uslovi da se uskoro vratite, jer ste nam svi potrebni. Stvaraju se novi, kvalitetni uslovi života ne samo u gradovima, već i u selima, otvaraju nove fabrike i nova radna mesta. Podižu se zasadi vinograda i nove plantaže, klinički centri ali i savremeni autoputevi i putevi koji će vam omogućiti da nas češće posećujete, da se vratite i u svojim kućama i prelepim okućnicama koje ste generacijama gradili uživate u lepotama Srbije.\nVratite su i budite svoji na svome, poručila je Dragana Sotirovski.\nGradonačelnica Niša je posebno govorila o urađenim i planiranim kapitalnim projektima u južnim i istočnim delovima Srbije, o mogućnostima još čvršće saradnje dijaspore sa maticom.\nVredno je zabeležiti da je gradonačelnica Sotirovski tokom obraćanja prisutnima u više navrata bila pozdravljena burnim aplauzima.\nGradonačelnica Sotirovki i je potom predstavniku domaćina Saši Božinoviću potpredsedniku uručila prigodan poklon sa proizvodima niškog kraja i Konstantinov monogram simbol grada Niša, rodnog grada rimskog imperatora, utemeljivača hrišćanstva.\nRazgovarala je i sa Aleksandrom Stankovićem predsednikom folklornih društava, čula njihove predloge i dogovorila saradnju i dolazak dece srpskog porekla u Niš.\nPosebno dirljiv susret niške delegacije bio je sa Sašom Kostićem predsednikom SKC Mokranjac, koji je došao u kolicima, iako se opravlja od povreda na poslu, koji nije hteo, ni mogao da propusti koncert, a ni susret sa svojim Nišlijama.\nJoš jedan Nišlija nije hteo da propusti susret sa gostima iz Niša. Jugoslav Zlatković šef poznatog i našim ljudima omiljenog bečkog restorana „Niški merak“ želeo je da bude domaćin i pokaže kako u sred austrijske prestonice (Merzstrasse 29) izgleda tradicionalno niško gostoprimstvo i da on i njegov tim pokažu sjajno pripremljene srpske specijalitete.\nO samom koncertu treba najlepšim rečima govoriti. Posle duge pauze zbog epidemije korona virusa održan je u velikoj i do zadnjeg mesta popunjenoj sali, hiljadugodišnjeg dvorca Perhtoldsdorf u istoimenom mestu pokraj Beča. Srpski kulturni centar “Stevan Mokranjac” iz austrijske prestonice održao je tradicionalni koncert “Mokranjac sa prijateljima”. Na koncertu, koji je zbog pandemije otkazivan prethodne dve godine, učestvovali su i folklorni ansambli iz drugih delova Austrije.\n“Mokranjcu” su se na bini pridružili igrači KSD Bambi iz Beča, KUD “Jovan Jovanović Zmaj” iz Solenaua i KUD Ostrog iz Linca. Ansambli su publiku oduševili gotovo do perfekcije uvežbanim koreografijama, a pesmom i igrom sve u sali “proveli” kroz različite delove Srbije.\nSvečani koncert “Mokranjac sa prijateljima” bio je rasprodat danima ranije, a publika je posle dužeg vremena mogla da uživa u srpskom folkloru. Umeće su predstavili dečji, prvi i veteranski ansambli koji su jedva dočekali priliku da stanu na scenu i razviju kolo. Od pesama i igara iz Bačke, Šumadije, do Negotina, Bele Palanke, Vranja, Bujanovca, pa čak i Kumanova, izvezena je zlatna nit srpske tradicije, običaja i kulture.\nSaša Božinović, potpredsednik “Mokranjca”, izrazio je zadovoljstvo što je njegovo društvo imalo priliku da pokaže i još jednom dokaže zašto je najbolje u Evropi. Milorad Runjo, umetnički rukovodilac “Mokranjca” je odlično organizovao koncert.\n– Zadovoljstvo je što posle dve godine ponovo možemo da organizujemo nastupe, a nama je najvažnije što smo tokom pandemije uspeli da sačuvamo decu na okupu, nisu nam se osuli ansambli – ističe Runjo.\nAleksandar Stanković, predsednik Austrijskog saveza srpskog folklora i čelnik KSD Bambi, ističe da je koncert zapravo jedan istorijski momenat, s obzirom na to da KSD Bambi i SKC “Mokranjac” 10 godina nisu imali nijedan zajednički nastup ili koncert, a da nije bio takmičarskog tipa.\n– Od 2019. godine uspeli smo da nađemo zajednički jezik, da se pomirimo, shvatili smo da ne postoje razlozi da ne nastupamo zajedno, da ne veličamo zajedno našu tradiciju i kulturu i tim pomirenjem uspeli smo da napravimo jedan novi početak za našu kulturu u Austriji, za čitav folklor – rekao je Stanković.\nPored igrača, veliku želju za manifestacijama, priredbama i nastupima imaju i koreografi, ljudi čiji su veliki trud i energija uloženi u svaku tačku programa, oni su ti koji znaju kako ansambl diše dok izvode uvežbane pokrete.\nVladan Radojković, jedan od poznatih bečkih koreografa, čiji je folklorni ansambal „Bambi“ pobrao aplauze ove večeri o kojoj pišemo, kaže da su manifestacije važne kako bi deca pokazala šta su radila, da vide da sav njihov znoj u sali, rad sa koreografima i umetničkim rukovodiocima nije uzaludan i prazan, već da to neko vidi, prepoznaje…\n– Bez toga, kao da ne radimo ništa – izričit je Radojković.\nNa pitanje kako su klubovi uspeli da opstanu posle kovid krize koja se odužila, odgovara da su uspeli najviše zahvaljujući upravama, umetničkim rukovodiocima i koreografima koji su konstantno održavali kontakt sa igračima preko društvenih mreža.\n– Pokušavali smo da se viđamo i u prirodi, trudili se da ne budemo usamljeni u tom periodu i uspeli smo – rekao je Radojković.\nMeđutim, ako je suditi po zajedničkom koncertu, apatiju su igrači ostavili iza sebe, pokazujući da su i te kako spremni i raspoloženi za nove nastupe, priredbe i takmičenja.\nPored sjajnih nastupa ansambala domaćina, posebno treba istaći i izvanredne goste iz Linca i Solenaua, koji su pobrali zaslužene aplauze.\nDomaćini su predsednicima i koreografima klubova učesnika ove sjajne manifestacije uručili prigodne poklone i zahvalnice.\nPosebnu priznanje uručeno je Vesni Gajić koja je visoki zvaničnik opštine Perhtoldsdorf, čija deca igraju u SKC “Mokranjac” i puno pomaže ovom društvu.\nPrethodna SA SRBIJOM U SRCU FOLKLOR JE VIŠE OD IGRE, JER ČUVA IDENTITET SRPSKOG NARODA


Udovičić: Nije realno da Evroliga uskoro počne\nIzvor: MozzartSport.com, 10.Maj.2020, 14:07\n„Ja duboko verujem da možemo da budemo organizatori“, poručio je ministar omladine i sporta\nMinistar omladine i sporta u Vladi Srbije Vanja Udovičić sumnja da će se ubrzo nastaviti sezona u košarkaškoj Evroligi.\nOn je istakao da četvrtina igrača u evroligaškim klubovima dolazi iz SAD, čiji povratak u Evropu može da bude veoma komplikovan.\n“Jedna četvrtina tima nije u mogućnosti da aktivno krene da trenira i da se vrati u Evropu, >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << pa zbog toga može da dođe do pomeranja. Ja duboko verujem da možemo da budemo organizatori oba takmičenja”, rekao je Udovičić.\nOn je istakao i da se sport vraća u redovne aktivnosti.\n“Prvi test povratak na otvorene sportske objekte smo prošli, nakon deset dana. Sportisti su bili veoma pažljivi, pridržavali su se svih mera koje je struka prepisala. Na taj način smo vrlo odgovorno hteli da pošaljemo poruku celom društvu”, rekao je Udovičić u emisiji “Jutro” na TV Prva.\nGrad Beograd se kandidovao za organizaciju završnice Evrolige, dok je Novi Sad predložen za završnicu Evrokupa.\n“Nama su glavni orijentir odluke međunarodnih organizacija. UEFA je izašla sa jasnim planom i programom i dalje instrukcije fudbalskim savezima Evrope, kao što je i FIFA sveta, prva od svih ostalih sportskih federacija. Ono što je sada glavna nedoumica – čekamo odluku NBA kao jednog pokretača svetske košarke, jer će se odluke Evrolige, odnosno FIBA Evrope i sveta, donositi na osnovu odluka NBA lige. Rukomet, vaterpolo i odbojka su izašli sa jasnim stavovima, otkazana su sva međunarodna takmičenja. Stav je da se otkazuju domaća takmičenja, tako da smo svedoci da se u najvećem delu zemalja Evrope neće odigrati takmičenja”, objasnio je Udovičić i rekao da su i poruke ostalih Saveza u ostalim sportovima da se velika takmičenja ne odigravaju do sredine septembra.\n11:19: Belgijski epidemiolog: Potpuno zatvaranje ekonomije ukoliko se si...\n11:19: VIDEO: Bahati vozač kamiona jurio biciklističkom stazom na nasi...\n11:18: U Grčkoj se navijači vraćaju na tribine\n11:18: Vidović: Novi aranžman sa MMF-om ako uslovi budu prihvatljivi\n11:18: Švedska isključila Huawei i ZTE iz 5G mreže\n11:17: DNEVNO GUBE 10.000 EVRA Nove mere za zaustavljanje korone posebno...\n11:16: Sajber-kriminal i hakeri: Kradu kriptovalute od bogatih kompanija...\n11:15: U Hrvatskoj i dalje VRTOGLAVE BROJKE: Objavljeni podaci za posled...\n11:15: Svetski dan borbe protiv osteoporoze\n11:15: "Frilenseri, platite porez": Kazne novčane, ali i zatvorske\n11:14: Radnički doveo bivšeg štopera Zvezde\n11:14: Počinje "svetska revolucija": Građani ustaju VIDEO


Beta 19. januara 2021. 22:30\nDvadeset šest poslanika Evropskog parlamenta upozorilo je u pismu evropskom komesaru za susedstvo i pregovore o proširenju Oliveru Varhejiju na „sve veći kineski uticaj u Srbiji i predstojeću štetu po životnu sredinu koja je nastala usled nekoliko teških industrijskih projekata kineskih kompanija u Srbiji“.\nOni su pozvali Varhejija da podseti Vladu Srbije da se pridržava svog nacionalnog zakonodavstva, kao i pravila Evropske unije, preneo je Radio Slobodna Evropa (RSE).\n„Dešavanja iz prethodnih godina bila su alarmantna u pogledu kineskih investicija teške industrije u i oko Smedereva, Bora i Kostolca“, navedeno je u pismu u koje je RSE imao uvid.\nNekadašnji Rudarsko topioničarski basen Bor, jedini proizvodjač bakra i plemenitih metala u Srbiji, preuzela je krajem decembra 2018. kineska kompanija Zidjin Majning.\nDeo imovine Železare Smederevo kupio je 2016. godine tadašnji kineski Hestil, današnja HBIS Grupa.\nKina učestvuje i u rekonstrukciji termoelektrane Kostolac u Srbiji.\n„Ekološka situacija se od kupovine drastično pogoršala, utičući na kolektivno zdravlje i dobrobit lokalnih zajednica. Uprkos trendovima porasta zagadjenja iznad prihvatljivih nivoa, srpska Vlada nije naložila da se postrojenja zatvore ili da se situacija popravi“, navodi se u pismu koje su inicirali slovačka evroposlanica Mirjam Leksman iz Evropske narodne partije i nemački evroposlanik Zelenih, Rajnhard Bitikofer.\nNavedeno je da je „zabrinjavajući trend“ nastavljen i u slučaju kineske fabrike guma Šandong Linglong u Zrenjaninu i da su navedene investicije proglašene projektima od nacionalnog značaja.


Vaterpolisti Crne Gore i Španije u četvrtfinalu Evropskog prvenstva\nVaterpolo reprezentacije Crne Gore i Španije plasirale su se u četvrtfinale Evropskog prvenstva u Beogradu.\nMajdanpek zove Čavića na treninge\nOpštinski odbor Srpskog pokreta obnove u Majdanpeku ponudiće najboljem plivaču Srbije Miloradu Čaviću da trenira u tom gradu.\nČavić: Pitam se kakav je osećaj dobiti najvećeg plivača Nemačke u Berlinu\nNaš sjajni plivač Velimir Stjepanović je drugim zlatom na Evropskom prvenstvu još jednom oduševio celu sportsku javnost, a posebno sunarodnika i velikog prijatelja Milorada Čavića.\nSelektor vaterpolista Dejan Savić, čovek koji kao strateg nacionalnog tima drži sve moguće titule u vlasništvu, rekao je prilikom posete Sajmu sporta da druga uzastopna nagrada za najboljeg stručnjaka sveta zasluga igrača, a ne njegova.\nNajdanovski zauzela osmo mesto u finalu na 100 metara slobodnim stilom\nSrpska plivačica Miroslava Najdanovski osvojila je poslednje, osmo mesto u finalu na 100 metara slobodnim stilom na Evropskom prvenstvu koje se održava u mađarskom gradu Debrecinu.\nNikolić čestitao kajakašima: Vi ste snaga i motiv svim sportstima Srbije\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić čestitao je srpskim kajakašima osvajanje medalja na Svetskom prvenstvu u Moskvi poručivši da su podigli lestvicu uspeha i svojim primerom postali snaga i motiv svim sportistima Srbije.


Trivan: Namerno zakopan otpad - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Trivan: Namerno zakopan otpad\n0Piše: DanasOnline 29. decembra 2017. 14.08\nTrivan je rekao da je istraga u toku, a on lično veruje da je bila namera da se taj otpad „sahrani“.\nPrema njegovim rečima, slične akcije nalaženja te vrste otpada će se nastaviti, jer je Srbija veoma zagađena takvim neodgovornim ponašanjem\nSaradnik Instituta Mol Ilija Brčevski je izjavio da je ekeprtizom utvrđeno da je materija toksična i kancerogena i, prema njegovom mišljenja, industrijskog porekla i potiče iz sistema koji se bavi uljima i mazivima.\nBrčevski je rekao da Gradski zavod za zaštitu zdravlja radi analizu kako bi se utvrdilo da li je otpad stigao u podzemne vode.\nTužilac Danijela Sinđelić je rekla da je jedno lice zadržano, određen mu je pritvor, kao i za delo za koje se tereti predviđena je kazna od pet godina zatvora i novčana kazna.\nMoguće je da se delo drugačije kvalifikuje što zavisi od istrage, dodala je ona.\nPredsednik opštine Obrenovac Miroslav Čučković je rekao da su bunari u kojima je ranije rađena analiza vode bili biološko-hemijski zagađeni, tako da se meštani godinama snabdevaju vodom iz cisterni.\nSada će zbog ove situacije cisterne dolaziti svaki dan umesto dva puta nedeljno, najavio je Čučković.\nEkologija, Goran TrivanObrenovac


U Surdulici igraju Radnik-Vojvodina, ulaz besplatan - JUGPRESS\nU Surdulici igraju Radnik-Vojvodina, ulaz besplatan\nPredstojeću prvenstvenu utakmicu Radnik u okviru 4.kola Super lige Srbije, igra danas, pred domaćom publikom, od 20 sati kada dočekuje ekipu Vojvodine iz Novog Sada.\nU Surdulicu dolazi jaka i čvrsta ekipa, koja je zabeležila odličan niz početnih utakmica prvenstva, ali domaćin sa velikom ambicijom igra ove godine u plej-ofu i planira da čvrsto odgovori i zadrži bodove na svom terenu.\n„Jedna veoma bitna utakmica za nas u ovom ciklusu, igramo protiv jedne zaista odlične ekipe, ekipe koja je pokazala do sada da pretenduje na sam vrh tabele i sigurno da igrama i svojim kvalitetom to zaslužuje. Ekipa je od imena, od tradicije i od kvaliteta i sigurno je da će biti veoma zanimljiv meč u kome se mi sigurno nećemo prepustiti situaciji već ćemo sve učiniti da na najbolji mogući način odgovorimo ekipi Vojvodine. Biće to dobra i zanimljva utakmica, zaista jedva čekamo ovu utakmicu, a naše igre u poslednja tri kola to i obećavaju“ , rekao je na konferenciji za medije trener Radnika Slaviša Božičić.\nKapije Gradskog stadiona u Surdulici biće otvorene sat i po pre početka susreta, ulaz na meč Radnik – Vojvodina je besplatan, a šef struke surduličana pozdravlja takvu odluku uprave kluba i dodaje:\n„To je jako sjajan potez uprave, pohvalno je to što vode računa o svemu, pružaju nam sve maksimalne uslove da ekipa napreduje i pruža ono što ovdašnja publika to i zaslužuje. Oni to znaju da jako dobro cene pa su eto i protiv Čukaričkog, bez obzira na poraz koji smo imali, komentari jako dobri i sve ćemo učiniti nastavimo takav način igre i da zadovoljimo našu publiku a rezultat će verovatno biti plod upravo takve igre“- istakao je na kraju Božičić