Kako prenosi jedan broj medija, pozivajući se na izvore unutar Vlade Kosova, očekuje se da Han u pregovorima ponudi rešenje za otklanjanje blokade za nastavak dijaloga, odnosno čvrsto obećanje da će se veoma brzo ukinuti vizna liberalizacija za građane Kosova ili da će eventualnim konačnim i sveobuhvatnim Sporazumom, Srbija priznati kosovsku nezavisnost.\nPrethodno je Han u više navrata tražio povlačenje odluke o uvođenju taksi na uvoz srpske i robe iz Bosne i Hercegovine, ali premijer Kosova Ramuš Haradinaj to odbija sa obrazloženjem da se radi o recipročnim merama prema Srbiji, koja je aktivno lobirala kod zemalja koje su priznale kosovsku nezavisnost, da povuku tu odluku, ili kod međunarodnih organizacija protiv učlanjenja Kosova. I tokom jučerašnjeg dana američka ambasada u Prištini je za televiziju Klan Kosova izjavila da ne vidi da Kosovo nešto dobija od mera koje je donela za uvoz srpske robe.\n“Naš stav oko taksi nije promenjen. SAD u kontinuitetu traži od kosovskih čelnika da odmah suspenduju takse za srpske i proizvode iz Bosne i Hercegovine (BiH). Snažno pozivamo da se razmotri ključni fokus interesa Kosova – a to je evropska budućnost i normalizacija odnosa sa Srbijom”, preneo je “Klan Kosova”.\nMeđutim, tokom jučerašnje posete Kosovskoj agenciji za privatizaciju, premijer Ramuš Haradinaj je ponovio da ne misli da će odluka o taksama biti promenjena.\n“Danas bi smo ukinuli (takse) da imamo sporazum o priznanju, ali ne u februaru, ali možemo da ih nikada ne ukinemo ukoliko Srbija ne bude spremna da nas prizna. Ovo nema veze sa Amerkom, već sa Rusijom i Srbijom”, izjavio je Haradinaj.\nNakon poruke Stejt departmenta kosovskim zvaničnicima, da američka podrška Kosovu nije bezuslovna i da se treba ukinuti taksa od 100 odsto na uvoz srpske i bosanske robe, predstavnici vladine koalicije smatraju da ne treba dovoditi u opasnost odlične odnose sa američkim saveznicima i prijateljima i da se treba pronaći razumno rešenje za upućene im zahteve.\nTakvo mišljenje deli i šef kosovske diplomatije Behdžet Pacoli, a zamenik premijera Fatmir Ljimaj je u emisiji “Zona B”, na televiziji Klan Kosova izjavio da je odluka o uvođenju taksi na srpsku robu politička odluka koju je donela Vlada Kosova i da Vlada preuzima odgovornost i da podržava premijera Kosova oko svake odluke koja je doneta i koja će ostati na snazi.\n“Treba da se stvori dvosmerna klima – Srbija treba da prekine sa svojim neprijateljskim postupcima prema Kosovu i da pokaže volju da sedne kako bi se pronašao sporazum”, izjavio je Ljimaj.\nI drugi zamenik premijera Enver Hodžaj kaže da je uvedena taksa na uvoz robe iz Srbije i BiH razumna ali i da ne treba da ugrozi odnose Kosova sa SAD I EU.\n“Taksa treba da ostane na snazi onoliko, koliko je od interesa za Kosovo, a istovremeno su interesi Kosova isti kao i Amerike. Ne možemo imati velike geostrateške interese ako nemamo američku podršku”, izjavio je Hodžaj.\nŠef poslaničke grupe Demokratske partije Kosova Memlji Krasnići je u emisiji “Presing” na televiziji T7 izjavio da ako SAD traže ukidanje takse, onda se takav zahtev treba razmotriti, ali da to ne znači da će biti i ukinute. Krasnići je takođe najavio da će, najverovatnije naredne nedelje kosovski zvaničnici, razgovarati sa američkim ambasadorom u Prištini Filipom Kosnetom, kako bi analizirali situaciju vezanu za takse i poruke koje je oko ovog pitanja poslao Stejt department.\nSličan stav izneo je i potpredsednik Demokratske partije Kosova Uran Ismailji, navodeći da su postignuti i ekonomski i politički rezultati uvođenjem taksi na srpsku robu, ali da se sada Kosovo suočava sa pritiskom SAD da se one ukinu.\n“Interese Kosova u ovom slučaju, treba da harmonizujemo sa američkim interesima, jer u suprotnom dovođenje u opasnost američkih interesa na Kosovu može biti rizično, izjavio je Ismailji.\nKosovski analitičari smatraju da je jedan od načina prevazilaženja “problema” uvedenih taksi konsultacija sa međunarodnim predstavnicima, a Artan Muhadžeri smatra da Kosovo treba da bude oprezno, kako bi sačuvalo dobre odnose sa SAD.\n“Ako Kosovo insistira na taksama od 100 odsto, identifikovaće se kao blokirajući faktor svih procesa dijaloga i imaće velikih posledica. Dakle, doći će do izolacije države Kosova, značajno urušavanje odnosa sa našim međunarodnim saveznicima, posebno sa SAD i ugroziće svaki, i onako zakasneli proces evropskih integracija”, rekao je Muhadžeri.\nJeta Krasnići iz Demokratskog Instituta Kosova, smatra da “može biti posledica ako se nanese šteta strateškom partnerstvu sa SAD, ali i da veruje da će kosovska strana biti konstruktivna i da će preduzeti korake koji su u interesu Kosova”.\nPrema izveštaju Carina Kosova, od donošenja odluke o uvođenju taksi do danas, srpski izvoznici su pretrpeli štetu u visini od 80 miliona evra, a prema izvorima iz BiH, bosansko-hercegovački privrednici u visini od 4,5 miliona evra. Ipak, Vlada Kosova je juče odlučila da za robu, koja je dopremljena na Kosovo pre ove odluke (21. novembra prošle godine), neće biti potrebno platiti taksu od 100 odsto, nego samo 10 odsto, prema prethodnoj vladinoj odluci (6. novembra prošle godine) o taksama na uvoz robe iz Srbije i BiH. Kako prenosi deo kosovske štampe, u depoima je uskadišteno robe u vrednosti od oko 2 miliona i 200 hiljada evra, od čega su skoro 80 odsto prehrambeni proizvodi.\nKako prenosi online novina “Blic”, pozivajući se na medije u BiH, bosanski ministar za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose Mirko Šarović je potvrdio da je Kosovo prihvatilo bilateralne pregovore za povlačenje odluke o taksama na bosansku robu i da se priprema sastanak na ekspertskom nivou za pronalaženje adekvatnog rešenja za ovo pitanje.\nMeđutim, portparolka Vlade Kosova Donjeta Gaši kaže da je Vlada pozitivno odgovorila na zahtev za sastanak u sklopu CEFTA-e u vezi takse za bosanske proizvode i da će kosovski ministar za trgovinu sledeće nedelje u Sarajevu razgovrati na ovu temu.\n“Mi ćemo saslušati njihove zahteve, ali takođe ćemo braniti naše stavove i principe. Dakle, ne radi se o pregovorima oko ovog pitanja, ali će Kosovo braniti svoju poziciju i principe zbog kojih je nametnuta ta tarifa. Kosovo je u obavezi da poštuje ovu formu komunikacije unutar CEFTA-e” izjavila je Donjeta Gaši za Radio Slobodna Evropa.


Odbacili krivicu za Suvu Reku\nIzvor: B92, 06.Okt.2006, 12:00\nBeograd -- Pred Većem za ratne zločine u Beogradu optuženi Miroslav Petković i Zoran Petković odbacili krivicu za zločin u Suvoj Reci.\nU nastavku suđenja osmorici srpskih policajaca, šestooptuženi Miroslav Petković je rekao je da je netačna optužnica da je učestvovao u ubistvu muškaraca, žena i dece, starosti od jedne do sto godina, iz porodice Beriša 26. marta 1999. godine tokom NATO bombardovanja.\n"Ne osećam se krivim, nisam počinio zločin. Iskreno >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << žalim za svim žrtvama na Kosovu i Metohiji, a posebno iz Suve Reke", rekao je Petković.\nPrema njegovim rečima, 26. marta oko podneva kod policijske stanice u Suvoj reci iz dva blindirana kamiona izašla je njemu nepoznata jedinica od 30-40 ljudi, koji su razvijeni u strelce pošli ka Berištanskom naselju.\nTamo je nastao opšti metež, jer je, prema rečima Petkovića, Oslobodilačka vojska Kosova sa okolnog brda zapucala po toj jedinici.\nPetković je rekao da ga je u jednom trenutku vođa patrole, danas pokojni Radovan Tanović pozvao u dvorište jedne kuće gde je već bilo položeno pet leševa.\nKako se navodi u optužnici, okrivljeni su u Berištanskom naselju streljali nekoliko starijih članova porodica Beriša, a ostale muškarce, žene i decu oterali u obližnju piceriju "Kalaberija" u Zanatskom centru.\nPetković je rekao da je potom Tanović naredio da se iz daljine prati kretanje grupe albanskih civila prema centru grada, ali da su oni skrenuli i ušli u Zanatski centar, nedaleko od zgrade opštine ispred koje je stajala grupa srpskih policajaca.\nPrema njegovim rečima, iznenada je počela pucnjava i video je da Tanović sa nekoliko uniformisanih osoba prilazi Zanatskom centru, nakon čega su se čule tri eksplozije.\nPetrović je rekao da ne zna ko je bacao bombe, ali da posle toga Tanović na sebi više nije imao bombe-kašikare, koje je nosio tog dana.\nKada je stigao i pitao šta se dešava Tanović mu je odgovorio: "Teroristi su odvorili paljbu na nas".\nTada je ispred Zanatskog centra stigao komandant Suve Reke, danas pokojni Boban Vuksanović sa nekoliko rezervnih policajaca i šest do sedam Roma, koji su počeli da iznose leševe iz Zanatskog centra.\nPetković je rekao da je Tanović pucao u jednog starca koji je davao znakove života, pa je sa policajcem Mikijem Djorđevićem ušao u objekat da "overi" preživele.\nVuksanović je potom naredio da i Petkoviću sam uđe i vidi ima li preživelih, što je on poslušao, ali je rekao da je unutra "pucao iznad glava", kako bi Vuksanović "čuo da se nešto dešava".\n"Situacija je bila takva da sam bez pogovora morao slušati Vuksanovića i Tanovića, jer bi mi život bio u opasnosti", rekao je Petković, naglasivši da bi zbog neposluha neki "metak mogao da zaluta" u njegovom pravcu.\nSedmooptuženi Zoran Petković rekao je da nije kriv za zločin, jer je 26. marta iz Prizrena stigao tek u 15.30 u Suvu Reku, gde je video dva civilna kamiona i nekoliko Roma pred Zanatskim centrom, ali ga je oterao neki uniformisani čovek kada je pokušao da se približi.\nNa početku suđenja 2. oktobra, prvooptuženi komandant 37. odreda Posebnih jedinica policije "Niški odred" Radoslav Mitrović negirao je da je naredio zločin.\nKrivicu za naređivanje ratnog zločina nad civilnim stanovništvom odbacili su i komandir policije u Suvoj Reci Radojko Repanović, te njegov zamenik Nenad Jovanović.\nPolicajac iz Suve Reke Slađan Čukarić i pripadnik Resora državne bezbednosti Milorad Nišavić odbacili su optužbe za izvršenje zločina. O optužnici se još nije izjasnio jedino osmooptuženi policajac iz Suve Reke Ramiz Papić.\nTela ubijenih Albanaca sahranjena su prvo na vojnom strelištu kod Prizrena, da bi po naređenju haškog begunca generala policije Vlastimira Djordevića, deo leševa hladnjačama bio prevezen i zakopan u masovnu grobnicu na poligonu Specijalnih antiterorističkih jedinica policije u Batajnici.\nSuđenje pred većem predsedavajuće Vinke Berahe-Nikićević nastavlja se od 6. do 9. novembra.


Struju ćemo i dogodine kupovati samo od EPS\nStruju ćemo i dogodine kupovati samo od EPS\n26. novembar 2014. 11:16:24\tPročitano 2483 puta\nNiko od registrovanih trgovaca strujom sem EPS snabdevanja neće se 1. januara ozbiljnije uključiti u maloprodaju električne energije građanima, saznaje „Blic”. Postoji mogućnost da jedino slovenački GEN I, koji već prodaje struju delu srpske privrede, u test periodu pokuša da radi i sa domaćinstvima. Ali ne sa svima, već samo s onima koji imaju veću potrošnju, odnosno dosta koriste višu, tzv. crvenu tarifu.\n- Pri ceni električne energije koja je niža od tržišne teško da ima prostora za razvijanje konkurencije i pravog otvaranja tržišta struje za građane. Ostali snabdevači će čekati da vide koji je dugoročni plan države - kažu za “Blic” skoro svi trgovci struje.\nVeliki snabdevači poput EFT-a, Rudnapa, Nove... zasada neće imati nikakvu ponudu koja se odnosi na snabdevanje građana strujom. U Agenciji za energetiku nisu iznenađeni ovom informacijom.\n- Licencu za trgovanje strujom na tržištu Srbije trenutno ima 84 snabdevača, a samo tri snabdeva krajnje kupce. Zbog niske vrednosti cene regulisanog snabdevanja ne očekuje se ni da će veliki broj građana biti uopšte zainteresovano za kupovinu struje na tržištu. Može se desiti da snabdevači ponude povoljnije snabdevanje od regulisanog nekoj grupi domaćinstava, na primer onima koji se greju na električnu energiju i troše više od 2.000 kilovata mesečno - objašnjava za “Blic” Dušan Daković iz Agencije za energetiku.\nDirektor EPS-a Aleksandar Obradović kaže za „Blic“ da građani koji ne menjaju snabdevača nemaju nikakvu obavezu prijavljivanja svoje odluke EPS snabdevanju.\n- Ugovori koje građani imaju ostaju na snazi - objašnjava Obradović.\nViše iz ove kategorije « Dogodine participacija po leku sto dinara Black Friday »


Holdinga je bilo manje nego godinu pre i to za 33, ali su zbrojile 19 više firmi. Ove velike grupe zapošljavaju ukupno 316.785 radnika, oko 2.800 manje nego godinu pre.\nUbedljivo najveći sistem i dalje je "Delta holding". U okviru njega posluje čak 61 preduzeće, pet više nego u 2019.\nNajprofitabilnija i najveća ekonomska celina u 2020. godini je grupa "Elektroprivreda Srbije". Među prvih pet prema neto dobitku su i "MK grupa", "Srbijagas", "Koka-kola HBC" i "Hemofarm", pokazao je izveštaj Agencije za privredne registre o poslovanju ekonomskih celina.\nAnaliza pokazuje da su korporacije u godini krize smanjile obim poslovnih aktivnosti.\nOstvarile su čak 3.564 milijarde i ostvarile profit od 144 milijarde dinara.\n- Značajan doprinos ekonomskih celina u ukupnim privrednim kretanjima pokazuje i to što je u okviru njih, u proseku skoncentrisana četvrtina finansijskih performansi privrede, odnosno 29,5 odsto ukupnih prihoda i 29,4 odsto ukupnih rashoda, 26,2 odsto neto dobitka i 14,9 odsto neto gubitka.\nČUVENA TAPISERIJA U MUZEJU: Posle prodaje Sava centra, uoči najavljene rekonstrukcije, vredne pokretne umetnine preuzeo Grad Beograd\n10. 11. 2021. u 06:47\nEPS agencija za privredne registre poslovanje kompanija Delta holding


Halo Infinite E3 prezentacija će biti na računaru, ne na Xbox konzoli - PLAY!\nHalo Infinite E3 prezentacija će biti na računaru, ne na Xbox konzoli\nE3 konferencija od koje svakako najviše očekujemo jeste ona koju će održati Microsoft, jer je realno bila i jedna od najboljih i prošle godine.\nPored brojnih novih igara koje će nam stići iz raznih studija, Microsoft će nam konačno prikazati i gejmplej iz njihova dva glavna “domaća” čeda. Mislimo na Halo Infinite i Gears 5.\nIako je bilo za očekivati da će se ova dva flagship naslova prezentovati na novoj Xbox konzoli, ili eventualno na Xbox One X, kako pouzdane informacije nagoveštavaju, Microsoft će to učiniti na PC-ju, dok će se igrati sa Xbox kontrolerom povezanim na PC.\nOvo će verovatno doći kao nastavak Microsoftove politike “gejming za sve i svuda”, koju smo imali prilike da vidimo nedavno, kada je najavljen dolazak brojnih naslova na Steam.\nRelated Items:343 industries, E3, e3 2019, Halo, Halo Infinite, Majkrosoft, Microsoft


restitucija | Biznis i Finansije\n/ Category / restitucija\n04/01/2018 - 11:49 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nDirektor Agencije za restituciju Strahinja Sekulić rekao je za Novosti da su budžetom za 2018. godinu planirane dve milijarde dinara za prva obeštećenja oduzete imovine koja ne može biti vraćena u naturi. Sekulić je rekao da je oko 1.000 rešenja već…\nVaninstitucionalna kulturna scena u Srbiji razvija se i jača iz više razloga, od potrebe umetnika za eksperimentisanjem i uvođenjem inovacija, do aktuelne…\n07/09/2017 - 10:47 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nBivšim vlasnicima ili njihovim naslednicima kojima je nacionalizovana imovina, a podneli su zahteve za restituciju, prva rata naknade biće isplaćena do kraja ove godine. Obeštećenje će biti isplaćivano u obveznicama, prenose Novosti, sa godišnjom kamatom…\n10/05/2016 - 11:25 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nGrađani koji su više od pola veka čekali da im se vrati imovina restitucijom, sada uz kvadrate moraju da plaćaju - i dugove za struju. Ekstreman je slučaj jedne beogradske porodice kojoj su vraćene podrumske prostorije od ukupno 12 m2, ali uz njih idu…\nHrvatska: Krk pred bankrotom zbog restitucije?\n22/11/2013 - 10:47 in Vesti, Ekonomija, Politika i društvo\nGradu Krku preti bankrot, jer mora da plati odštetu od 18,5 milona kuna sa kamatama nekadašnjim vlasnicima zemljišta koje je nacionalizovano u bivšoj SFRJ, a kojim lokalne vlasti inače ne raspolažu. Ovaj iznos predstavlja gotovo polovinu godišnjeg gradskog…\nRestitucija: Obveznice narodu, zemljište crkvama?\n10/06/2011 - 12:38 in Biznis & Finansije\nIako je restitucija jedan od uslova za naše pristupanje EU, država Srbija još nije izračunala ni koliko bi je onauopšte koštala. Zna se da trenutnona računu Fonda za restituciju Vlade Srbije ima oko 100 miliona evra, a da je za okončanje celokupnog…\nZakon o restituciji neće biti usvojen do polovine ove godine, a do jula neće, prema novom planu, biti započeta čak ni javna rasprava o predloženim rešenjima. Dakle, pre 2013, ništa od restitucije. Sva ova odlaganja imaju obrazloženje da Ustavni sud…\nVlast krije prave troškove restitucije?\n02/02/2011 - 12:46 in Biznis & Finansije\nJutros je u vestima B92 bivši ministar i autor zakona o restituciji Milan Parivodić izneo kritike na račun odnosa vlasti prema restituciji. On smatra da se vodi politika zastrašivanja onih koji traže povraćaj imovine i da su procene dabi za restituciju…\nPitanje restitucije će na kraju rešiti Sud u Strazburu\n13/12/2010 - 10:35 in Biznis & Finansije\nDržava Srbija nema tačnu evidenciju nacionalizovane imovine koja je privatizovana, i dok obećava povraćaj imovine i dalje prodaje istu. S obzirom da tu nema nikakvog napretka, građani Srbije se sve češće obraćaju Sudu u Strazburu, a među njima, oni…


Profili Zavarivač - specijalista - peti stepen\nIzuzev dokaza o minimum dvogodišnjem radnom iskustvu u ovoj struci, svako ko je zainteresovan za pohađanje programa specijalizacije, nakon koga postaje vlasnik diplome za zanimanje petog stepena zavarivač - specijalista, mora dostaviti i dokaz o prethodno završenoj srednjoj stručnoj školi, odnosno o tome da je stekao zvanje zavarivač.\nPotrebno je da prvo ili putem telefona ili direktno u prostorijama srednje škole Sveti Arhangel, Novi Sad, kandidat izvrši prijavu, s tim da postoji mogućnosti da prijavu izvrši i elektronski, odnosno da zahtevane podatke pošaljr na zvaničnu mejl adresu navedene institucije. Osim što moraju navesti ime i prezime, kandidati su u obavezi da tom prilikom navedu i broj telefona, kao i datum rođenja.\nLično prisustvo svakog prijavljenog pojedinca je obavezno u trenutku upisa, a od njega se zahteva i da dostavi potrebnu dokumentaciju. Tada će, osim dokaza o prethodno stečenom radnom iskustvu u ovoj struci, a u trajanju od dve godine najmanje, on biti u obavezi da dostavi i izvod iz matične knjige rođenih, zatim svedočanstva i diplomu srednje škole, kao dokaz da je stekao kvalifikacije za zanimanje zavarivač, te uverenje o državljanstvu.\nA nakon što bude položio sve ispite, odnosno pošto bude završio sa pohađanjem prakse, svaki kandidat će postati vlasnik diplome za obrazovni profil petog stepena, zavarivač - specijalista. Samim tim što je pomenuta škola sertifikovana za sprovođenje ovog programa specijalizacije, ta diploma se tretira kao pravno validna. Iz tog razloga i ističemo da je potrebno konkretni dokument upisati u radni dosije vlasnika, a naravno pod uslovom da ga ima otvorenog u Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Naime, pravila o upisivanju diploma, ali i prethodno stečenih sertifikata su izmenjena, tako da dozvolu da vrše njihov upis u radni dosije imaju samo nadležni u pomenutoj službi. Svakako se podrazumeva da bi kandidati trebalo i da u svoju radnu biografiju unesu taj podatak, a kako bi na taj način šanse za pronalaženje zaposlenja u struci poboljšali.\nNastavni program po kome se organizuje specijalizacija za sticanje zvanja petog stepena zavarivač - specijalista je usaglašen sa pravilima Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, te podrazumeva ukupno šest stručnih predmeta. Svaki kandidat bi trebalo da polaže predmet organizacija proizvodnje, kao i predmete zavarene konstrukcije i teorija i postupci zavarivanja. U programu su i predmeti kontrola i ispitivanje zavarenih konstrukcija, te mašinski materijali metalnih i zavarenih konstrukcija, kao i stručni predmet tehnologija zavarivanja i izrada zavarenih konstrukcija.\nNaravno da je programom zastupljena i praktična nastava koja se organizuje u bloku, a svaki pojedinac bira da li će je pohađati u kompanijama sa kojima ova škola ima saradnju ili će samostalno pronaći onu firmu, koja zapošljava stručnjake pomenutog obrazovnog profila, te koja ima mogućnost da organizuje praksu prema pravilima. Ipak, svi koji se budu odlučili za drugu ponuđenu varijantu neće od strane organizatora dobiti garancije za kvalitet praktične nastave, jer ova škola nije upućena u način poslovanja tog preduzeća, pošto sa njim nije prethodno sarađivala.\nKontrola i ispitivanje zavarenih konstrukcija\nTehnologija zavarivanja i izrada zavarenih konstrukcija\nTeorija i postupci zavarivanja\nPraktična nastava se organizuje u bloku, a u skladu sa nastavnim programom za ovaj obrazovni profil


Potpisan ugovor, krajem ljeta kreće rekonstrukcija Gradskog stadiona u Nikšiću - CG Sport\nPotpisan ugovor, krajem ljeta kreće rekonstrukcija Gradskog stadiona u Nikšiću\n29/03/2019 - by Mario Andrijašević\nU prostorijama Fudbalskog saveza Crne Gore danas je potpisan ugovor između Fudbalskog saveza, Vlade Crne Gore i Opštine Nikšić o rekonstrukciji zapadne tribine Gradskog stadiona u Nikšiću.\nPotpise na ugovor o izgradnji tribine, vrijedan oko pet miliona eura, potpisali su predsjednik FSCG Dejan Savićević, direktor Uprave za javne radove Rešid Nurković i predsjednik Opštine Nikšić Veselin Grbović.\nNa mjestu sadašnje tribine Gradskog stadiona biće izgrađena nova, moderna i funkcionalna tribina koja će zadovoljavati sve kritetijume za odigravanje međunarodnih utakmica. U potribinskom prostoru naći će svlačionice, konferencijske sale, VIP saloni, medicinske prostorije i svi ostali neophodni sadržaji.\nPredsjednik Savićević istakao je da će nova tribina u Nikšiću zadovoljavati sve uslove za odigravanje međunarodnih utakmica.\n“Zadovoljan sam što danas potpisujemo ugovor o rekonstrukciji zapadne tribine Gradskog stadiona u Nikšiću. To je još jedan u nizu projekata koje realizujemo uz participaciju Vlade Crne Gore i lokalne samouprave, ovog puta Opštine Nikšić. Nadam se da ćemo početkom ljeta započeti radove na realizaciji ovog projekta, koji će biti od velikog značaja, ne samo za fudbal u Nikšiću, već i za Fudbalski savez i naše reprezentativne selekcije. Iskoristiću ovu priliku da naglasim da je Fudbalski savez u dosadašnjem periodu uradio dosta na poboljšanju uslova za treninge i odigravanje utakmica širom Crne Gore. Sada su na red došli uslovi za gledaoce i nastavićemo u narednom periodu da radimo na poboljšanju tog segmenta fudbalske infrastrukture u našoj zemlji”, rekao je Savićević.\nPredsjednik Opštine Veselin Grbović nakon potpisivanja ugovora izrazio je zadovoljstvo što će Nikšić dobiti novu zapadnu tribinu Gradskog stadiona, dok je direktor Uprave za javne radove Rešid Nurković podsjetio da je projekat u Nikšiću nastavak dobre saradnje FSCG i Vlade na planu unaprijeđenja fudbalske infrastrukture.\nShare the post "Potpisan ugovor, krajem ljeta kreće rekonstrukcija Gradskog stadiona u Nikšiću"\nTaggeddejan savicevicfscgfudbalski savez crne goregradski stadion niksicniksicrekonstrukcijastadion\nPrevious Article U subotu mečevi 26. kola Telekom 1. CFL\nNext Article Partizan zbog problema sa UEFA prodao Kosovića!


Sastanak Fokus grupe u Vrbasu – „Za čist kanal, bez otpadnih voda“ | Oko Nas\nSastanak Fokus grupe u Vrbasu – „Za čist kanal, bez otpadnih voda“\n30/10/2019 Oko nas\nU Vrbasu je održan sastanak Fokus grupe za predstavnike poslovnog, javnog i civilnog sektora na temu upravljanja otpadnim vodama na potezu Velikog bačkog kanala od Crvenke do Srbobrana i na reci Krivaji od Bačke Topole do Srbobrana.\n„Na ovom sastanku mi smo želeli da čujemo od poslovnih operatera u kakvom stanju su njihovi sistemi i prečistači i kakve su njihove namere u pogledu unapređenja ekoloških standarda i, eventualno, rokove u kojima bi mogli da dostignu te standarde. Želimo i da pokušamo da naše kapaciete usmerimo ka tome da im pomognemo, posebno kao profilisana civilna organizacija, koja ima puno kontakata sa proizvođačima najnaprednije opreme iz Regiona i Evrope za prečišćavanje otpadnih voda, neutralizaciju štetnih materija i neprijatnih mirisa. Takođe, želimo i da napravimo pritisak na donosioce odluka iz javnog sektora da razmotre trenutno stanje pravilnika, posebno o naknadama za ispuštanje voda“, kazao je predsednik Ekološkog pokreta Vrbasa, Ratko Đurđevac.\nUčesnici su bili svi veći poslovni operateri na potezu zagađenja, zatim predstavnici resornog ministarstva, staratelji vodotokova, pokrajinska inspekcija, ekipa PPF programa EU za projekat čišćenja kanala kroz Vrbas, predstavnici civilnog društva iz Kule, Vrbasa, Srbobrana i Novog Sada, koji su otvoreno razgovarali o problemima zagađenja i mogućnostima njegovog zaustavljanja.\nPrethodni članak‘Medlab’ i ove godine vrši besplatne analize krvi za penzionere sa najnižim primanjimaSledeći članakDeonicom puta Vrbas-Srbobran neće se saobraćati još dve nedelje


O nama - Elixir Group\nOsnivanje kompanije Elixir Group, 1998.godine, predstavlja korak ka ostvarenju vizije o moćnoj i profitabilnoj poljoprivredi. Danas, sa svojih 7 kompanija članica i više od 1.600 zaposlenih, Elixir Group je jedan od regionalnih lidera u oblasti hemijske industrije, proizvodnji kompleksnih mineralnih đubriva, kao i ostalim segmentima agrobiznisa. Liderska pozicija koju imamo na tržištu podrazumeva kontinuiran razvoj i unapređenje proizvodnih procesa. Uz najmodernije tehnologije, uz rad visokostručnog i dobro obučenog osoblja obezbeđujemo najviši nivo kvaliteta svih naših proizvoda.\nElixir Group je regionalni lider u proizvodnji kompleksnih mineralnih đubriva visokog kvaliteta, fosforne kiseline i ostalim segmentima agrobiznisa.\nOdrživi razvoj, racionalno korišćenje prirodnih resursa, investiranje u napredna tehnološka rešenja u cilju zaštite životne sredine kao i odgovornost prema generacijama koje dolaze je jedno od naših prioritetnih usmerenja.


Naša zadruga ima prvu poziciju na planu angažovanja studenata i omladine u Novom Sadu.\nPoslodavac ,kod nas može lako da obezbedi radnika , za jedan dan , sa svom pratećom dokumentacijom ( ugovori , prijava radnika na osiguranje, razgovor sa kandidatima, biografije kandidata...).\n-Okvirni broj potrebnih izvršilaca\n-Angažovanje saradnika na određen period (ugovor o privremenim i pov. poslovima),\n-Poslodavac-Naručilac obezbedjuje opremu i sredstva za rad,\n-Troskovi Bolovanja ,odmora i praznika ne opterećuju poslodavca,\nStudentska zadruga OMEGA DEAL vodi sve evidencije o radu i zaradama , u skladu sa zakonom , vrši prijavu i odjavu radnika ,obračun zarade i isplatu radnika po završenom poslu.\nZa rad preko studentske zadruge OMEGA DEAL otvara se ugovor o privremenim i povremenim poslovima , koji može da traje od jednog dana do sto dvadeset radnih dana. Taj ugovor se može dnevno raskinuti ili produžiti u zavisnosti od Vaših stvarnih potreba.\nKod velikih sistema ( javni tenderi ), gde postoji potreba da se organizuje poseban protokol o saradnji , zadruga i poslodavac zaključuju - ugovor o poslovnoj saradnji sa definisanim protokolom.\nU slučaju da sami pronađete radnike, koje bi angažovali po ugovoru preko omladinske Zadruge, možete ih sami prijaviti u zadrugu , ali je potrebno da priložite sledeća dokumenta :\n- potvrdu o školovanju ( za studente index ) i ličnu kartu na uvid,\n- za nezaposlena lica koja više nisu na školovanju za prijavu kod zadruge treba da ponesu, radnu knjižicu na uvid ,zdravstvenu knjižicu i kopiju lične karte.


Energyobserver - EU ZA BOLJE USLOVE POSLOVANJA I NOVE INVESTITORE U PARAĆINU\nKapacitet industrijske zone „Zmič“ u Paraćinu proširiće se nakon radova koji su otpočeli danas. Aktivnosti finansira Evropska unija preko programa EU PRO sa oko 300.000 evra, a planirana su ulaganja u izgradnju pristupnih saobraćajnica, kanalizacione mreže i ulične rasvete u novom delu zone.\n„Trenutno je 17 preduzeća kupilo parcele u zoni, a deset objekata je izgrađeno ili u izgradnji. Očekujemo da već naredne godine u industrijskoj zoni radi oko 20 preduzeća, koja će zapošljavati ljude, što je važno za Paraćin, ali i celo Pomoravlje, jer je lokacija zone takva da posao mogu da dobiju i stanovnici Ćuprije i Jagodine“, kaže predsednik opštine Paraćin Saša Paunović.\nOpština odgovara na potrebe investitora, jer velika preduzeća u skladu sa zakonskim okvirom zemljište mogu da dobiju bez naknade, dok se za manja preduzeća parcele izdaju po povoljnim cenama, tvrdi Paunović. Takođe izgradnja objekata se lako započinje zahvaljujući efikasnosti lokalne administracije u izdavanju potrebnih dozvola.\nMenadžerka programa EU PRO Olivera Kostić navodi da je Paraćin jedna od devet lokalnih samouprava u kojima se, uz podršku Evropske unije, realizuju projekti unapređenja poslovne infrastrukture sa ciljem da se poboljša poslovno okruženje i privuku investicije.\n„U opštini Paraćin se, kroz EU PRO program, realizuju projekti u vrednosti od oko 630.000 evra. Pored unapređenja poslovne infrastrukture u industrijskoj zoni, EU podržava unapređenje geografskog informacionog sistema, ali i lokalne preduzetnike da poboljšaju svoju konkurentnost i poslovanje“, dodala je menadžerka programa EU PRO, ističući značaj projekta čija je realizacija danas počela u Paraćinu a koji za rezultat treba da ima otvaranje oko 300 novih radnih mesta.\nOna podseća da EU preko programa pomaže društveno-ekonomski razvoj zemlje sa ukupno 25 miliona evra, dok se sva sredstva plasiraju putem javnih poziva, te da je u velikoj konkurenciji 99 lokalnih samouprava, opština Paraćin sa dobrim predlozima projekata dobila značajna sredstva. / EU INFO\n22.06.2019 · PARAĆIN / SRBIJA / EU


BioKap Farba za kosu Delicato 1.0 prirodno Black 140ml cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBioKap Farba za kosu Delicato 1.0 prirodno Black 140ml cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete BioKap Farba za kosu Delicato 1.0 prirodno Black 140ml po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi BioKap Farba za kosu Delicato 1.0 prirodno Black 140ml na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Nega kose cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za BioKap Nega kose, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za BioKap Farba za kosu Delicato 1.0 prirodno Black 140ml sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za BioKap Farba za kosu Delicato 1.0 prirodno Black 140ml. Pre kupovine, podatke za BioKap Farba za kosu Delicato 1.0 prirodno Black 140ml proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Srbija je jedina zemlja koja građanima plaća da se vakcinišu | Luftika\nPresident Vucic receiving a first dose of Sinopharm vaccine, photo: printscreen\nLjudima širom sveta omogućen je prvi tračak nade i olakšanja kada je najavljen uspešan razvoj različitih vakcina protiv koronavirusa. Iako su stotine miliona ljudi širom sveta primile vakcinu, još mnogo posla mora da se uradi.\nNedavno je Fajzer zatražio od Evropske unije (EU) odobrenje za vakcinaciju dece uzrasta od 12 do 15 godina. Ovo označava značajan pomak u osiguravanju da što veći broj ljudi bude imunizovan za dalju borbu protiv koronavirusa.\nKorona virus: U Srbiji preminulo još 10 ljudi, u Velikoj Britaniji…\nFajzer će predstaviti sve svoje dokumente EU kako bi vakcina za adolescente bila odobrena.\nIako vakcina daje svetlo na kraju tunela, ljudima koji su iskusili psihičke probleme zbog pandemije preporučeno je da za korisne savete i informacije u vezi sa mentalnim zdravljem potraže na sajtu MyTherapist.\nMnoge zemlje pokušavaju različitim metodama da podstaknu više ljudi na vakcinaciju. Dok se na raznim lokacijama eksperimentiše sa povlasticama i kuponima, Srbija je postala prva zemlja koja je svojim građanima ponudila plaćanje za vakcinaciju.\nSrbi mogu očekivati naknadu za vakcinaciju\nPredsednik Aleksandar Vučić je 5. maja najavio plan da svakom Srbinu plati za vakcinaciju. Navodi da je ekonomski rast, između ostalog, zavisan od vakcinacije stanovništva, te zbog toga želi da podstakne ljude na vakcinaciju protiv koronavirusa.\nPrema planu, vlada će isplatiti 3.000 dinara, što je približno 30 američkih dolara, svakome ko primi barem jednu dozu vakcine do kraja maja. Poređenja radi, Srbi mesečno zarađuju oko 600 američkih dolara.\nZabeleženo je i mišljenje predsednika Vučića da su oni koji odbiju da se vakcinišu neodgovorni i sebični. Međutim, predsednik je takođe rekao da vlada ne može diskriminisati ljude koji odluče da ne prime vakcinu. Dakle, građani Srbije nisu nužno prinuđeni da prome vakcinu, ali postoje mere koje snažno podstiču ljude da je to učine.\nPokušaj srpske vlade da podstakne vakcinaciju\nU pokušaju da podstakne ljude da se vakcinišu, Vučić je upozorio da nevakcinisani radnici javnog sektora neće dobiti plaćeno odsustvo ako se razbole zbog virusa.\nIako vlada nije potvrdila ovu odluku, čini se da će država pokriti troškove lečenja bilo kog radnika u javnom sektoru, ali neće obezbediti plaćeno odsustvo za one koji nisu vakcinisani.\nRanije je na početku pandemije, u aprilu prošle godine, vladina preporuka bila da poslodavci osoblju isplaćuju pune zarade ako zaposleni mora da ode na plaćeno odsustvo zbog COVID-19. Međutim, sada kada je vakcina odobrena i dostupna, čini se da će se mnoge politike i preporuke promeniti u nastojanju da se što više ljudi vakciniše.\nRezultati vladinih napora\nOd 2. maja Srbija je obezbedila oko 3,52 miliona doza vakcine. Od ovog ukupnog broja, otprilike 1,49 miliona uključuje one koji dobijaju druge doze. Ovaj procenat je značajan s obzirom na ukupnu populaciju zemlje od oko 7 miliona stanovnika.\nNapori Srbije da vakciniše stanovnike takođe se protežu i na strane državljane. Kada su u januaru u zemlji počele prijave za vakcine, jedina informacija koju je vlada zatražila od zainteresovanih da dobiju vakcinu bio je srpski broj mobilnog telefona.\nKao rezultat, direktor Kancelarije za IT i e-upravu Mihalio Jovanović izvestio je da je približno 39.000 stranih državljana primilo dozu vakcine u Srbiji.\nTrenutno su u Srbiji dostupne četiri vakcine: Fajzer, AstraZeneka, Sputnjik V i Sinofarm. Zemlja svojim građanima pruža razne mogućnosti da se vakcinišu i zaustave širenje COVID-19.\nNa kraju, zemlja je procentualno među najboljima u svetu po broju vakcinisanih građana. Vlada se ozbiljno odnosi prema pandemiji i napori da se svi vakcinišu ne prolaze nezapaženo.\nVakcinacija, koronavirus i letovanje: Gde možete na more sa potvrdom o vakcinaciji, sa ili bez PCR testa\noznake3 hiljade za vakcinu aleksandar vučić koronavirus srbija red za vakcinu tri hiljade dinara


3. Turistički forum - Vršac 2012\nsreda, 18 april 2012 10:32\tTuristička organizacija opštine Žabalj učestvovala je na 3. Turističkom forumu u Vršcu, od 4. do 7. Aprila. Forum je okupio preko 150 turističkih radnika iz 60 turističkih organizacija iz cele Srbije.\nPrvog dana, u Kongresnoj dvorani hotela Villa Breg, održana su predavanja na temu: „EDEN projekti – svrha i uslovi konkurisanja“ i „Bavljenje turizmom na lokalnom nivou“ a predavači su bili Renata Pindžo, pomoćnik ministra MERR i Vladimir Ivanović, direktor TO Ljig. Nakon edukativnog dela prisutnima su se obratili i svečano otvorili „Forum“ državni sekretar Goran Petković, Gordana Plamenac, direktor Turističke organizacije Srbije i Tatjana Palkovač, direktorka Turističke organizacije Vršac.\nEdukativni deo, pod nazivom „Profesionalni izazovi - veština prezentovanja“, se nastavio\ndrugog dana u hotelu Srbija, gde su predavači Maja Gabrijan, direktor ljudskih resursa „Represent Communications“ i Lana Andrić, menadžer programa edukacija „Represent Communications“ otkrile tajne retorike, javnog nastupa i kako se pripremiti za nastup u medijimaOpširnije na: www.to.vrsac.com\nMeđunarodni sajam turizma i aktivnog odmora, Niš.\n“Turistička prizma“ Novi Sad\nSajam turizma "UTAZAS" Budimpešta\nImamo 9 gostiju na mreži © 2013 Turistička Organizacija Opštine Žabalj. Sva prava zadržana.


1997/12/11 21:52 MAKEDONSKO-ALBANSKI ODNOSI\nTHU, 11 DEC 1997 21:52:37 GMT\nAIM Skopje, 11.10.1997\nPola veka nakon prinudne izolacije i "berlinskog zida", gradjani Makedonije i Albanije, a posebno stanovnici granicnog pojasa koji deli dve zemlje, a koji u velikom broju slucajeva poticu od istih porodica. ovih dana konacno su doziveli tracak srece. Prilikom svoje prve sluzbene posete Albaniji, koja je bila dogovorena za vreme samita na Kritu, makedonski ministar spoljnih poslova, Blagoja Handziski i njegov albanski kolega, Paskal Milo stavili su potpise na cetiri dogovora o liberalizaciji viznog rezima koji ujedno oznacava novu eru u odnosima dveju zemalja. To znaci da od druge polovine decembra, kad ce ovi dogovori stupiti na snagu, gradjani dve zemlje mogu posetiti drugu sa vizom koja ce stajati pet umesto dvadeset i pet americkih dolara, koliko je stajala do sada, a stanovnici granicnog pojasa u dubini od deset kilometara dva puta mesecno ce dobaviti besplatnu vizu s pravom prestoja od po dva dana. Sa makedonske strane ovu olaksicu ce moci koristiti stanovnici tri veca gradova (Ohrid, Debar i Struga) zajedno sa pedesetak sela koji opkruzuju ove gradove kao i nekoliko sela iz okoline Gostivara.\nU ovom kontekstu zanimljivo je istaci cinjenicu da vecina "privilegovanih gradjana" sa obeju strana granice cine etnicki Albanci koji u velikom broju imaju zajednicke porodicne korene a koji su bili podeljeni nakon balknskih ratova pre 85 godina, a posebno nakon hermetickog zatvaranja granice tokom 45 godisnjeg komunistickog rezima u Albaniji. Nakon promene rezima u Tirani i osamostaljivanja Makedonije od bivse jugoslovenske federacije, doslo je do izvesne liberalizacije granice, medjutim zbog visoke cene viza koja je bila ravna mesecnim primanjima Albanaca oni jednostavno nisu mogli iskoristavati ovu pogodnost koja je postala privilegija Albanaca iz Makedonije. Za Albance iz Makedonije je situacija bila posebno povoljna zbog odluke albanske vlade da etnicki Albanci, bez obzira koji pasos nose, prilikom ulaska u Albaniji ne placaju za vizu, ali problem u celini time nije bio resen. Ovim dogovorima je prakticno ispravljena jedna velika nepravda koja je pored humane dimenzije imala i teske ekonomske posledice, posebno za sredisnji deo pogranicne zone oko grada Debar koji se nalazi na makedonskoj stranim, a koji je nekada bio centar danasnje Debarske prefekture u Albaniji, koja se pak prostire do prefekture Tirane. Ovaj pojas sa oko pola miliona stanovnika sa obe strane granice, u citavom ovom periodu je bio skoro van svih privrednih tokova, i to dvostruko. Prvo zato sto je, zbog zatvorenih granica, ostao van medjunarodnih komunikacija, a kao drugo zato sto su se samim tim, svaki od ovih delova pojedinacno, i u svojim zemljama nasao na periferiji, u neugodnoj ulozi "slepog creva".\nIstovremeno sa ovom, humanom i ekonomskom dimenzijom, spomenuti dogovori, kao i dva druga dogovora iz "cisto" ekonomske sfere (dogovor o trgoviji i ekonomskoj saradnji i dogovor o poticanju i zastite investicija), sadrze i jednu vrlo znacajnu politicku komponentu. Ovi dogovori ujedno su prvi koji su ikada potpisali pretstavnici Makedonije odnosno Albanije. Svi dogovori po kojima se odvijala komunikacija ili kakva talva saradnja bili su iz vremena bivse Jugoslavije, kada Makedonija jos nije postojala kao nezavisna drzava. No, put do ovoh potpisa nije bio nimalo lak ni jednostavan. Osnovni problem koji se pojavio jos u vreme vladavine Demokratske partije Albanije i predsednika Berise, bio je u tome sto albanska strana nije htela da stavi potpis na dokumentima u kojime se Makedonija oslovljava kao "Republika Makedonija", a makedonska strana nikako nije htela da potpise dokument pod firmom "Bivsa Jugoslovenska Republika Makedonija". Ovaj stav je zadrzala i nova albanska vlada kojoj nikako ne odgovara da dovede pod znakom pitanja svoje odnose sa Grckom koja se ostro protivi priznavanja Makedonije pod njenim ustavnim imenom. "Spas" je pronadjen u "evrposkoj formuli" po kojoj se Makedonija ne oslovljava ni na prvi ni na drugi nacin nego na sasvim treci, t.e. kao "Makedonska vlada" (a isto je naslovljena i albanska vlada, kao sto je praktika i sa zemljama EU).\nOptimisticki ton koji je oznacio pocetak dobrosusedskih odnosa izmedju dveju zemalja i nacije koje nikad u proslosti nisu imale otvorene konflikte, mogao bi se nazvati i pocetkom evropeizacije Balkana, u najpozitivnijem smislu ove sintagme. Medjutim i ovom prilikom se naslo dosta detalja koji pozivaju na oprez pri davanju ocena. Da odnosi izmedju dve zemlje, koji su poznati po toplo-hladnim strujama, imaju jos dosta "puta" do nivoa koji bi im obezbedio epitet nekakve "evropske oaze na Balkanu", potvrdila je zajednicka pres konferencija ministara dve susedne zemlje. Naime, nasuprot velikoj saglasnosti u vezi spomenutih dogovora, na samoj pres konferenciji nakon potpisivanja dogovora u Tirani, obojica ministara su izrazili velike nesuglasice po "vrucim" pitanjima koja i mogu odrediti konacan tok odnosa Makedonije i Albanije kao i odnose Makedonaca i Albanaca u celini, a posebno sa delom Albanac u Makedoniji. Pitanje visokog obrazovanja Albanaca u Makedoniji na njihovom maternjem jeziku, i konkretno problem Tetovskog univerziteta bio je povod da dvojica ministara zapocnu polemiku koja je nametnula utisak kao da pre toga sugovornici nisu razgovarali o istoj stvari. Dok je albanski ministar rekao da je pokusao da ubedi svog kolegu da pitanje Tetovskog univerziteta, odnosno viskokog obrazovanja na albanskom jeziku ne znaci i zahtev za separatizam, makedonski ministar je izjavio da oni uopste nisu razgovarali o Tetovskom univerzitetu, te da vlada ovu instituciju smatra nelegalnom. Kako stvari stoje na polju odnosa medju Makedoncima i Albancima u Makedoniji, zaista je tesko verovati da se mogu izgraditi stabilniji odnosi bez resavanja pitanja kao sto su visoko obrazovanje na albanskom jeziku, odnosno Tetovskog univerziteta.\nNade da ce se u ovom pravcu moci uciniti nesto vise svakako da ima. Kao svojevrsni test koji ce potvrditi pravac kretanja i jacinu, odnosno evropski duh makedonsko - albanskih odnosa moze posluziti poseta albanskog premijera, Fatos Nano (koja je dogovorena za vreme ovog susreta), a koja treba da se realizira sredinom januara sledece godine u Skopju. Tim vise sto se za vreme ove posete ocekuje i potpisivanje "tezih" dogovora, kao sto je o kulturnoj saradnji, o slobodnoj trgovinskoj zoni, o izbegavanju dvostrukih taksi i posebno dogovor o nostrifikaciji diploma.\nAIM Skopje IBRAHIM MEHMETI


Kontradiktorni kosovski izbori\n7. 12. 2001.\nGary Dempsey je spoljnopoliticki analiticar na Cato Institutu\nNakon dve i po godine NATO okupacije, milijarde dolara strane pomoci i izgona 200.000 Srba, Cigana i drugih ne-Albanaca, Kosovo je odrzalo svoje prve pokrajinske izbore. Prema Danu Evertsu, sefu OEBS misije na Kosovu, izbori su bili "ogroman uspeh" i "vazan korak ka demokratiji". Ali da li su, zaista?\nCini se da list Washington Post misli da jesu. On tvrdi da "je ishod bio jasna pobeda politickih umerenjaka". List Los Angeles Times se slaze, nazivajuci rezultate izbora "Kosovski srecnim iznenadjenjem". Cinjenice, medjutim, ukazuju na to da stvari nisu tako jasne.\nZa pocetak, uporedimo rezultate ovih izbora sa opstinskim izborima odrzanim na Kosovu prosle godine. Relativno umerena Demokratska liga Kosova, ili LDK, dobila je 58% glasova na prethodnim iborima, ali samo 46% na ovim izborima.\nNasuprot tome, dve politicke partije izmrestene iz gerilske OVK - Savez za buducnost i Demokratska stranka Kosova - i dve nove ekstremne nacionalisticke stranke - Narodni pokret Kosova i Narodni pokret za oslobodjenje Kosova - uspele su da dobiju 36% glasova na ovim izborima, u poredjenju sa 35% na izborima prosle godine. Toje skroman porast od jedan posto.\nAli ova cifra je zapravo cetiri puta veca ako se napravi korekcija zbog cinjenice da su Srbi bojkotovali proslogodisnje izbore. Gledajuci iskljucivo albansku shemu glasanja na ovim i proslogodisnjim izborima, tvrdolinijskim strankama je zapravo porasla popularnost medju albanskim glasacima za cetiri posto, dok je popularnost LDK opala za osam poena.\nOsim toga, posto LDK nije dobila veliku vecinu glasova na skorasnjim izborima, ona ce morati da formira koalicionu vladu sa politickim ograncima OVK, sa Savezom za buducnost ili sa Demokratskom strankom Kosova. Ali Savez za buducnost kaze da ce se prikljuciti koaliciji samo ako se ukljuci i Demokratska stranka Kosova. Isto tako, Demokratska stranika Kosova kaze da je spremna da se prikljuci koaliciji sa LDK samo ako ona ukljuci i Savez za buducnost.\nU medjuvremenu, ekstremisticki Narodni pokret Kosova i Narodni pokret za oslobodjenje Kosova, koji otvoreno vode kampanju da Kosovo postane deo zemlje Albanije, dobili si po poslanicki mandat u novostvorenoj pokrajinskoj skupstini. Vredi primetiti da su predsednik i potpredsednik Narodnog pokreta Kosova, Emrus Dzemajili i Gafur Elsani, i predsednik Narodnog pokreta za oslobodjenje Kosova, Sabit Gasi, izdvojeni proslog juna u ostroj Izvrsnoj naredbi koju je izdao predsednik Dzordz V. Bus. Ovoj trojici je zabranjen ulaz u SAD, a americkim gradjanima je zabranjeno da obavljaju finansijske ili poslovne transakcije sa njima zbog njihove uloge u podsticanju oruzane pobune u Makedoniji, juznom kosovskom susedu. Prema recima Busove naredbe, delatnost ove trojice "ugrozava americke i medjunarodne napore za promovisanje regionalnog mira i stabilnosti i predstavlja potencijalnu opasnost za americke vojne snage i druge Amerikance koji pomazu mirovne napore".\nOno sto je jos primetno vezano za izbore je da su mnogi ljudi koji su glasali prosle godine ovog puta odlucili da ne ucestvuju na izborima. Zaista, broj Albanaca koji su izasli na izbore je pao sa priblizno 80% na proslogodisnjim izborima na 65% na ovim.\nPrema jednom izvestaju posle izbora koji je izdala grupa British Helsinki Human Rights, sve vece okretanje Albanaca ka apatiji s jedne strane, i tvrdolinijskim strankama s druge strane, je odgovor na istu pozadinsku realnost: Izbori na Kosovu su privid, i vise imaju veze sa stranim birokratama koji ovekovecuju svoju ulogu, nego sa demokartskim pravima naroda koji zive tamo. Zaista, novi `ustavni okvir' prema kojem su odrzani izbori je prvi moderni politicki ustav koji eksplicitno iskljucuje demokratiju. U stvari, predgovor navodi da ce "volja naroda" biti samo jedan od mnogih "relevantnih faktora" koje ce medjunardoni politicari, koji zapravo imaju konacnu rec o svim najvaznijim politickim odlukama na Kosovu, uzeti u obzir - ukljucujuci tu i odluke o finalnom politickom statusu Kosova.\nDok god strane biraokrate insistiraju na tome da je na njima da dodeljuju i odobravaju (ili ne) zakone, pravosudje i medjunarodni status, umesto na vecinskom stanovnistvu Kosova, to ce se frustriranijim i bespomocnijim osecati Albanci. Kako skorasnji izbori pokazuju, ovo je stetno i za politicku umerenost i za gradjansko drustvo: dve stvari koje bi strane birokrate trebalo da neguju da bi americke i NATO trupe mogle na kraju da odu.


Nastavak zabrane zapošljavanja u javnom sektoru bez saglasnosti Vlade\nSARAJEVO Druga vanredna sjednica\nSARAJEVO Nastavak zabrane zapošljavanja u javnom sektoru bez saglasnosti Vlade\nU svrhu praćenja, uvida i kontrole zapošljavanja u javnom sektoru, Vlada Kantona Sarajevo je na svojoj drugoj vanrednoj sjednici donijela zaključak kojim se nastavlja moratorij na novo upošljavanje na neodređeno vrijeme u svim kantonalnim organima uprave, upravama i upravnim organizacijama i upravama koje se nalaze u sastavu ministarstava, javnim ustanovama, javnim fondovima, kantonalnim javnim komunalnim preduzećima, javnim preduzećima i rukovodiocima drugih budžetskih i vanbudžetkih korisnika, bez prethodne saglasnosti Vlade Kantona Sarajevo u periodu od 01. januara do 31. decembra 2019. godine.\nResorni ministri, prema istom zaključku, mogu davati saglasnosti na popunu radnih mjesta u organizacijama, institucijama i pravnim licima u kojima vrše ovlaštenja nadzora nad zakonitošću rada i poslovanja, a na osnovu kojih će se zaključiti ugovori o djelu, ugovori o povremenim i privremenim poslovima i ugovori na određeno vrijeme, a najduže do godine, te će o tome mjesečno obavještavati Vladu Kantona.\nU skladu sa Zakonom o radu, gore spomenute kantonalne organizacije i institucije dužne su da procedure prijema zaposlenika na određeno ili neodređeno vrijeme vrše putem javnog konkursa.\nTakođer, Vlada Kantona Sarajevo neće davati saglasnosti na prijem uposlenika u radni odnos sve dok je na snazi zaključak Skupštine Kantona Sarajevo o obustavi zapošljavanja u javnom sektoru od 12. oktobra prošle godine.\nVlada je zadužila rukovodioce svih budžetskih i vanbudžetskih korisnika da odmah poduzmu sve aktivnosti radi penzionisanja svih uposlenika koji ispunjavaju jedan od uvjeta za odlazak u penziju te da o tome obavijeste Vladu.\nZabrana zapošljavanja bez odobrenja Vlade\n03.01.2019 u 12:53\nKanton Sarajevo dobio novu Vladu: SDA i zvanično u opoziciji\n26.12.2018 u 18:44\nVlada KS Sjednica Vlade KS Moratorij na zapošljavanje


Noć muzike sutra na Tašu\nRegionalna dečja filharmonija sutra će održati veliki koncert na stadionu Tašmajdan, u okviru manifestacije Noć muzike.\nPo ugledu na svetske metropole, kao što su Pariz, London, Njujork, Beč, a u želji da se obogati beogradska letnja scena i izađe iz okvira lake i jeftine zabave, Regionalna dečja filharmonija sviraće kompozicije iz brojnih filmskih hitova i numeru iznenađenja.\nMladi muzičari su deca od 7 do 14 godina, a dolaze iz Beograda, Ljubljane, Zagreba, Sarajeva i Skoplja.\nMladim filharmoničarima dirigovaće maestro Bojan Sudić, vodeće dirigentsko ime u srpskoj muzici.\nRegionalnu dečju filharmoniju osnovala je fondacija “Deca deci” u cilju razvoja muzičkog znanja dece iz regiona, čime se doprinosi kulturnoj razmeni među najmlađima.\nOva muzički obrazovana deca svoj prvi nastup kao filharmonijski orkestar imali su 2015. godine u Beogradu, u Kolarčevoj zadužbini na tradicionalnom Novogodišnjem gala koncertu.\nKoncert je zakazan za 20:30 časova.\nVeliki koncert grupe „Partibrejkers“ na Tašu


Svakog dana po jedna prijava za rad na crno - Novi Sad\nSvakog dana po jedna prijava za rad na crno\n17:10:00 18.10.2018, Komentara: 1\nNovi Sad - Oko 250 radnika i anonimnih građana prijavilo je novosadskoj inspekciji rada da rade na crno ili imaju saznanja da određeni poslodavac ne prijavljuje svoje zaposlene. Ova cifra odnosi se na period od godinu dana, što znači da skoro svakog dana stigne nova prijava rada na crno na teritoriji koju pokriva inspekcija rada u Novom Sadu, a to je Južnobački okrug.\nKako za 021 navode u Ministarstvu za rad, u proteklih godinu dana novosadski inspektori rada su na faktičkom radu (dakle, bez odgovarajućeg ugovora o radnom angažovanju ili prijave na obavezno socijalno osiguranje) zatekli ukupno 1.427 radnika. Kao i proteklih godina, jedna poseta inspekcije dovoljna je da poslodavac počne da prijavljuje radnike, te je od navedenog broja ukupno 1.391 radnik dobio ugovor i počeo da dobija uplate doprinosa.\n- Ukoliko se kod poslodavca zatekne lice koje radi bez zaključenog ugovora o radu ili drugog ugovora u skladu sa Zakonom o radu, inspektor rada inicira pokretanje prekršajnog postupka protiv pravnog i odgovornog lica, odnosno protiv preduzetnika, pred prekršajnim sudom, a poslodavcu nalaže da otkloni utvrđeno kršenje propisa. Zaprećena kazna za poslodavca koji sa angažovanim licem nije zaključio ugovor o radu ili drugi ugovor u skladu sa Zakonom o radu je od 800.000 do 2.000.000 dinara za pravno lice i 50.000 do 150.000 dinara za odgovorno lice, odnosno 300.000 do 500.000 dinara za preduzetnika - navode u Ministarstvu.\nNakon posete inspekcije, svega oko tri odsto poslodavaca ne potpiše ugovor s radnicima. Osim onih poslodavaca koji ne žele da prijave radnike i radije bi da se protiv njih podnese prekršajna prijava, postoje i poslodavci koji, kažu u inspekciji, ne mogu da izvrše meru inspektora.\n- Na primer, zatečeno radno angažovano lice ne može da se prijavi na obavezno socijalno osiguranje zbog toga što je kod drugog poslodavca već u radnom odnosu, radnik ne može da stupi u radni odnos kod poslodavca jer nema potrebnu dokumentaciju i slično. Takođe, ponekad, razlog za nepostupanje poslodavca po nalogu inspektora rada je i taj što zaposleni iz ličnih razloga ne želi da nastavi da radi, jer ima smetnje za dalji rad – dodaju.\nKo prijavi inspekciji da radi na crno, moze odmah da se oprosti od nastavka rada u toj firmi... Iliti VASIM LEPIM RECIMA receno "Takođe, ponekad, razlog za nepostupanje poslodavca po nalogu inspektora rada je i taj što zaposleni iz ličnih razloga ne želi da nastavi da radi, jer ima smetnje za dalji rad"... Znam bar 5oro koji rade 10 i vise godina na crno, sekretarica potpisuje njihove ugovore u njihovo ime i direktora bas boli uvo... Nit su radnici osigurani, nit dobijaju plate... Sve to treba tuziti i cao, kakva prijava, odmah kod advokata... I ako ti nakon toga da otkaz, opet postupak da se pokrene...


Izvoz skočio 28 posto za sedam meseci, uvoz za 22%\nTanjug 31. avgusta 2021. 13:21\nBEOGRAD – Ukupna spoljnotrgovinska robna razmena Srbije u periodu januar-jul 2021. godine porasla je za 24,7 posto međugodišnje, na 27,47 milijardi evra, pri čemu je izvoz skočio za 28 procenata, a uvoz za 22,3 odsto.\nPokrivenost uvoza izvozom je 76,7 procenata i veća je nego u uporenom lanjskom periodu kada je iznosila 73,3 posto.\nIzraženo u dolarima, spoljnotrgovinska robna razmena za sedam meseci je iznosila 33 milijarde, što je porast od 35,4 posto na godišnjem nivou. Izvoz je porastao za 38,9 posto na 14,33 milijarde dolara, a uvoz je povećan za 32,8 procenata na 18,68 milijardi.\nNajveće učešće u izvozu Srbije imao je Region Vojvodine (35,9%), a u uvozu Beogradski region (45,5%).\nPrema podacima RZS-a, izvoz robe je u julu zabeležio rast od 24,8 posto na 1,85 milijardi evra u odnosu na isti mesec 2020, dok je uvoz porastao za 24,2 procenta na 2,47 milijardi.


U usluzi Outlook.com možete da koristite traku za pretraživanje na vrhu stranice da biste pretražili e-poruke ili kontakte.\nNe možete da pronađete e-poruku\nUkoliko ne možete da pronađete e-poruku, u polju Pretraga otkucajte šta želite da pretražite (kontakt, temu ili deo poruke) i pritisnite taster Enter.\nAko znate da vam je poslata e-pošta, ali je niste primili, pročitajte Reši probleme sa sinhronizacijom Outlook.com e-pošte.\nSuzite obim pretrage u pošti\nTakođe možete da koristite u polju Pretraga kontakata, direktorijuma, i grupe za osobe u potrazi za kontaktima.\nOtkucajte ime osobe, grupe ili resursa koje želite da tražite u polju Pretraga kontakata, direktorijuma, i grupe .\nAko na kontakt koji želite ne pojavi na listi predlozi, pritisnite taster Enter da biste videli rezultate punu pretragu.\nSuzite obim pretrage tako što ćete izabrati Filter na vrhu liste rezultata.\nKada završite sa radom pomoću pretrage, izaberite strelicu "nazad" u polju za pretragu ili izaberite bilo koje fascikle u oknu za navigaciju sa leve strane da biste izašli iz pretrage.\nKoristite napredne pretrage upita (AQS) da suzite rezultate pretrage. U polju za pretragu otkucajte aqs Ključna reč iz tabele ispod, iza kojeg sledi dvotačka i šta želite da pretražite. Na primer, da biste pronašli poruke sa temom koja sadrži „izveštaj”, unesite Tema:izveštaj u polje za pretragu u Outlook.com beta.


Hodžson kritikovao Maskerana – Nadlanu.com\nHodžson kritikovao Maskerana\nBEOGRAD, 27. avgusta 2010. (Beta) – Trener Liverpula Roj Hodžson rekao je danas da ne može da opravda sebični postupak dosadašnjeg fudbalera engleske ekipe Havijera Maskerana, koji je odbijao da igra za svoj tim pošto je želeo da pređe u Barselonu.\nMaskerano je u nekoliko navrata izjavio da želi da napusti Enfild, a odbio je da igra prvenstvenu utakmicu protiv Mančester sitija u ponedeljak, kada je Liverpul izgubio sa 0:3. Uprave Liverpula i Barselone su danas postigle dogovor i argentinski fudbaler će karijeru nastaviti u katalonskom klubu, sa kojim je potpisao četvorogodišnji ugovor.\n“Nije mi lako da branim njegove postupke, pošto su profesionalci plaćeni da igraju i kada se od njih to traži – onda igraju. Tokom karijere sam se susretao sa sličnim problemima, takve stvari se dešavaju i moramo sa tim da živimo”, rekao je Hodžson, preneli su britanski mediji.\n“Ne mislim da takvi igrači žele da podrivaju autoritet trenera ili kluba. Ipak, takvi postupci su sebični, pošto igrači žele da ostvare svoje želje i očekuju da se ljudi u klubu samo poklone i prihvate njihove odluke”, dodao je on.


Predstavnici UNODC-a donirali zaštitnu opremu Zajedničkom timu za kontrolu kontejnerskih roba\nPredstavnici Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC) Programski ured u BiH, 15. oktobra 2020. godine na Međunarodnom aerodromu Sarajevo, uručili su vrijednu donaciju opreme Zajedničkom timu za kontrolu kontejnerskih roba, kojeg čine pripadnici Granične policije BiH i Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nRiječ je o donaciji zaštitne opreme i informatičke opreme, donirane Graničnoj policiji i Upravi za indirektno oporezivanje. Ova donacija nastavak je podrške UNODC ‒ WCO (Svjetska carinska organizacija) Programa kontrole kontejnera u BiH kako bi se pomoglo domaćim institucijama u uspostavljanju održivog međuagencijskog zajedničkog tima koji radi na smanjenju rizika zloupotrebe kontejnera u svrhu ilegalne trgovine opojnim drogama, sprječavanju organiziranog kriminala i drugih oblika ilegalnih aktivnosti. Također, cilj Programa je izgradnja kapaciteta za unaprjeđenje sigurnosti legalne ekonomije, standarda unaprjeđenja saradnje s privatnim sektorom i kontrole na državnim granicama.\nUkupna donacija Graničnoj policiji Bosne i Hercegovine i Upravi za indirektno oporezivanje u smislu podrške za novouspostavljene zajedničke timove na GP/CR Gradiška i GP/CI Međunarodni aerodrome Sarajevo u 2020. godini iznosi 55.625,00 KM. Donaciju UNDOC-a, u ime Zajedničkog tima za kontrolu kontejnerskih roba, primio je lokalni koordinator za Aerodrom Sarajevo Dinko Tvrtković.\nZajednički tim za kontrolu kontejnerskih roba


Telefonija | Javne Nabavke DZ Inđija\nNa osnovu odluke direktora ustanove, pokrenuta je nabavka koja se sprovodi u postupku JNMV 5/2020. Dokumentacija vezana za javnu nabavku nalazi se na linkovima ispod: PozivZaPodnosenjePonude KD mobilna tel 2020 Odluka o izmeni i dopuni kd 14,04 KD mobilna tel 2020-izmenjena odluka o dodeli ugovora ObavestenjeOZaključenomUgovoru\nUsluge prenosa podataka i interneta\nNa osnovu odluke direktora ustanove, pokrenuta je nabavka koja se sprovodi u postupku JNMV 3/2020. Dokumentacija vezana za javnu nabavku nalazi se na linkovima ispod: PozivZaPodnosenjePonude KD -internet 2020 dodatno pojasnjenje odluka o dodeli ugovora ObavestenjeOZaključenomUgovoru\nUsluge fiksne tefonije\nNa osnovu odluke direktora ustanove, pokrenuta je nabavka koja se sprovodi u postupku JNMV 20/2019. Dokumentacija vezana za javnu nabavku nalazi se na linkovima ispod: PozivZaPodnosenjePonude KD fiksna ispravka tehničke greske na strani 8 konkursne dokumenatacije KD fiksna odluka o dodeli ugovora ObavestenjeOZaključenomUgovoru\nUsluge prenosa podataka i interneta JNMV 4/2019\nNa osnovu odluke direktora ustanove, pokrenuta je nabavka koja se sprovodi u postupku JNMV broj 4/2019. Dokumentacija vezana za javnu nabavku nalazi se na linkovima ispod: PozivZaPodnosenjePonude KD -Интернет odluka o dodeli ugovora ObavestenjeOZaključenomUgovoru\nNa osnovu odluke direktora ustanove, pokrenuta je nabavka koja se sprovodi u postupku JNMV broj 3/2019. Dokumentacija vezana za javnu nabavku nalazi se na linkovima ispod: PozivZaPodnosenjePonude KD mobilna tel 2019 odluka o dodeli ugovora ObavestenjeOZaključenomUgovoru\nUsluga fiksne telefonije JNMV 17/2018\nNa osnovu odluke direktora ustanove, pokrenuta je nabavka koja se sprovodi u postupku JNMV broj 17/2018. Dokumentacija vezana za javnu nabavku nalazi se na linkovima ispod: PozivZaPodnosenjePonude KD fiksna dodatna pojasnjenja Odluka o izmeni i dopuni kd Obavestenje o produzenju roka za podnosenje ponuda odluka o dodeli ugovora ObavestenjeOZaključenomUgovoru\nNa osnovu odluke direktora ustanove, pokrenuta je nabavka koja se sprovodi u postupku JNMV. Dokumentacija vezana za javnu nabavku nalazi se na linkovima ispod: PozivZaPodnosenjePonude KD mobilna tel 2018-konačno odluka o dodeli ugovora ObavestenjeOZaključenomUgovoru


Luka Beogad negira vezu sa Tehnohemijom – Nadlanu.com\nLuka Beogad negira vezu sa Tehnohemijom\nBEOGRAD, 22. septembra 2010. (Beta) – Luka "Beograd" saopštila je u sredu da nije povezana sa raskidom ugovora o privatizaciji preduzeća Tehnohemija.\nBEOGRAD, 22. septembra 2010. (Beta) – Luka „Beograd“ saopštila je u sredu da nije povezana sa raskidom ugovora o privatizaciji preduzeća Tehnohemija.\nSavet Vlade Srbije za borbu protiv korupcije posredno je povezao raskid ugovora o privatizaciji Tehnohemije sa time što preduzeće poseduje zemljište u blizini Luke „Beograd“, gde se planira izgradnja luksuznog naselja.\nLuka „Beograd“ je navela je da Savet za borbu protiv korupcije nema dovoljno stručnog znanja da oceni da posledice raskida ugovora o privatizaciji ni na koji način ne omogućavaju toj kompaniji da raspolaže zemljištem Tehnohemije.\nSavet za borbu protiv korupcije zatražio je u sredu da se preispita odluka Agencije z privatizaciju o raskidu ugovora o prodaji beogradskog preduzeća Tehnohemija jer je kupac ispunio sve ugovorene obaveze.


U Bečeju je bez posla u novu godinu zakoračilo 4.733 osobe - 2.249 žena. Prema podacima NSZ, najveće učešće u registrovanoj nezaposlenosti imaju osobe koje na posao čekaju od jedne do dve godine - 30,19 posto ili 1.429 lica, od toga je 698 žena (48,84 posto) - dok zaposlenje prvi put traži 2.324 osobe.\nPrema godinama starosti najviše nezaposlenih je u kategoriji preko 50 godina starosti (24,21 posto), zatim od 41 do 50 godina (23 posto), u približno istom procentu (22,94 posto) su zastupljene osobe starosti od 31 do 40 godina. Kategorija lica od 19 do 25 godina u ukupno registrovanoj nezaposlenosti učestvuje sa 16,12 posto, a najmanja nezaposlenost je u populaciji između 26 i 30 godina, 11,30 posto.\nŠto se tiče kvalifikacija i stručne spreme, najveći broj nezaposlenih, njih 2.010, završio je samo osnovnu školu, 1.155 ljudi ima trogodišnju i 851 četvorogodišnju srednju školu. Posao traži i 435 lica sa osnovnom školom i nekom vrstom kvalifikacije (radno iskustvo ili završen kurs). Na evidenciji NSZ se nalazi 115 osoba sa višom stručnom spremom i 88 fakultetski obrazovanih građana. Najmanje nezaposlenih je među visokoobrazovanima: samo dve osobe sa magistraturom i jedna sa zvanjem doktora traže zaposlenje.\nDo kraja decembra 2009. godine na evidenciju NSZ u Bečeju prijavljeno je 216 novih, a sa evidencije službe izbrisano je 46 osoba. Upravo zbog ovih činjenica u ovoj službi kažu da podaci nisu stopostotno precizni. Takođe, upozoravaju sve nezaposlene koji su ostvarili pravo da budu na evidenciji NSZ, a time i mogućnost za ostvarivanje i drugih prava (zdravstveno osiguranje, novčana pomoć, aktivno traženja posla) da treba da se jave NSZ-u na dan kada je to određeno ili dan ranije kako ne bi, zbog kašnjenja, bili izbrisani sa evidencije, jer to podrazumeva i šestomesečnu zabranu ponovnog prijavljivanja.\nAndor Kormanjoš, savetnik u NSZ-u pri zapošljavanju, je rekao da su programi samozapošljavanja, koje je ova služba sprovodila, završeni početkom novembra i da se nada da će takvih programa biti i 2010. godine. Prema njegovim rečima, sada se privodi kraju dokvalifikacija, odnosno obuka za elektrozavarivače za potrebe firme iz Bačke Palanke, u koju je uključeno deset polaznika. „Da li će svi polaznici dobiti i posao, to ne zavisi od nas nego od poslodavca i njegovih potreba, ali u svakom slučaju, na ovaj način su kandidati stekli nova znanja, a to će im omogućiti da lakše dođu do zaposlenja“, rekao je Kormanjoš.\nPočetkom januara ministar ekonomije Mlađan Dinkić je najavio da će država finansirati zapošljavanje 16.000 pripravnika, a konkurs bi trebao da bude objavljen početkom februara. Na pitanje da li će ispostava NSZ-a u Bečeju biti uključena u ovaj program, Kormanjoš je odgovorio da očekuje da i bečejska ispostava bude uključena u ovaj program. „To će verovatno biti javni poziv, nakon čega će NSZ uraditi svoj deo posla i nadam se da će bar jedan broj pripravnika i u Bečeju dobiti posao“.\nOn je naveo da još uvek postoji program namenjen poslodavcima, koji im obezbeđuje olakšice putem subvencija ukoliko sa evidencije NSZ zaposle osobe mlađe od 30 godina starosti ili one koje imaju više od 45 i 50 godina.\nMeđutim, s obzirom na stanje u bečejskoj privredi i predviđanja da će se posledice ekonomske krize u većoj meri osetiti tokom ove godine, kao i na broj, strukturu i starosnu dob nezaposlenih u Bečeju, ne nazire se ohrabrujuće rešenje što se tiče pronalaska novih radnih mesta.\nVećina koja je ostala bez posla kao tehnološki višak nakon neuspele privatizacije Fadipa, „8. oktobra“ i drugih preduzeća se već nalazi na evidenciji NSZ, a očekuje se i povećanje broja nezaposlenih imajući u vidu da se još ne zna šta će biti sa zaposlenima u PIK-u, da li će biti otpuštanja, zatim da li će se sprovesti reorganizacija i smanjenje broja zaposlenih u školstvu i zdravstvu.\nViše iz ove kategorije « Koliko plaćamo za osnovne namirnice? - Različite cene istih proizvoda\tPotpisivanje ugovora u Petrovom Selu: Vodokanal preuzima vodosnabdevanje »


Vesić uručio zastavu Beograda trubačima iz Guče - EMBARGO 011\nPredstavnici Guče su uz svirku i ples prošetali od Beogradske tvrđave, preko Knez Mihailove ulice do platoa ispred Skupštine grada, gde im je zamenik gradonačelnika Goran Vesić svečano uručio zastavu grada Beograda.\nVesić je rekao da je Sabor u Guči, koji će biti održan od 13. do 15. avgusta, postao „jedan od najvećih srpskih brendova“, i naglasio da im zastavu Beograda predaje da je sa ponosom čuvaju.\n„Ove godine smo prvi put napravili jednu novu tradiciju. Svake godine ćete pred Guču dolaziti ovde, da vam uručimo svečano zastavu grada Beograda, za koju se nadam da ćete je ponosno razviti u Guči“, rekao je Vesić.\nPredsednik opštine Lučani i direktor festivala u Guči Milivoje Dolović zahvalio je na „veličanstvenom dočeku“ u glavnom gradu, na završnoj promociji Sabora.\nPodsetivši da je Sabor osmišljen 1961. godine kao smotra izvornog narodnog stvaralaštva, Dolović je istakao da je sa 60 godina trajanja to „manfestacija sa najdužom istorijom u našoj zemlji“.\nDolović je dodao da se nada da će Dragačevski sabor trubača u Guči nastaviti da se razvija i da će ga Vlada Srbije i Ministarstvo kulture ubuduće prepoznati kao „manifestaciju od izuzetnog značaja za kulturnu baštinu naše zemlje“.\nVesić i Dolović potom su se zadržali kako bi okruženi trubačima uživali u mini koncertu ispred Starog dvora, gde su ođekivale „Sa Ovčara i Kablara“, tema iz serije „Otpisani“ i druge pesme.


Ministarstvo privrede raspisalo je Javni poziv za dodelu bespovratnih sredstava u okviru Programa podrške malim preduzećima za nabavku opreme 26. aprila 2017. godine. Program sprovodi Ministarstvo privrede u saradnji sa Razvojnom agencijom Srbije i odbranim poslovnim bankama i lizing kompanijom.\nProgram je namenjen jačanju konkurentnosti i unapređenju poslovanja privrednih subjekata kroz investicije u nabavku nove proizvodne opreme i/ili mašina, transportno-manipulativnih sredstava uključenih u proces proizvodnje i unutrašnjeg transporta i novih delova, specijalizovanih alata za mašine ili drugih kapitalnih dobara.\nPrivredni subjekti koji zadovolje uslove Programa i kojima se odobri kredit odnosno finansiranje mogu ostvariti pravo na sufinansiranje do 25% neto vrednosti nabavke proizvodne opreme. Privredni subjekat je u obavezi da obezbedi učešće u visini 5% neto vrednosti proizvodne opreme, a preostalih 70% neto vrednosti proizvodne opreme će se obezbediti iz kredita poslovnih banaka ili finansijskog lizinga lizing kompanije uključenih u sprovođenje ovog Programa.\nPravo da se prijave na konkurs za dodelu bespovratnih sredstava imaju pravna lica, registrovana u APR kao privredna društva ili zadruge, koja su razvrstana na mikro ili mala pravna lica u skladu sa Zakonom o računovodstvu („Službeni glasnik RS”, broj 62/13) prema finansijskim izveštajima za 2015. godinu, i preduzetnici registrovani u APR.\nJavni poziv je otvoren dok se sredstva ne utroše.\nUslove učešća u ovom Programu, način prijavljivanja, dokumentaciju i druge bitne informacije možete naći na sajtu Ministarstva privrede http://www.privreda.gov.rs ili na sajtu Razvojne agencije Srbije www.ras.gov.rs.


zoranamihajlovic – UDARNA VEST . rs\nPotpredsednica vlade i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, izjavila je da je to ministarstvo podnelo prijavu protiv bivšeg direktora EPS-a Milorada Grčića i poručila da i\neps, ministarkarudarstvaienergetike, zoranamihajlovicLeave a Comment on Podneta prijava protiv Grčića! Tomašević novi direktor EPS-a?!\nVladimir Đukanović, narodni poslanik i funkcioner SNS, prozvao je ministarku energetike i rudarstva Zoranu Mihajlović zbog požara koji je sinoć izbio u RB „Kolubara“. Đukanović je\nkolubara, ministarkarudarstvaienergetike, rudarskibasenkolubara, Vladimirdjukanovic, zoranamihajlovicLeave a Comment on ĐUKANOVIĆ UBEĐEN DA SU HAVARIJE U KOLUBARI NAMERNO IZAZVANE : TRAŽI ZORANINU OSTAVKU\nMinistarstvo energetike i rudarstva kojim upravlja Zorana Mihajlović odugovlačilo je izdavanje dozvole za upotrebu kopa E, zbog čega je i došlo do privremenog kolapsa energetskog sistema Srbije.\nenergetskisektor, kolaps, zoranamihajlovicLeave a Comment on SRBIJA BILA NA IVICI ENERGETSKOG KOLAPSA\n„Ne može da ti bude posao idem malo 15 dana na more, pa ću da lakiram nokte 15 godina i idem na botoks 14 dana“,\naleksandarvucic, ministri, Nebojsastefanovic, srbija, Vladasrbije, zoranamihajlovicLeave a Comment on PREDSEDNIK SRBIJE NE ODOBRAVA TO ŠTO SE POJEDINI MINISTRI I PREVIŠE SREĐUJU\nponedeljak, 2. avgusta, 2021 ponedeljak, 2. avgusta, 2021 2 min read UdarnaVest .rs


Mediji: Brisel razmišlja o sankcijama Makedoniji | Kriza u Makedoniji Vijesti | Al Jazeera\nMakedonski predsjednik i dalje odbija dodijeliti mandat za formiranje vlade lideru opozicionog SDSM-a (Arhiva)\nMakedonija četiri i po mjeseca od vanrednih parlamentarnih izbora još nema vladu, predsjednika Parlamenta, a gradonačelnicima i predsjednicima općina mandat je istekao jer redovne lokalne izbore nije imao ko raspisati, što bi moglo dovesti do sankcioniranja pojedinih političara, prije svega predsjednika Gjorga Ivanova i funkcionera VMRO-DPMNE-a.\nKonstitutivna sjednica Parlamenta u ponedjeljak ulazi u četvrtu sedmicu zasjedanja, a na njoj bi trebao biti izabran predsjednik i Komisija za izbor i imenovanja.\nMakedonski predsjednik Ivanov i dalje odbija dodijeliti mandat za formiranje vlade lideru opozicionog Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) Zoranu Zaevu, koji je parlamentarnu većinu osigurao uz podršku dviju albanskih partija: Demokratske unija za integracije i Bese.\nVišegodišnja politička kriza\nSkoplje su proteklih mjeseci pohodili evropski zvaničnici, među kojima evropski komesar za proširenje Johannes Hahn, predsjednik Evropskog vijeća Donald Tusk, a prošle sedmice i Carl Bildt, s namjerom da pomognu rješavanje aktuelne situacije i zahtijevajući istovremeno od Ivanova da preispita svoju odluku o davanju mandata Zaevu i poštivanju parlamentarne većine.\nBudući da nema ni nagovještaja da bi se u skorije vrijeme na makedonskoj političkoj sceni nešto moglo promijeniti, mediji pišu da Evropska unija razmišlja o uvođenju određenih sankcija, tako što će zabraniti putovanja i blokirati račune vodećim makedonskim političarima.\nNjemački Spiegel piše da je njemačka kancelarka Angela Merkel upozorila Gruevskog da prekine blokadu institucija.\nOvaj njemački dnevnik navodi da, iako o tome zvanično još nije razgovarano, Brisel je vjerovatno veoma blizu odluke o uvođenju sankcija Skoplju.\nZabrana putovanja i blokada računa\nMerkel je na kongresu Evropske narodne partije na Malti upozorila Gruevskog da prestane sa blokiranjem formiranja nove vlade, piše list i dodaje da su planirane dvije vrste sankcija protiv Makedonije ako se u međuvremenu nešto bitno ne promijeni.\nRiječ je o zabrani putovanja i blokadi računa pojedinih makedonskih političara, a razmislit će se, kako se navodi, i o obustavljanju sredstava iz pretpristupne pomoći, koju Makedonija prima u okviru priprema za članstvo u EU-u.\nTakav nagovještaj dao je prošle sedmice i američki State Department, koji je otvoreno zaprijetio sankcijama protiv makedonskih političara koji blokiraju demokratski proces u zemlji.\nWashington je poručio da će takve mjere biti usklađene s evropskim partnerima.\n“Mi ćemo raditi s našim evropskim partnerima da podstaknu makedonske političare da prekinu opstrukciju, uključujući i preuzimanje odgovornosti za svoje postupke”, saopćio je State Department.\nTa poruka bila je upućena direktno predsjedniku Ivanovu i VMRO-DPMNE-u.\n“Političari koji pokušavaju blokirati formiranje vlade devalviraju vladavinu prava, ugrožavaju demokratski proces i stabilnost u Makedoniji i regionu”, također je navedeno u saopćenju State Departmenta.\nČetiri mjeseca nakon izbora u Makedoniji još nije formirana Vlada. Dok Brisel i Washington pozivaju na brzu deblokadu postizbornog procesa i formiranje vlasti od strane Socijaldemokrata koji imaju podršku parlamentarne većine, službena Moskva poručuje da zemlja prolazi kroz političku krizu uzrokovanu vanjskim utjecajem.


MILKOVIĆ: Pobuna izazvana zbog ličnih interesa Albanaca HASANI: I dalje smo taoci - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA MILKOVIĆ: Pobuna izazvana zbog ličnih interesa Albanaca HASANI: I dalje smo taoci\nMILKOVIĆ: Pobuna izazvana zbog ličnih interesa Albanaca HASANI: I dalje smo taoci\nMi smo danas taoci loših odnosa Beograda i Prištine – tvrdi narodni poslanik PDD. Za 15 godina na vlasti Albanci nisu uradili ništa – odgovara Milković\n16 godina kasnije: OVPMB\nBUJANOVAC, 21. novembar 2016. – Pobuna Albanaca 2000. godine bila je opravdana, ali danas, 16 godina kasnije, problemi koji su doveli do pobune Albanaca nisu dovoljno rešeni – kaže Fatmir Hasani, jedini albanski poslanik u republičkom parlamentu.\nSasvim suprotan stav ima Miodrag Milković, sada predsednik odbora Samostalne seljačke stranke, koji je i tada bio aktivan u politici, kada kaže da su oružane sukobe inicirali pojedinci sa albanske strane iz ličnih interesa.\n–Do pobune je došlo neposredno nakon navodno demokratskih promena u Srbiji, a da je ona bila neopravdana vidi se i sada kad pripadnici svih etničkih zajednica beže iz Bujanovca jer ovde nemaju ni posao ni perspektivu – kaže Milković.\nNa današnji dan pre 16 godina, ubistvom trojice policajaca kod sela Dobrosin, došlo je do oružane pobune Albanaca na jugu Srbije okupljenih u Oslobodilačku vojsku Preševa, Medveđe i Bujanovca (OVPMB). Sukob je zvanično okončan početkom juna 2001 uz posredovanje NATO i međunarodne zajednice.\nHasani, koji je funkcioner Partije za demokratsko delovanje (PDD), smatra da se Albanci i danas suočavaju sa sličnim problemima u raznim segmentima života:\nNismo dobili ono što smo tražili: Hasani\n–Nismo dobili ono što smo tražili. Nema nas u državnim medijima i naša prava nisu na nivou onih koja uživaju druge manjine Evo, prošla su tri meseca od kad smo razgovarali sa premijerom Vučićem i dogovorili se da budemo deo vlade, ali nas više nije pozvao – kaže Hasani i dodaje da su i građani razočarani stanjem 16 godina nakon sukoba.\nPrema njegovim rečima, Albanci u Srbiji su taoci loših i nerešenih odnosa Beograda i Prištine:\n–Nas pritiskaju i Tirana, i Priština i Beograd, ali niko ne brine o nama – tvrdi Hasani.\nNa drugoj strani, Milković kaže da albanski političari samo ponavljaju „večitu priču o nekakvoj ugroženosti“:\n–Oni su od 2002. neprekidno na vlasti sa srpskim strankama kao dekorom, a za to vreme nisu uradili ništa osim otvaranja nekoliko stotina radnih mesta u budžetskom sektoru za svoje partijske drugove i rođake. Ali je zato bilo asfaltiranja i kopanja od čega najviše koristi imaju neke privatne firme – kaže Milković.\nVečita priča o nekakvoj ugroženosti: Milković\nPrema njegovom mišljenju, od pobune su korist su imali samo njeni inicijatori, a politička elita nije posle toga uspela da uradi ništa za razvoj:\n–Ponavljaju priču o ugroženosti a kroz lokalnu samoupravu je iz državnog budžeta za ovih 15 godina ušlo 70 miliona evra. Međutim, od tog novca nisu otvorili ni jedno mesto u realnom sektoru i nisu učinili ništa da privuku makar jednog investitora, na primer davanjem besplatnog zemljišta i dozvola – tvrdi Milković.\nPrevious PostIsufi, bokser iz Trnovca, oborio Poljaka u Hanoveru Next PostArifi: Gubitak privilegija razlog odlaska iz stranke\nOne thought on “MILKOVIĆ: Pobuna izazvana zbog ličnih interesa Albanaca HASANI: I dalje smo taoci”\nMisko 22. novembra 2016. at 11:26\nMore vi sto znate treba vi ukinuti one 2000 amnestije pa da vidite vasa prava. Kao i uvek u ovoj prici se ne spominju Srbi,samo Albanci i oni samo lose zive a vladaju 16 godina. Srbi kao da ne postoje.


Dević nakon pritvora: Privatizacija prešla na teren politike | Autonomija\nInvestitor u Auto-transportno preduzeće (ATP) Vojvodina Ilija Dević izjavio je danas da je privatizacija tog preduzeća koju je hteo da uradi i u kojoj je kao investitor višestruko oštećen zbog nečinjenja Grada Novog Sada, sada prešla „sa terena prava, na teren političkog vrha u Srbiji“.\nKako je Dević naveo u pisanoj izjavi, osnovni razlog za odluku suda o njegovom pritvoru su visoki odštetni zahtevi koje ima zbog toga što Grad Novi Sad nije ispunio svoj deo ugovora o privatizaciji, nakon čega je preduzeće u kom je sam bio većinski vlasnik ATP Vojvodina otišlo u stečaj.\nDević je pre tri nedelje i posle 12 dana dana štrajka glađu pušten iz pritvora, gde je dospeo jer zbog bolesti nije prisustvovao jednom od sudskih ročišta.\n„Radi se o više desetina miliona evra, što je dovoljno da se predmet o kome se već dosta zna, premesti iz sfere prava u politički vrh. Sada o njemu odlučuje vlast, a ne sudije koje su toj vlasti samo produžena ruka“, naveo je Dević.\nDević je naveo da je „u sudskim i advokatskim krugovima poznato da krivično odeljenje Višeg suda čine sudije nedavno prebačene iz parnica Osnovnih sudova“.\nOn je naveo i da je reagovanje javnosti, struke, čak i EU, kao i njegov štrajk glađu, naterao sud ili vlast da potraže izlaz iz te situacije, pa mu je tek naknadno određeno jemstvo, koje je prihvatila njegova porodica, jer je bila zabrinuta za njegov život.\n„Kapital sam sticao više od 40 godina u staroj Jugoslaviji. U toj velikoj državi, gde su se znala pravila igre, bio sam među pet najjačih preduzetnika u maloj privredi, kasnije sam imao malo, srednje pa veliko preduzeće. Nisam novac doneo sa poreskih rajskih ostrva, nisam ga sticao privilegijama niti političkim poznanstvima, a nikada nisam ni u žargonu bio izjednačen sa tajkunima ili ratnim profiterima“, podsetio je Dević.\nOn je dodao da je i pored toga doživeo da mu „kapital otima država čiji je budžet decenijama punio, u kojoj je zaposlio više od 500 ljudi i gde je razvijao poslovni plan za novih 1.200 radnih mesta“.\n„Da bi se zaštitili političari koji su prouzrokovali štetu i pokušali da preko Credit Agricole bank Srbija otetu imovinu poklone svojim političkim prijateljima, organizuje se čitava hajka koja obuhvata i montirane sudske postupke. U njih su uključeni veštaci sa sumnjivim diplomama, tužioci postavljeni sa tačno određenim nalogom dobijenim direktno iz kabineta Nikole Selakovića, a hapšenje i navodne dokaze obezbeđuje policija kojom rukovodi ministar Nebojša Stefanović o čijem regularnom obrazovanju ovih dana bruje mediji“, naveo je Dević.\nOn je zahvalio medijima, domaćoj i stranoj javnosti, za podršku koja mu pomaže da „prebrodi teške trenutke u borbi koja traje punih 12 godina“.\nZaključio je ugovor sa tadašnjom gradonačelnicom Novog Sada a današnjom predsedncom Skupštine SrbijeMajom Gojković o izgradnji nove Međumesne autobuske stanice i, iako je taj objekat završen, Grad nikada nije preusmerio saobraćaj na novu lokaciju.


Šta posle UN samita o klimi?\nMenadžer portfolija za klimatske promene\nFotografija: UN | Loey Felip\nKlimatske promene ne menjaju samo vremenske uslove kojima živimo, one utiču na celokupan živi svet na zemlji, ugrožavajući opstanak mnogih vrsta, među kojima bi mogla da se nađe i ljudska ukoliko ne promenimo naš način života, a pre svega odnos prema proizvodnji i potrošnji energije. Istraživanja koja su prethodila ovogodišnjem Samitu UN o klimi pokazuju da ovu opasnost globalno još uvek ne shvatamo dovoljno ozbiljno. Odnosno, ne preduzimamo sve što bismo mogli kako bismo rast temperature održali na ispod prosečnih 2°C u odnosu na pre-industrijsko doba. Kakve je promene doneo Samitu UN o klimi pročitajte u intervjuu sa Miroslavom Tadićem, menadžerom portfolija za klimatske promene u UNDP-u.\nGeneralni sekretar UN pozvao je lidere zemalja da na Samit dođu s konkretnim planovima za smanjenje emisije gasova s efektom staklene bašte. Da li su pojedinačne zemlje spremne da učine dovoljno?\nAnalize prikazane u Izveštaju koji je prošle godine objavio UN Environment pokazale su se da nivo smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte (GHG) na koji su se države obavezale u svojim inicijalnim nacionalno određenim doprinosima nisu dovoljna da održe porast prosečne globalne temperature ispod 2°C do kraja veka, kako je predviđeno Sporazumom o Klimi iz Pariza. Tehnički, još uvek je moguće dostići ovaj cilj, ali samo ako države dodatno povećaju svoje ambicije za smanjenje emisija GHG. Samit Ujedinjenih nacija o klimi, održan u septembru u Njujorku imao je za cilj da se države, ali i drugi akteri, posebno privatni sektor, podstaknu da pređu sa reči na konkretna dela u borbi protiv klimatskih promena. Rezultat je da je 65 država iznelo konkretne planove i mere za smanjenje emisija GHG do 2050. godine, dok je oko 70 država predstavilo svojenamere da poveća ambicije do 2030. godine. Nemačka na primer, planira da pređe na čistu energiju do 2030. godine, i u to je spremna da uloži 60 milijardi evra. Zanimljivo je da zemlje iz okruženja, Mađarska i Grčka, planiraju da do 2030. godine u potpunosti izbace ugalj iz proizvodnje električne energije. Francuska neće potpisivati trgovinske sporazume sa državama koje se protive odredbama Sporazuma o klimi iz Pariza, dok je Rusija najavila ratifikaciju Sporazuma.\nBorba s klimatskim promenama zahteva i učešće privatnog sektora, šta možemo da očekujemo od velikih kompanija na osnovu nastupa na Samitu?\nNa samitu je usvojen i niz inicijativa koje su zajedno predlagale države i poslovni sektor. Oko 100 lidera iz poslovne zajednice predložilo je konkretne mere i aktivnosti, što je do sada nezabeležen slučaj aktiviranja privrede u borbi protiv klimatskih promena. Kampanja Business Ambition for 1.5°C – Our Only Future obavezuje privredu na postavljanje jasnih ciljeva za smanjenje emisija GHG, zasnovanih na naučnim saznanjima. Ovu inicijativu je u julu 2019. godine pokrenulo 28 kompanija, a broj je posle Samita o klimi UN utrostručen na 87 velikih kompanija, koje godišnje kroz svoj proces proizvodnje i plasmana proizvoda proizvedu istu količinu GHG kao i 73 elektrane na ugalj.\nPored toga, na Samitu je pokrenuta i inicijativa industrijskog sektora o prelasku sa sive na zelenu ekonomiju, sa ciljem dostizanja neto nulte emisije CO2 do 2050. godine.\nFormirana je Investiciona platforma za klimu koja treba da poveća investicije - posebno u domenu tranzicije od fosilnih goriva ka obnovljivim izvorima energije, da ubrza povezivanje investicionih fondova i investitora međusobno, kao i sa državama i gradovima.\nZbog čega su gradovi posebno važni u borbi protiv klimatskih promena?\nU gradovima već danas živi više od polovine svetske populacije, koja troši dve trećine energije proizvedene globalno. Takođe, gradovi su odgovorni za oko 70% emisija GHG, što ih čini glavnim uzročnicima klimatskih promena. Ulaganje u održive i klimatski pametne gradove predstavlja stoga jedan od ključnih izazova, ali i odgovor u borbi protiv klimatskih promena. Potrebno je preduzeti i mere da gradovi postanu otporniji na posledice klimatskih promena koje su već evidentne, kao što su poplave, toplotni talasi, olujno nevreme.\nTo podrazumeva klimatski pametno planiranje gradova, kroz prelazak na održive izvore energije u sistemima proizvodnje električne energije i daljinskog grejanja umesto fosilnog goriva, unapređenje energetske efikasnosti postojećih objekata, uvođenje održivog saobraćaja – kroz promociju biciklizma i pešačenja, električnih vozila, efikasan javni prevoz. Takođe gradovi bi trebalo da imaju više zelenila u urbanim celinama, da unaprede razdvajanje i reciklažu otpada, i da iskoriste nove tehnologije kao što su senzori i korišćenje otvorenih podataka u automatizaciji pružanja javnih usluga građanima kako bi se smanjio ekološki otisak.\nU kontekstu urbanih sredina, zanimljiva je inicijativa Zero Carbon Buildings for All oko koje su se okupile nacionalne i lokalne vlasti, građevinska industrija, investitori i civilno društvo. Ona podrazumeva da do 2030. sve nove zgrade budu građene tako da imaju neto-nultu emisiju CO2, što podrazumeva eliminaciju CO2 emisija koje nastaju usled ljudskih aktivnosti, kao i da se isto postigne sa postojećim zgradama do 2050. Na UN samitu je preko 100 državnih i javnih preduzeća izrazilo posvećenost potpunoj dekarbonizaciji sektora saobraćaja.\nDa bi gradovi postali klimatski održivi neophodne su finansijska sredstva. Zato je na Samitu UN o klimatskim promenama usvojena inicijativa Leadership of Urban Climate Investment koju predvodi Nemačka, u saradnji sa drugim državama i međunarodnim finansijskim institucijama, a cilj je da se do 2030. godine oko 2000 gradova podrži u pripremi projekata, kako bi rizik od klimatskih promena postao nezaobilazni deo planiranja razvoja gradova – posebno u procesu donošenja odluka i usmeravanja investicija. Za razvoj gradske infrastrukture u okviru ove inicijative već su odobrena bespovratna finansijska sredstva - grantovi u vrednosti od 73 miliona evra.\nŠta je alternativa fosilnim gorivima?\nTrenutna cena električne energije u Srbiji je oko 6 evro centi po kilovatu, što je manje nego u državama u okruženju, a posebno u odnosu na zemlje EU gde cena prelazi i 16 evro centi po kilovatu. To znači da mi još uvek „jeftino“ plaćamo električnu energiju koja se u većinskom procentu proizvodi iz fosilnih goriva. Ukupna cena električne energije dobijene iz fosilnih goriva još uvek ne uključuje takozvane eksterne troškove, poput štetnog uticaja koji sagorevanje fosilnih goriva ima po zdravlje ljudi i životnu sredinu (emisije gasova sa efektom staklene bašte, drugih gasova, čađi i čestica, koji narušavaju kvalitet vazduha).\nKako Srbija napreduje ka članstvu u EU, za očekivati je da će i cena električne energije značajno da raste. Sa druge strane, proizvođači energije iz obnovljivih izvora (OIE), kao što je solarna energija nude sve pristupačnije cene na duži period. Tako jedan od proizvođača solarne energije potrošačima nudi fiksnu cenu od 8 evro centi po kilovatu uz potpisan ugovor na 10 godina. Uzimajući u obzir navedene trendove, energija dobijena iz OIE postaje sve isplativija investicija, posebno na duže staze. Međutim, da bi se omasovila, potrebno je da se uklone tržišne barijere, posebno one koje se odnose na mogućnost građana da budu proizvođači energije iz OI.\nPrema nekim procenama, s obzirom da je prosečna potrošnja električne energije po domaćinstvu u Srbiji 350 kilovata mesečno, a dobro postavljeni solarni paneli nam mogu uštedeti i do polovine godišnjih troškova za struju, izvesno je da se ovakva investicija isplati. Cene solarnih panela su sve niže, tako da je danas za 2000 evra moguće obezbediti električnu energiju za osnovne uređaje u domaćinstvu, što je investicija koja se isplati kroz samo nekoliko godina.\nIzgradnjom elektrana na OIE, smanjuje se efekat staklene bašte, a čitav energetski sistem manje je zavisan od nedostatka ili pak uvoza energije. Ulaganjem u energetsku industriju koja počiva na obnovljivim izvorima podstiču se tehnološke inovacije, što doprinosi rastu tržišta i otvaranju novih radnih mesta.\nOsim toga, proizvodnja energije iz obnovljivih izvora u Srbiji je subvencionisana, što znači da država proizvođačima garantuje sigurnu zaradu od prodaje tako dobijene električne energije distributerima.\nČesto privatna i javna preduzeća ne koriste u dovoljnoj meri potencijale OIE koji su im direktno na raspolaganju. Tako na primer, otpadna biomasa iz određenih procesa proizvodnje, poput proizvodnje eteričnih ulja, može da se upotrebi za proizvodnju peleta za zadovoljavanje energetskih potreba preduzeća, otpadna toplotna energija koja nastaje u određenim proizvodnim procesima može da se iskoristi za potrebe grejanja, dok otpadni mulj nastao iz prerade otpadnih voda može da se koristi kao energent koji često i u potpunosti može da učini postrojenje energetski nezavisnim. Pored toga, postoje i pozitivni primeri preduzeća koja već primenjuju principe cirkularne ekonomije u poslovanju. Tako na primer, otpadni materijali dobijeni reciklažom rashladnih uređaja, poput poliuretanske pene, mogu da se pretvore u nove proizvode koji nalaze svoju primenu kao apsorberi tečnih goriva. Kroz takve cirkularne modele poslovanja, sama preduzeća mogu da ostvare značajne uštede i da istovremeno smanje svoj ekološki otisak.\nDokle je Srbija stigla u borbi protiv klimatskih promena?\nSrbija uskoro treba da usvoji Strategiju klimatskih promena sa akcionim planom, kao i prvi Zakon o klimatskim promenama. Prema nekim procenama, kroz novi strateški okvir, Srbija će uspeti da svoje ambicije smanjenja emisija GHG poveća dva puta u odnosu na obaveze prema Sporazumu o klimi iz Pariza. Takođe, Srbija ima cilj da poveća udeo obnovljivih izvora energije u bruto finalnoj potrošnji na 27% do 2020. godine, kao i da unapredi energetsku efikasnost. Da bi se to ostvarilo već se preduzimaju konkretne mere i aktivnosti, kao što je povećanje količina energije proizvedene iz vetra izgradnjom vetroparkova na severoistoku zemlje. Uz podršku UNDP u Srbiji je za sada izgrađeno 6 bio-gasnih postrojenja za ko-generaciju toplotne i električne energije, a u saradnji sa Ministarstvom zaštite životne sredine realizuje projekat „Lokalni razvoj otporan na klimatske promene“ koji pruža podršku inovativnim tehnološkim rešenjima i poslovnim modelima koji doprinose smanjenju emisija GHG uz društvenu, ekonomsku i ekološku korist za građane.\nPored toga, UNDP podržava Srbiju u ispunjavanju obaveza prema Okvirnoj konvenciji UN o promeni klime i Sporazumu o klimi iz Pariza. To prvenstveno podrazumeva procene ranjivosti ključnih sektora poput poljoprivrede, šumarstva, vodoprivrede, pripremu scenarija očekivanih promena klime za teritoriju Srbije, kao i definisanje konkretnih mera i aktivnosti za smanjenje emisija GHG u sektoru energetike, saobraćaja, poljoprivrede, industrije, upravljanja otpadom. Pomažemo nadležnim institucijama da donesu niz mera i preduzmu aktivnosti radi prilagođavanja na izmenjene klimatske uslove, koje privredu i društvo u celini čine otpornijim na klimatske izazove i ekstremne vremenske prilike.


Konferencija novinara i medija dijaspore i Srba u regionu Udruženja novinara Srbije, uz podršku Ministarstva spoljnih poslova R.Srbije, biće održana 27.12.2016. godine u 11 časova, u Pres centru Udruženja novinara Srbije (Knez Mihajlova 6, Beograd).\nSedma Konferencija je posvećena jačanju online kapaciteta organizacija i udruženja Srba u dijaspori i regionu, njihovoj ulozi u informisanju i promovisanju srpske zajednice u inostranstvu, prednostima korišćenja online medija, kao i značaju usavršavanja za rad na Internetu.\nPrijave za učešća se mogu poslati do utorka, 20.12.2016. godine na elektronsku adresu pc@uns.org.rs. Koordinator Konferencije je Vesna Masalović, Vesna.masalovic@uns.rs dok je Koordinator u Upravi za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu, Nikolina Milatović Popović, nikolina.milatovic@dijaspora.gov.rs


POSLEDNJA PORUKA IZ AMERIKE: Srbija je nedorasla!\nPoruka Amerike da će nastaviti da odvraćaju ruski i kineski uticaj u Srbiji kako ne bi potkopavale demokratske institucije, znači da nas Vašington tretira kao nedoraslu naciju koja se prvi put suočava sa državnošću, kaže za Sputnjik penzionisani diplomata Milisav Paić, predsednik Srpskog spoljnopolitičkog kruga.\n„Taman smo se ponadali da su američki ’prijatelji‘ Srbije starog kova ispucali svu municiju prema Beogradu kada se oglasio još jedan, šef Biroa za Evropu i Evroaziju u Stejt departmentu Filip Riker, koji je rekao da SAD nastavljaju da odvraćaju ruski i kineski uticaj u Srbiji. Rusija, kako je dodao, u Srbiji koristi kampanju dezinformacija kako bi odvratila javnost od simpatija koje gaji prema zapadnim idealima i ciljevima, a potkopava i demokratske institucije. Kina, s druge strane, naveo je Riker, koristi investicije, koje najčešće nisu transparentne, niti su projekti kvalitetni, kako bi ’potkovala“ svoj put u Srbiju.“\n„U svakom slučaju, nisu postavljali crvene linije šta bi to Srbija trebalo da prihvati ali su vremenski pokušavali da ograniče dijalog imajući u vidu neizvestan ishod predsedničkih izbora u SAD. Na drugoj strani imamo izabranog američkog predsednika Džozefa Bajdena koji je još ’80-ih godina prošlog veka bio albanski lobista. Bio je jedan od kosponzora rezolucija za kosovsku nezavisnost sa senatorom Bobom Dolom, a ne zaboravimo da je bio i jedan od zagovornika bombardovanja Republike Srpske, a kasnije SR Jugoslavije. Iako sada govori da njegove teške optužbe na račun Srba nisu bile upućene srpskom narodu, već tadašnjem predsedniku Slobodanu Miloševiću, teško se može očekivati da će se njegov odnos prema našoj zemlji promeniti,“ smatra Paić.\n„U tom kontekstu se pominje i maligni uticaj Rusije i rastući ekonomski uticaj Kine. Mi naravno teško da možemo da kažemo za te dve zemlje da imaju maligni uticaj na Srbiju, jer da nije bilo Kine koja nam je posle NATO agresije dala kredit od 300 miliona dolara teško da bi Vlade nakon 5. oktobra bile u stanju da saniraju štetu i ne verujem da bi ovi razvojni projekti koji su sada u toku, bili mogući. Smatram da nas SAD tretiraju kao neku nedoraslu naciju, kao da se mi sada prvi put suočavamo sa pitanjem sopstvene državnosti, a svi dobro znamo da to nije tačno. Prema tome, uticaj Rusije koja je pomogla srpskoj državnosti je nešto što je trajno zapisano u istoriji srpskog naroda“, naglasio je predsednik Srpskog spoljnopolitičkog kruga.\n„Mi još ne znamo pod kojim uslovima su postale deo Alijanse i zašto je to tako bilo skriveno kada se na istom tom Zapadu toliko insistira na transparentnosti. Oni govore o otvorenosti ugovora sa Kinom, a i dalje je tajna šta se događalo sa Crnom Gorom i kakvo je to bilo zavijanje ruku da bi ta zemlja bez referenduma ili konsultacija sa opozicijom donela odluku o ulasku u Alijansu. To je scenario koji pokušava da se primeni i protiv Srbije. Ovaj region je geostrateški jako značajan, jer svi kopneni, vazdušni i rečni putevi idu preko njega, a ko kontroliše Balkan kontroliše Sredozemlje i puteve prema Srednjem istoku i Rusiji. Ovo je za NATO geostrategijska rupa koju oni pokušavaju da na najbrži mogući način popune pri čemu ne odustaju od svake vrste pritisaka protiv naše zemlje da bi postigli svoj konačni cilj,” ocenjuje Paić.\n„Mnogo veći efekat bismo dobili kada bi se te pare upotrebile u nekim drugim delovima Srbije za neke druge projekte uključujući zdravstvo i odbranu, jer zemlja koja je slaba teško može da se odupre pritiscima,” kaže on.\n„Svaki glas u UN je bitan i važno je da održavamo dobre odnose sa najširim krugom zemalja. Jedino na taj način možemo da promovišemo naše interese i da ukazujemo na probleme sa kojima se suočavamo, jer nismo mi jedina mala zemlja koja je izložena pritiscima nekog regionalnog ili najvećeg hegemona“, naglasio je Paić.