Nove metode Vašingtona: U američkom Kongresu predložili nove mere protiv ruskog izvoza oružja - 25.10.2021, Sputnik Srbija\n„Koje strategije da se pridržavaju Sjedinjene Američke Države kako bi učinile rusko oružje manje privlačnim? U kojoj meri bi trebalo da ponudimo izvoz sopstvenog oružja zemljama koje razmatraju nabavku ruskog oružja?“ su pitanja koja se postavljaju u dokumentu.Prema mišljenju analitičara, Rusija uz pomoć naoružanja promoviše svoje spoljnopolitičke interese, čime slabi uticaj Vašingtona.Takođe se napominje da uvedene sankcije nisu dovoljno efikasne. Osim toga, takve restriktivne mere mogu izazvati negativnu reakciju država-uvoznica i naneti štetu samim Sjedinjenim Američkim Državama, ističe se u dokumentu.U Kongresu to objašnjavaju činjenicom da se mnoge zemlje u velikoj meri računaju na rusko oružje, pa će im biti teško da odustanu od njega.Na taj način autori dokumenta pozivaju da se odrede nove metode pritiska na kompleks odbrambene industrije koji će pomoći u izolaciji Rusije.Podsetimo, nakon državnog prevrata u Ukrajini 2014. godine, Vašington je uveo sankcije protiv nekoliko preduzeća vojno-industrijskog kompleksa Rusije. Osim toga, u Sjedinjenim Američkim Državama na snazi je Zakon o suprotstavljanju protivnicima Amerike putem sankcija (CAATSA), koji omogućava „kažnjavanje“ trećih zemalja koje su sklopile ugovore sa Rusijom o kupovini vojne tehnike.Ovaj zakon je, između ostalog, primenjen protiv Turske nakon što je Ankara kupila ruske protivvazdušne raketne sisteme S-400 „Trijumf“. Pretnje američkim sankcijama više puta je dobila i Indija, koja je potpisala ugovor o nabavci S-400. Planirano je da prvi kompleti budu isporučeni Indiji do kraja ove godine.\nrusija, sad, kongres sad, izvoz oružja, rusija – vojska i naoružanje, vojska i naoružanje\n© Sputnik / Mihail Voskresenskiй / Uđi u foto-galerijuSajam naoružanja na Međunarodnom forumu "Armija" u Moskvi\nU američkom Kongresu predloženo je da se razvije novi plan za smanjenje interesa za rusko oružje na svetskom tržištu, prenosi televizija „RT“ pozivajući se na predstavljeni izveštaj.\n„Koje strategije da se pridržavaju Sjedinjene Američke Države kako bi učinile rusko oružje manje privlačnim? U kojoj meri bi trebalo da ponudimo izvoz sopstvenog oružja zemljama koje razmatraju nabavku ruskog oružja?“ su pitanja koja se postavljaju u dokumentu.\nPrema mišljenju analitičara, Rusija uz pomoć naoružanja promoviše svoje spoljnopolitičke interese, čime slabi uticaj Vašingtona.\nNeki kongresmeni smatraju da prodaja oružja podržava „agresivnu i zlonamernu aktivnost Rusije“ i podstiče regionalne sukobe.\nTakođe se napominje da uvedene sankcije nisu dovoljno efikasne. Osim toga, takve restriktivne mere mogu izazvati negativnu reakciju država-uvoznica i naneti štetu samim Sjedinjenim Američkim Državama, ističe se u dokumentu.\nU Kongresu to objašnjavaju činjenicom da se mnoge zemlje u velikoj meri računaju na rusko oružje, pa će im biti teško da odustanu od njega.\nNa taj način autori dokumenta pozivaju da se odrede nove metode pritiska na kompleks odbrambene industrije koji će pomoći u izolaciji Rusije.\nPodsetimo, nakon državnog prevrata u Ukrajini 2014. godine, Vašington je uveo sankcije protiv nekoliko preduzeća vojno-industrijskog kompleksa Rusije. Osim toga, u Sjedinjenim Američkim Državama na snazi je Zakon o suprotstavljanju protivnicima Amerike putem sankcija (CAATSA), koji omogućava „kažnjavanje“ trećih zemalja koje su sklopile ugovore sa Rusijom o kupovini vojne tehnike.\nOvaj zakon je, između ostalog, primenjen protiv Turske nakon što je Ankara kupila ruske protivvazdušne raketne sisteme S-400 „Trijumf“. Pretnje američkim sankcijama više puta je dobila i Indija, koja je potpisala ugovor o nabavci S-400. Planirano je da prvi kompleti budu isporučeni Indiji do kraja ove godine.\nTajne ruske mere za borbu s Amerikom na tržištu oružja


Predlog za kontrolu spoljnih granica EU: mogućnost stvarne promene - Tekstovi\nPredlog za kontrolu spoljnih granica ...\nEvropska komisija je na migrantsku krizu reagovala predlogom reforme postojećeg sistema, koji bi proširio uticaj EU u oblasti kontrole granica. Ovaj predlog je naišao na kritike - za ozbiljniju promenu potrebno je uraditi mnogo više od neznatne preraspodele nadležnosti EU institucija.\nMigrantska kriza i strah od terorističkih napada doveli su u krizu šengenski sistem. Zbog neuspeha kontrole spoljnih granica EU, države su počele da uvode unutrašnje granične kontrole. Pitanje migranata jedno je od ključnih pitanja za EU, dok je razdvajanja ekonomskih migranata, ljudi kojima je potrebna hitna zaštita i onih koji predstavljaju potencijalnu pretnju, veoma težak zadatak. Zbog toga je Evropska komisija predložila reformu postojećeg sistema.\nSve do sada odgovornost za implementaciju pravila šengenskog sistema bila je na državama članicama. Organizacija sistema pripadala je državama, kao što su im pripadala i prava da odlučuju o konkretnim načinima sprovođenja i kontrolisanja svojih granica. Prema Šengenskom sporazumu, države članice treba jedna drugoj da pomažu i da zajedno rade na efikasnoj implementaciji Sporazuma. Upravo iz tih razloga je formiran Fronteks (Frontex) 2004. godine. On je od osnivanja imao veoma značajnu ulogu u zaštiti granica. Vremenom su mu ovlašćenja proširivana, ali je sve vreme nailazio na otpor država članica.\nSvojim novim predlogom, Komisija predlaže da Fronteks, Agencija za evropsku graničnu i obalsku stražu, kao i države članice budu pod kišobranom Evropske granične i obalske straže. Dakle, da sve države dele odgovornost zaštite spoljnih granica. Ovo je bitan korak ka „evropeizaciji” spoljnih granica i zahteva pažnju - posebno zbog finansijskih obaveza i uticaja na ljudska prava, koji proizilaze iz novog koncepta.\nPredlog treba da popravi trenutni nedostak ljudskih i tehničkih resursa u kontroli granica. U njemu se takođe ističe da bi Komisija imala pravo da se umeša u slučaju kada neefikasna kontrola granica može ugroziti šengensku oblast. Agencija bi nadgledala ceo sistem, razdvajala uloge i zadatke, a države članice bi imale obavezu da je obaveštavaju o važnim informacijama.\nSuština predloga je u tome da Evropska granična i obalska straža, zajedno sa drugim službama, efikasno upravljaju migracijama i obezbede visok nivo unutrašnje sigurnosti. Ovi ambiciozni ciljevi bili bi postigunuti saradnjom između Agencije i država članica, ali bi veća odgovornost i ovlašćenja bila data Agenciji.\nSektor za politike ljudskih prava i konstitutivnih poslova, koji je u sastavu Evropskog parlamenta, objavio je u martu 2016. studiju u kojoj se kritikuje predlog Evropske komisije za uspostavljanje Evropske granične i obalske straže.\nGlavna zamerka bila je da će novi predlog zapravo doneti samo kozmetičke promene i da će formirati novi i nedovoljno unapređeni Fronteks. Takođe, zamerka je da bi čitavom politikom i dalje dominirale države članice. Bez pravih ovlašćenja Agencije, mogućnost zajedničke odgovornosti za pitanja migracija teško će uticati na stvarnost. Sa druge strane, Komisija je morala poštovati ograničenja koja postoje u pravnom sistemu i nije mogla Agenciji delegirati ovlašćenja koja pripadaju državama članicama. Ovo bi se kosilo sa pravilima koja dozvoljavaju zemlji članici da odbije zahteve za primenjivanje zajedničke granične politike ako je situacija takva da je ugrožena njena bezbednost.\nPitanje spoljnih granica Evropske unije svakoga dana je sve značajnijr. Evropska komisija je zato učinila važan korak kada je uspela da, u kratkom vremenskom periodu, predloži izmene postojećeg sistema.\nIako sadrži neka dobra rešenja, predlog nije revolucionarno drugačiji od praksa Evropske unije koja je postojala do njegovog donošenja. Zbog toga postoji bojazan da samo doprinosi trenutnoj nejasnoj podeli odgovornosti.\nBilo bi naivno misliti da će neznatne promene u sistemu spoljnih granica otkloniti njegove strukturne nedostatke. Zbog toga je važno da na vreme pažljivo budu razmotrene posledice i dometi predloženih pravila.\n1. Predlog EK o promenama u kontroli granica\n2. Analiza predloga EK o promenama u kontroli granica\nPoglavlje 24Granice i Šengen\nPredlog EK o promenama u kontroli granica\nAnaliza predloga EK o promenama u kontroli granica


Autor: Nenad Matejić | Glas javnosti\nAutor: Nenad Matejić\nSrbe hoću da usrećim zlatom\nGlas javnosti , 18.07.2008.\nLoše uspomene s Vimbldona sada su uveliko iza Jelene Janković, koju još jedino povreda kolena podseća na „dogodovštine“\nFrakturu leči do OI\nGlas javnosti , 17.07.2008\nOsvajač trofeja Vimbldona u igri dublova Nenad Zimonjić neće se izležavati na lovorikama, već će, iako nedovoljno oporavljen, uz partnera Danijela Nestora krenuti prema novim iskušenjima. Prvo među njima, „Rodžers kup“ u Torontu, počinje već 21. jula i Zimonjić najavljuje da će na njemu, iako nije dovoljno zalečio povredu s vimbldonske trave, odigrati glavnu ulogu. - Prvi put sam izašao na teren od završetka Vimbldona\nOčerupati „petlove“, pa pravac Rio\nGlas javnosti, 15.07.2008.\nJoš dva koraka, tačnije dve pobede, dele odbojkaše Srbije od plasmana na finalni turnir Svetske lige u Rio de Žaneiru. Posle očekivano ubedljivih pobeda nad selekcijom Venecuele, s kojom su...\nVatru „Pionira“ zapaliti na „Čairu“\nGlas javnosti, 13.07.2008.\nNastojeći da izbori plasman na završni turnir Svetske lige u Rio de Žaneiru, odbojkaška reprezentacija Srbije večeras će u Nišu odigrati još jedan meč protiv selekcije Venecuele. U drugoj...\nSvađa Partizana i Zvezde potresa sport\nDaleko od tradicije Vimbldona, sjaja Pariza, bogatstva NJujorka i Melburna, mesta gde su zablistale zvezde srpskog tenisa, dajući nam „lažnu“ sliku o snazi najjačeg domaćeg sportskog...\n„Orlovi“ bez prava na grešku\nGlas javnosti , 11.07.2008.\nPrvu od četiri utakmice koje ne smeju da izgube ukoliko žele na finalni turnir Svetske lige u Rio de Žaneiro odbojkaši Srbije odigraće večeras protiv Venecuele (20.30), koja pod krov hale „Pionir“ stiže sedam dana pre\nSrpski majstori Nole i Ziki\nGlas javnosti, 10.07.2008.\nNijedan veliki događaj u svetu tenisa više ne može da prođe bez igrača iz Srbije i tu činjenicu potvrdili su organizatori završnog turnira sezone Mastersa u Šangaju, od 9. do 16. novembra, na...\nHoću još trofeja\nGlas javnosti , 08.07.2008.\nNi žestoki rivali, a ni povreda ruke nisu mogli da spreče Nenada Zimonjića da ostvari podvig karijere, kojim se kao liftom uzdigao na vrh svetske liste dublova. On i Danijel Nestor i zvanično su postali prvi dubl sveta. Trijumfom na\n„Orlovi“ žele u Rio de Žaneiro\nZahvaljujući veštoj taktičkoj varijanti, kao i podršci skoro 10.000 navijača u Novom Sadu, odbojkaška reprezentacija Srbije pobedila je Brazil posle osam godina posta (3:2), u okviru četvrtog vikenda Svetske lige, i što je još važnije, ostala\nBrazilci teži od sudbine\nGlas javnosti, 06.07.2008.\nNekadašnja selekcija evropskih i olimpijskih šampiona, odbojkaška reprezentacija Srbije, sve je dalje od stare slave, kao i od finalnog turnira Svetske lige koji će ove godine od 23. do 27. jula biti...\nIgramo za Daču\nGlas javnosti, 05.07.2008.\nUbedljivo i efektno, reprezentacija Srbije započela je bitku na Evropskom prvenstvu u španskoj Malagi, razbijajući na parčiće prvog protivnika selekciju Nemačke. „Srpske ajkule“ su zadale do...\nOsam godina bez pobede\nGlas javnosti, 04.07.2008.\nDošlo je vreme da se odbojkaši Srbije opet upuste u vrhunski sportski izazov i u okviru četvrtog vikenda Svetske lige dočekaju na megdan reprezentaciju Brazila, zvanično najbolju selekciju sveta...\nNeutralisano Jankovo najjače oružje\nGlas javnosti , 02.07.2008.\nPoslednji Mohikanac srpskog tenisa u pojedinačnoj konkurenciji Vimbldona bio je Janko Tipsarević. Iako je pobedama u minulim mečevima najavljivao mogućnost da će prepreku u vidu Nemca Šitlera lako prebroditi, tako se nije desilo\nEnglezi nefer prema Jeleni\nSrbija, nova supersila na teniskom horizontu, ostala je prerano bez predstavnika u singl konkurenciji na Vimbldonu, trećem grend-slemu sezone, na kome trenutno samo šampion dubla Nenad Zimonjić uz Danijela Nestora stoji\nDivim se kako Federer podnosi pritisak\nGlas javnosti , 01.07.2008.\nSavesna devojka i vrhunski sportista kalibra Ane Ivanović ne prelazi lako preko poraza, naročito ako su oni nastali kao proizvod ličnih


Protest ispred Pinka i odložen i održan | ŠUMADIJSKE NOVINE\nJučerašnji protest ispred Pinka u organizaciji pokreta Živim za Srbiju odložen je zbog, kako kažu u saopštenju tog pokreta, „opasnosti da režim isprovocira sukobe i da nakon toga pohapsi organizatore skupa“ kao i situacije u Republici Srpskoj u kojoj se danas obavljaju opšti izbori.\nMežutim, deo koalicije Čuvari Srbije odnosno neki predstavnici pokreta Narodna inicijativa, Gerila Srbije i Cela Srbija ipak su održali protest!\nProtestu je inače prethodilo „preventivno“ hapšenje predsednika pokreta Gerila Srbije Dragana Vidakovića Mrkija, što je dodatno poremetilo organizaciju skupa.\nDugo najavljivan protest koji je trebao da okupi sve one koji se ne slažu sa uređivačkom politikom partijske televizije Srpske napredne stranke po nekima je propao a po drugima samo je odložen za „neka bolja vremena“, kažu neki izvori bliski pokretu Živim za Srbiju.\nDublja analiza, međutim, pokazuje da od samog starta protest ispred Pinka nije mogao da uspe.\nOrganizaciju skupa preuzeli su na sebe ljudi iz pokreta Živim za Srbiju koji su i prijavili skup nadležnim organima a ne koalicija Čuvari Srbije koji su, makar zvanično, trebali da organizuju skup.\nPokret Živim za Srbiju samo je jedna od članica koalicije Čuvari Srbije koja broji više desetina pokreta u svom sastavu.\nDakle, umesto da koalicija stoji iza skupa, tu ulogu na sebe, samoinicijativno, preuzeo je na sebe bračni par Stojković, dr Jovana Stojković koja je predsednica pokreta Živim za Srbiju i njen suprug Vladimir, siva eminencija tog pokreta, takođe lekar po profesiji.\nTako se došlo do toga da bračni par Stojković potpuno sam, bez ičijeg nadzora, kontroliše celu organizaciju, zakazivanje skupa pa i njegovo otkazivanje (!), kako se na kraju pokazalo…\nPredsednica pokreta Živim za Srbiju, dr Jovana Stojković, otkazala je skup dan pred njegovo održavanje (!), bez konsultacija sa bilo kim iz koalicije Čuvari Srbije a nije našla za shodno čak ni da obavesti koalicione partnere da je otkazala skup!\nTakvo ponašanje ne samo da nije primereno i odgovorno, nego čak nije ni normalno.\nZbog toga se dogodilo da na skup, potpuno neobavešteni da je skup otkazan (!) dođu samo neki ljudi iz Narodne inicijative, Gerila Srbije i Cela Srbija, pokreta koji su ravnopravni članovi koalicije Čuvari Srbije, koji su bukvalno sačuvali obraz toj koaliciji i sami održali protest ispred Pinka u prisustvu svojih stotinak članova.\nU obrazloženju otkazivanja skupa, navedeno je prisustvo „ogromnog broja policaja i plaćenih batinaša u zgradi Pinka“ ali to je, valjda, bilo očekivano?!\nU taj izgovor, niko iz koalicije Čuvari Srbije nije poverovao…\nPredsednik pokreta Cela Srbija i potpredsednik koalicije Čuvari Srbije Saša Mirković obavešten je tek u ponoć u Petak uveče da je skup otkazan! Bio je iznenađen i zatečen, bez vremena da reaguje i pokuša da ipak održi skup ispred Pinka, tako da on ne snosi krivicu zbog svega što se dešavalo.\nRežimski mediji likuju i pišu o tome kako se koalicija Čuvari Srbije „raspala“ iako o tome nema ni govora, jer je moguće samo pregrupisavanje i zbijanje redova unutar te koalicije nakon ostavke predsednice dr Jovane Stojković zbog navedenih propusta i neviđene javne blamaže.\nIn POLITIKA PRIČA DANA VESTIIn Čuvari Srbije , dr Jovana Stojković , Narodna inicijativa , Saša Mirković , Živim za Srbiju


Lidl se otvara 11. oktobra - Novi Sad\n09:10:00 03.10.2018, Komentara: 0\nNovi Sad – Prva „Lidl“ prodavnica u Novom Sadu (Bulevar Vojvode Stepe 2) počeće da radi u četvrtak, 11. oktobra u 8 časova ujutru. Kako je saopšteno iz ove kompanije, u to vreme kompanija Lidl Srbija počeće operativno poslovanje otvaranjem 16 prodavnica u 12 gradova širom zemlje. Sve prodavnice počeće da rade istovremeno, navodi se u saopštenju Lidla.\nOsim Novosađana, i građani Beograda, Bora, Zrenjanina, Kragujevca, Leskovca, Niša, Smedereva, Sombora, Subotice, Užica i Šapca prvi će imati priliku da se uvere u jedinstveno iskustvo kupovine koje donosi prvi savremeni diskont u Srbiji.\n- Spremni smo za otvaranje i uzbuđeni što ćemo sledeće nedelje moći da uslužimo potrošače. Verujemo da ćemo zadobiti njihovo poverenje kroz pažljivo odabran asortiman proizvoda sa najboljim odnosom cene i kvaliteta i ponudu jedinstvenih Lidl brendova koji im do sada nisu bili dostupni u Srbiji. Ovom prilikom ih srdačno pozivamo da od 11. oktobra posete svoj Lidl i uvere se zašto je kupovina u Lidlu jednostavna, bolja i povoljnija - rekla je rukovodilac korporativnih komunikacija u Lidlu Srbija Martina Petrović.\nLidl je za potrošače u Srbiji pripremio pažljivo odabran asortiman od 1.500 proizvoda, a na njihovim policama će se naći jedinstveni Lidl brendovi, ali i proizvodi domaćih dobavljača.\nPrve potrošače u Lidl prodavnicama dočekaće više od 1.000 prodavaca. Oni su, zajedno sa ostalim kolegama, u sklopu temeljnih priprema za otvaranje prošli višemesečne obuke kako bi odgovorili na potrebe potrošača. U trenutku otvaranja, u Lidlu će raditi više od 1.500 zaposlenih. U saopštenju se navodi i da su dva lica, koja su građani Srbije u protekle dve nedelje mogli da vide na bilbordima širom zemlje uz pitanje „ko su oni“, zapravo, Lidlovi eksperti za kupovinu.\nNaredni svoj objekat u Novom Sadu ovaj nemački maloprodajni lanac će otvoriti na Futoškom putu (iza GRAS-a) gde su već ranije kupili plac, a potom će u narednim godinama biti još nekoliko takvih.\nInformatika našim parama štiti mural od „kurala“\nNovosađanin uhapšen zbog „ekstazija“\nPritisak: 1016.2 mb\nVetar: 1 m/s, SSW\nSub -4° - 8° Pretežno sunčano\nNed 1° - 9° Promenljivo oblačno


Sastanak ambasadora Švajcarske sa potpredsednicom Vlade Srbije i ministarkom rudarstva i energetike\nAmbasador Švajcarske, g. Urs Šmid posetio je 10. maja 2021. godine potpredsednicu Vlade i ministarku rudarstva i energetike Republike Srbije, NJ.E, gđu. Zoranu Mihajlović. Sastanak je poslužio kao odlična prilika za pregled trenutne saradnje između dve zemlje u oblastima koje su u nadležnosti ministarstva.\nAmbasador Švajcarske sa potpredsednicom Vlade Srbije i ministarkom rudarstva i energetike ©Ministarstvo rudarstva i energetike\nAmbasador Šmid čestitao je ministarki na nedavnom usvajanju četiri nova zakona koji unapređuju regulatorni okvir u oblasti rudarstva i energetike i podržavaju razvojne ciljeve Srbije privlačenjem dodatnih investicija. Ponovno stavljanje fokusa Vlade Srbije na Zelenu agendu prepoznale su i švajcarske kompanije i otvorile vrata za nove privatne investicije u ovom sektoru. U okviru svoje podrške Vladi Srbije, Vlada Švajcarske nastavlja kroz svoje razvojne programe da pomaže proces energetske tranzicije Srbije i ostaje posvećena nastavku i proširenju saradnje sa Ministarstvom i lokalnim samoupravama. Pomenuti razvojni projekti predstavljaju deo švajcarskog programa razvojne saradnje u Srbiji kroz koji se svake godine u Srbiju opredeli preko 20 miliona evra švajcarskih javnih sredstava, podržavajući reforme Vlade Srbije, sa posebnim fokusom na dobro upravljanje, ekonomiju i održivu energiju.\nKao primer, izdvaja se podrška Švajcarske unapređenju upravljanja energijom na lokalnom nivou uvođenjem Evropske energetske nagrade i primenom mera energetske efikasnosti u školama. Švajcarska takođe podržava napore Srbije u oblasti dekarbonizacije tako što podstiče uvođenje i korišćenje obnovljivih izvora energije u sisteme daljinskog grejanja. Ambasador Šmid je sa zadovoljstvom primetio i to da Ministarstvo trenutno primenjuje dva različita modela za finansiranje mera energetske efikasnosti u opštinama koji su razvijeni uz podršku Švajcarske.\nMinistarka Mihajlović je naglasila značaj saradnje sa Švajcarskom u oblasti energetske efikasnosti i korišćenja obnovljivih izvora energije i obe strane se raduju nastavku odlične saradnje.


Poreske olakšice i fiskalna stabilnost - Udruženje poslovnih žena Srbije\nPoreske olakšice i fiskalna stabilnost\nRazmatraju se modeli programa za poreske olakšice, koji bi mogli da se primene u narednom periodu, ali da se neugrozi fiskalna konsolidacijajavnih finansija, objašnjava Aleksandra Tomić. Međutim, u zemljama u regionu već se primenjuju brojne poreske olakšice za MSP u prvim godinama poslovanja – navodi primere Dragoljub Rajić.\nU okviru projekta „Slobodan pristup tržištu za sve, kroz unapređenje integrisanja ženskog preduzetništva u tržišnu ekonomiju Srbije“, koji realizuje Udruženje poslovnih žena (UPŽ) u saradnji sa Ekonometrom i uz finansijsku podršku ambasade Sjedinjenih Američkih Država (SAD), članice UPŽ postavljaju pitanja i traže odgovore.\nNa taj način članice UPŽ utiču na unapređenje poslovnog ambijenta, sa fokusom na žensko preduzetništvo. Na pitanja odgovaraju predstavnici institucija i organizacija u Srbiji, poslanici skupštinskog Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Namera ovog projekta je da se poveća kapacitet firmi u vlasništvu žena, da se poslovanje proširi na druga tržišta, ojačaju lokalna udruženja, integriše tržište i poveća svest društva o značaju ženskog biznisa.\nPreduzetnice na ovaj način informišu donosioce odluka za važna ekonomska pitanja u Srbiji o onome što ih najviše opterećuje u poslovanju. U okviru projekta se realizuju i radionice UPŽ u Valjevu i Zrenjaninu „Market lighthouse“ , kao pomoć preduzetnicama da internacionalizuju poslovanje, a planirani su i biznis susreti i aktivnosti za unapređenje elektronskog tržišta.\nProjekat „Slobodan pristup tržištu za sve, kroz unapređenje integrisanja ženskog preduzetništva u tržišnu ekonomiju Srbije“ realizuje se od novembra 2016. do novembra 2017. godine.\nDeveto pitanje u okviru ovog projekta postavila je Tijana Sekulić, konsultant i trener na programima razvoja ženskog preduzetništva, vlasnica agencije AT Consulting iz Beograda.\nOna je pitala da li predstavnici države i zakonodavne vlasti razmatraju mogućnost da se ženama koje žele da osnuju mikropreduzeće omogući grejs period za plaćanje poreskih obaveza prema državi. To bi, prema oceni Tijane Sekulić, mnoge preduzetnice podstaklo da registruju firmu i da zaposle nove radnike. Ova članica Udruženja poslovnih žena Srbije podseća da takva praksa postoji u nekim evropskim zemljama, gde početnici u biznisu ne plaćaju poreske obaveze prve tri godine poslovanja.\nS obzirom na to da je oblast prihoda i rashoda, kao i poresko zahvatanje, u nadležnosti Ministarstva finansija, Ekonometar se obratio tom ministarstvu za odgovor na pitanje članice UPŽ- a. Nažalost, od službi Ministarstva finansija koje su zadužene za kontakt sa medijima, i posle više pokušaja, Ekonometar nije dobio odgovor na ovo pitanje koje je veoma važno za razvoj preduzetništva u Srbiji. Da podsetimo, i te službe Ministarstva finansija primaju plate iz republičkog budžeta, koji se puni upravo prihodima preduzetnika. Stoga ovakvo ignorisanje odgovora na postavljeno pitanje na svojevrstan način govori o odnosu PR službi Ministarstva finansija prema onima koji pune državni budžet, i zahvaljujući kojima i te PR službe primaju plate, a upravo da bi bile servis preduzetnicima i privredi.\nDa li će PR službe Ministarstva finansija zbog ovakvog ignorisanja odgovora na pitanje preduzetnice biti sankcionisane? Sigurni smo da neće, kao ni do sada u sličnim situacijama.\nZa razliku od Ministarstva finansija koje naše čitaoce, kao i realizatore ovog projekta (Udruženje poslovnih žena Srbije i ambasadu Sjedinjenih Američkih Država u Srbiji) nije udostojilo odgovora, Aleksandra Tomić, predsednica Skupštinskog odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, kojoj smo se obratili, objasnila je da je početkom 2016., zakonskim izmenama omogućeno da do kraja 2017., olakšice za zapošljavanje radnika, pored velikih firmi, dobiju i mala preduzeća i preduzetnici.\nPoslodavac ima pravo na povraćaj 65 odsto plaćenih doprinosa, ako je zaposlio najmanje jednog, a najviše devet novozaposlenih lica.\n„Olakšice poslodavci mogu da dobiju za novozaposlene sa kojima su zaključili ugovor o radu i koje su prijavili na obavezno socijalno osiguranje. Da bi poslodavci dobili olakšice, radnici bi trebalo da su pre zasnivanja radnog odnosa kod Nacionalne službe za zapošljavanje bili bez prekida prijavljeni kao nezaposleni najmanje šest meseci, dok je u slučaju pripravnika taj period najmanje tri meseca“, kaže Aleksandra Tomić.\nPrema njenim rečima, već dugi niz godina postoji inicijativa poslodavaca za uvođenje novih olakšica, kao i za smanjenje ili ukidanje poreza na zaposlene. Ali, upozorava ona, na takav korak država se može odlučiti ako ima stabilne i održive finansije.\n„S obzirom na rezultate fiskalne politike Vlade Srbije, to može da se uradi, ali postepeno, sa najvišim stepenom odgovornosti. Vlada i Ministarstvo finansija razmatraju sve modele koji bi mogli da se primene u narednom periodu. Poboljšati poslovni ambijent, po pitanju poreskih olakšica, a ne ugroziti fiskalnu konsolidaciju javnih finansija je prava mera zdrave ekonomske politike Srbije i na tome se radi“, rekla je Aleksandra Tomić.\nOna je podsetila da država odobrava i povoljne start ap kredite za početnike preko Fonda za razvoj; rok otplate je do pet godina, uz grejs period do godinu dana i uz kamatu od 1,5 odsto godišnje.\n„U okviru Programa podsticanja razvoja preduzetništva odobravaju se i subvencionisani krediti za mikro, MSP i preduzetnike, u iznosu od 80 odsto vrednosti kredita, a država snosi troškove za preostalih 20 odsto. Sredstva se mogu koristiti za izgradnju, rekonstrukciju prostora, kupovinu opreme, nabavku softvera i druga ulaganja. Ovi programi predstavljaju veliku podršku i olakšicu za preduzetnike, jer se smanjuju rizici finansiranja, podstiče početak i razvoj biznisa i utiče na povećanje konkurentnosti MSP“, navela je Aleksandra Tomić.\nMeđutim, kako se pitanje Tijane Sekulić, članice UPŽ, odnosi na poreska oslobađanja za početnice u biznisu, Dragoljub Rajić, iz Mreže za poslovnu podršku, navodi da su u zemljama u regionu i visokorazvijenim zemljama EU, preduzetnici potpuno ili delimično oslobođeni plaćanja doprinosa za poreze i zarade u prvim godinama poslovanja.\nPrema podacima Mreže za poslovnu podršku, u Austriji su, na primer, svi početnici oslobođeni plaćanja doprinosa za obavezno socijalno osiguranje u prve dve godine rada, dok porez na zarade plaćaju. Takođe, oslobođeni su godinu dana i plaćanja taksi lokalnoj samoupravi, osim nekoliko specifičnih delatnosti (zlatari, mobilna telefonija, vojna oprema, prodaja visokotehnoloških medicinskih uređaja i farmaceutskih proizvoda).\n„U Mađarskoj, preduzetnici u prvoj godini plaćaju minimalnu stopu doprinosa na zarade, koja iznosi 11,4 odsto i ne plaćaju druge poreze. U drugoj godini plaćaju poreze i povećava se stopa doprinosa na zarade do 23 odsto, pa tek u trećoj godini plaćaju pun iznos. I u Rumuniji ima popusta za početnike u biznisu. U ovoj nama susednoj članici Evropske unije se u prve dve godine poslovanja ne plaćaju kompletni porezi i doprinosi. Međutim, to ne važi za najrazvijenije gradove, kao što je Bukurešt, gde u prvih godinu dana preduzetnici plaćaju polovinu dažbina, a u drugoj godini plaćaju sve. Kao podsticaj za nerazvijena područja, u Rumuniji preduzetnici mogu u prve tri godine rada biti oslobođeni plaćanja poreza i doprinosa“, objasnio je Dragoljub Rajić.\nOn je naveo da su u Bugarskoj početnici u biznisu oslobođeni plaćanja lokalnih taksi u prvih 18 do 36 meseci rada, zavisno od kategorije delatnosti kojoj pripadaju. U toj zemlji nema oslobađanja od poreza i doprinosa na zarade, ali tamo oni iznose svega 20 odsto na neto iznos zarade, pa je to dovoljna olakšica.\nPrimer Makedonije sledila Albanija\nKako je objasnio Dragoljub Rajić, u Makedoniji od 2011. početnici u biznisu uopšte ne plaćaju doprinose u prvoj godini poslovanja.\n„Stopa poreza i doprinosa na zarade u Makedoniji, u većini delatnosti je 37 odsto, značajno manje nego 64,5 odsto, koliko je u Srbiji. Osim u Skoplju, u toj zemlji se prve dve godine rada ne plaćaju ni lokalne komunalne takse, naknade i porez na imovinu“, navodi Rajić.\nNaš sagovornik napominje da je olakšice koje primenjuje Makedonija, Albanija „preslikala“ od 2016. godine, jer su Albanci primetili da je zahvaljujući tim olakšicama došlo do razvoja i otvaranja velikog broja firmi u susednoj zemlji. Kao posledica rasterećenja privrede u 2009., 2010. i 2011. godini, Makedonija je, posle 2013., postala zemlja sa najvećim godišnjim rastom BDP-a u regionu, što pokazuje da je politika rasterećenja domaće privrede daleko bolje rešenje za prevladavanje ekonomske krize, nego davanje subvencija.


"Posljedice odugovlačenja su brutalne" - ljudi napuštaju Zapadni Balkan - BIGportal.ba\n18 Oktobra, 2019 18 Oktobra, 2019 0100\nUčesnici panela iz Severne Makedonije, Srbije, Albanije i Hrvatske slažu se da su posledice odugovlačenja evrointegracija velike.\nEvropska unija nema alternativu za zemlje Zapadnog Balkana ili ju je teško naći u procesima demokratizacije društva, uspostavljanja vladavine prava i poboljšanja ekonomije, rečeno je na panelu “Posledice odugovlačenja evrointegracija zemalja Balkana”.\nUčesnici panela saglasni su i da su posledice odugovlačenja evrointegracija velike, jer je to najveći razlog što ljudi napuštaju te zemlje u potrazi za boljim zivotnim uslovima.\nProfesor na Fakultetu bezbednosti u Skoplju Zhidas Daskalovski kazao je u četvrtak da je EU instrument za demokratizaciju društva, za uspostavljanje bolje tržišne ekonomije, kao i vladavine prava. “Što pre uđemo u EU to je bolje za nas, ali to ne znači da ne treba sada sami da radimo na tome da imamo demokratska društva”, kazao je Daskalovski.\n“Vidimo da naše elite zloupotrebljavaju sam proces evrointegracija tako da iskustvo kaže da do sada sami nismo uspeli da postignemo puno toga. Umesto da napredujemo u svim tim procesima demokratizacije i vladavine prava, mi nazadujemo. Bilo bi dobro da EU pomogne te procese i zbog nas i zbog njih”, naveo je Daskalovski.\nOn je primetio i da su posledice odugovlačenja “brutalne”.\n“Građani odlaze i to je strašan problem za sve nas i zbog toga što nam se smanjuje ekonomija, ali zbog toga što ne postoji kritična masa koja treba da podrži proces demokratizacije i vladavine prava i poboljšanje ekonomije”, kazao je Daskalovski.\n“Verujem u EU, solidarnost i da treba da se borimo. Ne vidim alternativu, moramo da radimo svi zajedno, članice EU, kandidati i drugi, znam da zvuči kao bajka, ali ja verujem u to”, kazala je Kravić. Novinarka iz Albanije Edlira Gjoni navela je da zemlje Balkana nisu kao Francuska, Nemačka i istakla da ako ih i dalje budu držali van EU, ne mogu ni biti kao oni.\nKaže da u Albaniji postoje problemi čijem bi rešavanju evrointegracije sigurno pomogle, popit korupcije, i to ne kod gradjana, već kod političara, te organizovanog kriminala.\n“Nismo ispunili sve kriterijume i krivica je i na našoj strani, ali nije lako biti odbijen”, kazala je Gjoni dodajući da u Albaniji procentualno više ljudi veruje u EU, nego u Boga.\n“Radili smo dobre stvari dok nismo ušli u EU, ali sada delimo poslednje meste sa Rumunijom i Bugarskom po mnogim pitanjima”, kazao je Sor. Naveo je i da građanima Hrvatske nije objašnjen proces evrointegracija do kraja, te da oni iz tog razloga često smatraju da im Unija ne pomaže.


Lideri opozicije sledeće nedelje na diskusiji u Evropskom parlamentu - European Western Balkans\nLideri opozicije sledeće nedelje na diskusiji u Evropskom parlamentu\nAutor EWB 30. 01. 2019. 30. 01. 2019.\nBRISEL – Savez liberala i demokrata za Evropu (ALDE), jedna od poslaničkih grupa u Evropskom parlamentu, 6. februara u Briselu organizuje diskusiju o procesu evropskih integracija Srbije, u kojoj će učestvovati Vuk Jeremić, predsednik Narodne stranke, jedan od osnivača Saveza za Srbiju i bivši ministar spoljnih poslova, kao i Dragan Đilas, jedan od osnivača Saveza za Srbiju i bivši gradonačelnik Beograda.\nU diskusiji će učestvovati i Maja Vasić Nikolić, koordinatorka projektnog tima Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS).\nUvodne govore održaće poslanici ALDE-a u Evropskom parlamentu Ivo Vajgl, izvestilac za Makedoniju i bivši ministar spoljnih poslova Slovenije i Jasenko Selimović, bivši državni sekretar u Ministarstvu za rad Kraljevine Švedske.\nSavez liberala i demokrata za Evropu je četvrta po veličini poslanička grupa u Evropskom parlamentu, za koju se očekuje da na majskim izborima postigne bolji rezultat i postane nezaobilazan faktor u formiranju naredne Evropske komisije. Članice ovog evropskog saveza su partije premijera Belgije, Holandije, Luksemburga, Finske, Danske i Estonije, ali i Slovenije i Češke. Po političkim pozicijama blizak im je i predsednik Francuske Emanuel Makron.\nALDEDragan ĐilasEvropski parlamentSavez za SrbijuVuk Jeremić


Vučić otkrio: Imali smo sabotažu u novoj kovid bolnici u Batajnici! - FOTO | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tVučić otkrio: Imali smo sabotažu u novoj kovid bolnici u Batajnici! – FOTO\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić preneo je večeras da je neko namerno spaljivao električne sklopke u novoj kovid bolnici u Batajnici i dodao da je reč o sabotaži sa ciljem da se ometu radovi i da se spreči otvaranje bolnice.\n„Čak i sa takvim stvarima smo se suočavali, jer ima ljudi koji ne žele da pokažemo da možemo da budemo efikasni. Ne razumem da neko to radi“, kazao je on.\nVučić je preneo da BIA i MUP sada to isleđuju i rekao da je siguran da će uhvatiti počinioca ove „čiste“ sabotaže.\n„Da smo išli preko Kancelarije za javna ulaganja cena bi bila 1.050 ili 1.060 evra po kvadratu, ali bi trajalo dve godine, a mi smo želeli da to bude brže, kako bi spasavali živote ljudi“, objasnio je on.\n„Šta može da bude osim ideje da bi on to uradio. Nekome ko voli i bori se za svoju zemlju, pre svega za starije ljudi, to nije moglo da padne na pamet“, istakao je on.\n„Obilazio sam, sanjao da izgradimo na vreme. Izgradili smo za četiri meseca i samo nekoliko zemalja ima mogućnost da to uradi tako brzo“, dodao je on.\nOn je rekao da je ponosan na ideju da se izgradi nova kovid bolnica u Batajnici, koja će sutra primiti prve pacijente, na sve što je država uradila, na obezbeđen novac, sve radnike koji su je brzo izgradili.\n„Položili smo kamen temeljac 1. avgusta, a sada kažu nije završena 1. decembra, kao što smo rekli. Izvinjavam se, biće 3. decembra otvorena“, rekao je Vučić, osvrćući se na zlonamerne komentare i dodao da su se izvođači suočili sa brojnim problemima tokom gradnje.\nOn je naveo da će u Batajnici biti 930 bolničkih postelja, sa 250 mesta najmodernije intezivne nege, sa svim respiratorima, kiseonikom.\n„Ponosan sam na zemlju, što smo uspeli da je napravimo, a pogodilo se u trenutku kada nemamo više mesta“, dodao je predsednik.\nAleksandar VučićBatajnicadiverzijakovid bolnicapredsednik Srbijesabotažasklopke


EIB: Raste tražnja za kreditima u JIE, uz oštrije uslove\nTanjug 9. juna 2021. 12:33\nBEOGRAD – Raste potražnja za kreditima u jugoistočnoj Evropi, uz sve oštrije uslove kreditiranja, a pogotovo za preduzeća, pokazuje ovogodišnje istraživanje Evropske investicione banke (EIB).\nTa banka objavila je redovno prolećno izdanje svog istraživanja o trendovima u bankarskom kreditiranju na finansijskom tržištu centralne, istočne i jugoistočne Evropu, koje pokazuje da je došlo do pooštravanja uslova kreditiranja malih i srednjih kompanija, dok su istovremeno krediti namenjeni domaćinstvima sve pristupačniji.\n„Naše najnovije istraživanje pokazuje da je regulatorna pomoć za borbu protiv kovida-19 bila ključna za ublažavanje najkritičnijih posledica za bankarski sektor u centralnoj, istočnoj i jugoistočnoj Evropi tokom 2020. i na početku 2021. godine“, rekao je potpredsednik EIB – a Rikardo Mourinjo Feliks zadužen za ekonomska istraživanja.\nGlavni ekonomista EIB – a Debora Revoltela kaže da finansijski sistem u centralnoj, istočnoj i jugoistočnoj Evropi pokazuje izuzetnu otpornost prema najvećem ekonomskom udaru koji je doživeo.\n„Međunarodne banke nastavljaju da podržavaju region. Međutim, naše istraživanjem pokazuje slabu investicionu potražnju i još uvek stroge uslove kreditiranja malih biznisa i preduzeća. Da bi se pojačale investicione aktivnosti, potreban je kontinuirani zajednički napor javnog i privatnog sektora kako bi se region oporavio i nastavio da napreduje u pravcu zelene i digitalne tranzicije“, rekla je ona.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Kurc pozvao Makedonce da podrže Dogovor sa Grčkom\nUOČI REFERENDUMA 07. 09. 2018. 14:20 >> 13:58 2\nKancelar Austrije Sebastijan Kurc pozvao je danas u Skoplju građane Makedonije da masovno izađu na referendum, glasaju za Dogovor sa Grčkom i tako trasiraju put u EU i NATO.\n"Rješavanje pitanja imena je velika šansa za dinamiku Makedonije i cijelog regiona. Evropska unija će biti kompletna kada u nju bude integrsan cijeli region", rekao je Kurc na zajedničkoj konferenciji za novinare sa makedonskim premijerom Zoranom Zaevom.\nNa pitanje kakva je njegova poruka "sestrinskoj partiji" opozicionom VMRO DPMNE, koji je protiv Dogovora, Kurc je rekao da je poruka ista kao i za sve građane Makdonije i balkanskih država – da imaju evropsku perspektivu i da je iskoriste.\n"Dio toga je i rješenje spora Makedonije sa Grčkom oko imena", rekao je kancelar Austrije.\nPremijer Makedonije Zoran Zaev je istakao da je posjeta kancelara Austrije snažna poruka i podsticaj pred referendum na kojem će građani izabrati budućnost i dati glas za odobravanje Dogovra sa Grčkom, kojim se garantuje mjesto Makedonije u EU.\nOn je rekao da očekuje, nakon što Makdonija promjeni ime u Sjeverna Makedonija i to garantuje ustavnim promjenama, da će Dogovor biti ratifikovan i u grčkom parlamentu.\n"To je dobro i za Makedoniju, i za Grčku, i za cio region", rekao je makedonski premijer Zaev.\nVećina za novo ime države\n29. 08. 2018. 6\n"Riješite spor oko imena, pa u EU"\nMakedoniji u oktobru 5. preporuka


Radarskim sistemom ”Ramer 10” za pet dana sankcionisano 1695 vozača – Majevica Online\nRadarskim sistemom ”Ramer 10” za pet dana sankcionisano 1695 vozača\n6. Jula 2016. 12:20\nU periodu od 01- 05. jula radarski sistem ”Ramer 10” evidentirao je 1695 prekoračenja brzine na putevima u nadležnosti Centra javne bezbjednosti Bijeljina, a koji će biti procesuirani putem pošte na adrese vlasnika vozila.\nS obzirom da povoljni vremenski uslovi omogućavaju razvijanje većih brzina, a neprilagođena, nepropisna i nebezbjedna brzina glavni je uzrok saobraćajnih nezgoda sa poginulim licima. Ovom prilikom apelujemo na sve vozače da poštuju ograničenje brzine kretanja.\nNapominjemo, naše građane da je ovakav sistem radarske kontrole na našim putevima do kraja mjeseca jula.\nMajevička šljiva ide u Njemačku i Rusiju


Home / Lokalna samouprava / Olimpijski trening Vojvođanske banke održan i u Pirotu\nDanas je više od 120 pirotskih školaraca prisustvovalo Olimpijskom treningu sa Vojvođanskom bankom. Cilj ove manifestacije koja se održava širom zemlje jeste promocija olimpijskih vrednosti i sporta generalno. Ovu manifestaciju organizuju Olimpijski komitet i Vojvođanska banka uz pomoć Grada Pirota.\nPomoćnik gradonačelnika Pirota zadužen za vanprivredu Bojan Ranđelović kazao je novinarima da je ovo drugi značajan sportski događaj koji se u Pirotu organizuje za kratko vreme.\n-Vojvođanska banka će donirati pirotskim školama novac za kupovinu sportskih rekvizita, a osim toga, cilj manifestacije je promocija olimpijskih vrednosti i sporta, kao i da se deca uključe u sportske aktivnosti-kazao je Ranđelović.\nPovezanobojan ranđelovićgrad pirotistaknutoolimpijski treningvojvođanska banka\n← Previous Story Zoran Krstić: Građevinski otpad može se besplatno deponovati na četvrtom kilometru od Prisjanskog naselja\nNext Story → Milica Golubović: Uskoro rekonstrukcija Opšte bolnice Pirot


Harley-Davidson se nada finansijskom oporavku - Auto Republika\nПочетна Hedonizam & Adrenalin MotoRepublika Harley-Davidson se nada finansijskom oporavku\nHarley-Davidson Inc je ostao pri svojim prognozama o prodajnim rezultatima, i izjavio je da očekuje da dileri plasiraju veći broj motocikala na inostranim tržištima, nudeći time tračak nade za biznis koji se bori da opstane, uprkos sve starijoj bazi kupaca u SAD.\nVrednost akcija kompanije je porasla juče za oko 3,6%, iako su investitori bili svesni dodatnih 7% pada vrednosti prihoda od prodaje.\nHarley, koji kontroliše oko polovine američkog tržišta velikih motocikala, doživeo je značajan pad vrednosti akcija u prethodnim godinama, zahvaljujući tome što su se kupci češće odlučivali za rivalske modele motocikala koji su se prodavali sa značajnim popustima.\n“Mnogi investitori su očekivali dalji pad prodaje u 2018. godine, ali to se nije dogodilo,” izjavio je Set Vulf, analitičar zaposlen u Northcoast Research.\nKako bi oživeo tražnju, Harley agresivno investira u razvoj proizvoda i marketniške aktivnosti. Tu je uključena u promotivna akcija obuke za vožnju motocikala, koju sprovode akademije. Pored toga, veliki iznosi su uloženi u razvoj tehnologije električnih motocikala.\n“Sve je veća marketinška podrška našim prodajnim ciljevima,” kaže prvi čovek kompanije Harley-Davidson Met Levatič, i dodaje da su kupci dobro prihvatili dva, ove godine predstavljena motocikla.\nUkupne isporuke motocikala isporučenih dilerima su doživele pad od 9,7%. Očekivanja u pogledu isporuka u drugom kvartalu se kreću u intervalu od 67.500 do 72.500 motocikala, u odnosu na isporučenih 81.807 primeraka u uporedivom periodu prethodne godine. Za celu godinu, projekcije se kreću u rasponu između 231.000 i 236,000 prodatih primeraka.\nInostrana realizacija je porasla za 0,2%, nakon kontinuiranog pada prodaje u prethodnih pet kvartala.\nHarley, koji se već nalazi pod pritiskom zbog porasta cena čelika i aluminijuma, navodi da su cene još dodatno porasle, nakon što je administracija aktuelnog predsednika Amerike uvela carine na uvezeni čelik i aluminijum.\nNove carinske stope se još uvek nisu negativno odrazile na obim prodaje Harley motocikala, ali bi potencijalno mogle da dovedu kompaniju u poziciju između “čekića i nakovnja”, u sred trgovinskog rata između SAD i Evropske komisije koja preti uvođenjem novih carinskih tereta na Harley motocikle. Iz kompanije stižu obaveštenja da sarađuju sa zvaničnicima obe strane, kako bi se potencijalni problem minimizirao.\n“Ulazimo u ovu godinu potpuno svesni izazova koji nas očekuju i prilagođavamo planove situaciji sa kojom se suočavamo,” Levatič je izjavio.\nProfit kompanije čije je sedište u Milvokiju, savezna država Viskonsin, pao je za 6,2%, na iznos od 174,8 miliona američkih dolara, ili 1,03 dolara po akciji. Podaci se odnose na prvi kvartal. Na ovaj način, projekcije su ispunjene u nivou od 90%.\nPrihodi od prodaje motocikala i sličnih proizvoda, porasli su za 2,7%, na iznos od 1,36 milijardi američkih dolara, čime su premašili projekcije koje su predviđale da ova kategorija bude na nivou od 1,23 milijardi dolara.\ntagovi: harley davidson izdvojeno\nprethodni Dacia Lodgy postaje SUV\nsledeći Najbolji enterijeri u 2018. - Wards Auto Top 10\nSEAT Leon Cupra R – “Golf R” sa prednjim pogonom\n13/09/2017 - 12:16\nPrve fotografije: Mercedes-Benz GLS (2020.)


Petarde nisu igracke – Info M\nPočetna / Vesti / Petarde nisu igracke\nN. Stanković 5. децембра 2017.\tVesti Ostavite komentar 926 pregleda\nU Osnovnoj školi „Majka Jugovića” počelo je prvo u nizu predavanja „Petarde nisu igračke”, koje će sve do 26. decembra moći da čuju zemunski osnovci. Projekat realizuje Savet za bezbednost Gradske opštine Zemun u saradnji sa Policijskom stanicom „Zemun”, Vatrogasno-pasilačkom jedinicom „Zemun”, Domom zdravlja „Zemun”, uz podršku partnera Misije OEBS-a u Srbiji i banke Societe generale.\nPredsednik Saveta za bezbednost i sekretar Skupštine Gradske opštine Zemun Marko Janković naglasio je da predavanje ima preventivni karakter i da se predavači na prilagođen način obraćaju đacima, objašnjavajući im kakve sve posledice po njihovo zdravlje i bezbednost može da ima upotreba petardi i koje su zakonske posledice po njihove roditelje, staratelje i punoletne građane u čijem prisustvu deca koriste pirotehnička sredstva.\n– Pored ovog predavanja koje je fokusirano na decu, izuzetno je važno da roditelji budu svesni posledica od upotrebe pirotehničkih sredstava. Sam Predlog o izmenama Zakona o javnom redu i miru svakog punoletnog građanina poziva na odgovornost. Zakon je ovde u službi promene svesti, a ne sankcija i kažnjavanja – rekao je Marko Janković.\nProjekat „Petarde nisu igračke” osmišljen je da decu uzrasta nižih razreda osnovnih škola upozna sa posledicama korišćenja pre svega petardi, i na taj način ih zaštiti od svih neželjenih pojava. U okviru školskog časa, uz video-materijal, policijski službenik, vatrogasac i pedijatar, svako iz svoje nadležnosti, pojašnjavali su deci posledice koje mogu nastati od korišćenja petardi, poput povreda, požara i kršenja zakona.\nPrethodno Važno obaveštenje za sve klubove\nSledeće Valjevcima klopka u Mladenovcu/Video/\nKaludjerica 2. децембра 2021.


Pogled u kulturnu baštinu\nKada je 1922. godine Robert Flajerti snimio film “Nanuk sa severa” bio je to prvi susret filmske publike sa jednom egzotičnom i nepoznatom kulturom preko filmskog platna. Svakodnevna borba za život u arktičkim uslovima, život i preživljavanje Eskima sačuvani su tako na filmskoj traci i za neke buduće generacije koje i dalje gaje interesovanje prema ovom sada već istorijskom filmu. Zbog svega navedenog, mnoge istorije filma ovo ostvarenje navode kao prvi dokumentarni film na svetu. U isto vreme, on bi po današnjoj klasifikaciji mogao da se svrsta u etnografski, pa se jasna granica između ova dva žanra opire strogom definisanju još od samih početaka.\nIpak, etnografski film ima jedno karakteristično obeležje koje je, gostujući u Eureci u oktobru 2918. objasnio Saša Srećković, direktor Međunarodnog festivala etnološkog filma naglasivši da su u dokumentarnom filmu pored dramaturgije važni i likovi, dok u etnografskom oni dobijaju i jednu dodatnu dimenziju jer pojedinci postaju predstavnici čitave jedne zajednice.\nIz filma Nanuk sa severa, foto: Wikimedia\n“Poslednjih decenija čitava priča o globalnoj ekonomiji i kluturi odražava se u velikoj meri na lokalne zajednice tako što se tradicionalne kulture u nekim egzotičnim zemljama menjaju i nažalost sve više liče jedna na drugu. Jedna od misija našeg festivala jeste da se prikaže raznovrsnost lokalnih tradicija i da se podigne glas protiv nekih nepravdi učinjenih kulturnom nasleđu, pa i samim ljudim širom sveta”, kaže Saša Srećković.\nFestival je svoj život započeo u vreme sankcija sa skromnim očekivanjima i bez veće međunarodne podrške. Istraživačima je, kako je za Eureku rekao direktor festivala, najveća ambicija bila da dobiju vizuelnu građu za proučavanje kulturnih tradicija na Balkanu. Fokus je bio na televizijskoj produkciji koja je u to vreme, prema Srećkovićevim rečima bila veoma jaka u pogledu etnografskog filma, ali vremenom se vidici šire a festival razvija. Danas su prisutni različiti stvaralački pristupi, a festival sa svojim skromnim budžetom ipak uspeva da dovede značajne strane autore.\nMeđutim, kako sve ono što je film zabeležio ne bi bilo izgubljeno, važan element ovog festivala čini video zbirka u kojoj se čuva kopija svakog filma koji je do sada na njemu učestvovao, a ima ih više od 1600. Ovi filmovi se emituju iznova isključivo u obrazovne svrhe, a zbirka je, prema rečima Saše Srećkovića, jedno od blaga Etnografskog muzeja.\nSrećković je inače zaposlen u ovom muzeju i radi u njegovom Centru za nematerijalno kulturno nasleđe koji se u sakupljanju, dokumentaciji i promociji rukovodi onim konceptom i metodikom koje je propisao UNESCO. Cilj je prepoznati, sakupiti i sačuvati običaje, narodne pesme, igre, stare zanate, a naglasak je stavljen na žive tradicije koje još uvek postoje.\nNa UNESCO međunarodnoj listi nepokretne kulturne baštine već su se našli krsna slava i kolo, što povećava njihovu međunarodnu vidljivost, ali je važan i rad za očuvanje kulturne baštine na nacionalnom planu. Kada je reč o proučavanju ovakvih elemenata društvenog života, najdragocenija je saradnja sa lokalnim zajednicama koje su glavni baštinici nasleđa.\n“Važno je doći do ljudi, prepoznati ih i otkriti, a zatim preko institucija i nevladinih organizacija skrenuti pažnju na njih i vrednost njihovog rada. Naš posao je da kroz institucije pokažemo da su ti ljudi vredni i poseduju vredna znanja”, rekao je za Eureku Srećković dodavši da iako je teško sačuvati fizičko kultuno nasleđe, kao što su građevine ili predmeti u muzejima, nematerijalno nasleđe predstavlja još veći izazov.\nOvakvi napori uključuju više aspekata koji moraju biti pokreiveni, od socio-ekonomskih kao što su porekse olakšice zanatlijama čije je umeće gotovo izumrlo, do podsticanja mladih da steknu interesovanje i usavršavaju se u nekim kulturnim tradicijama kao što je sviranje starih muzičkih instrumenata.\n#Kultura #Film #Festival


Bajden: Optužbe protiv Kuoma su uznemirujuće\nTanjug 16. marta 2021. 12:01\nVAŠINGTON – Američki predsednik DŽo Bajden smatra da su seksualne optužbe protiv guvernera Njujorka Endrua Kuoma uznemirujuće i veruje da bi istraga trebalo da bude brza i temeljna, saopšteno je danas iz Bele kuće.\nBajden nije direktno razgovarao sa Kuomom, koji trenutno\npredsedava Nacionalnom asocijacijom guvernera, a očekuje se da će se kasnije danas pridružiti nedeljnom razgovoru sa predsednikom, izjavila je portparolka Bele kuće DŽen Psaki, a prenosi agencija Rojters.\n„Izgleda da svakog dana isplivavaju novi događaji. Smatramo da su uznemirujući. Predsednik ih smatra zabrinjavajućim. Svaka žena koja istupi treba da bude tretirana dostojanstveno i sa poštovanjem“, istakla je Psaki.\nNajmanje sedam žena, među kojima su bivše saradnice Kuoma (63), optužile su guvernera za seksualno uznemiravanje i neprimereno ponašanje.\nTakođe je optužen za prikrivanje razmera smrtnih slučajeva povezanih sa kovid-19 u državnim staračkim domovima.\nGuverner je negirao sve optužbe svojih nekadašnjih saradnica i obećao je da će sarađivati u istrazi.


Prirodno-matematički fakultet > Vesti > Dostignuća > Mili vodi žabice u Englesku\nMili, pobednik Fame Lab Srbija 2012\nTo je naš Mili :-) ......pogledaj snimak!\nFAME LAB U ZNAKU PMF-a\nPo uspešnom britanskom modelu Fame Lab, "Laboratorija slavnih" je međunarodno takmičenje koje traga za talentovanim mladim ljudima u oblasti komunikacije nauke. Osnovna ideja ovog projekta jeste da nauku učini zabavnom i da ohrabri mlade ljude koji su "ludi za naukom" da svoje znanje i entuzijazam podele sa najširom publikom.\nCilj "Laboratorije slavnih" je da podrži mlade naučnike da vizijom nauke dvadeset prvog veka inspirišu i izazovu maštu kod publike. Ovo takmičenje traži nova lica nauke koja će umeti da razviju svoje ideje i prezenterske veštine.\nOrganizatorI ovog takmičenja su Britanski Savet u Beogradu i Redakcija za nauku i obrazovanje Javnog servisa Srbije koji iz godine u godinu ulažu napore da Srbiji i svetu predstave talentovane mlade ljude u zajedničkoj želji da nauku učine dostupnom svima, a samim tim i podstaknu mlade da "zagaze" u čarobni svet nauke.\nPrirodno-matematički fakultet se na neki način "pretplatio" na nagrade u okviru ovog takmičenja. Već nekoliko mladih naučnika je proteklih godina na ovom takmičenju ostvarilo zapažene rezultate - Vanja Marjanski, tada diplomac sa Departmana za hemiju, biohemiju i zaštitu životne sredine je 2008. godine osvojio nagradu publike, Ivana Horvat sa Departmana za fiziku, smer astronomija je te godine osvojila III mesto, dok je pobednik bila Tijana Prodanović, docent sa Departmana za fiziku, novosadskog PMF-a. Ona je u kategoriji za najboljeg popularizatora nauke osvojila I mesto u nacionalnoj i II u međunarodnoj kategoriji.\nMarija Lesjak, sada doktor nauka na Departmanu za hemiju i biohemiju i a uskoro i doktor nauka na londonskom Univerzitetu, je godinu dana pre toga imala interesantan i zapažen nastup i plasirala se u finale.\nDo finala 2009. godine stigli su i Danica Radmanovac student Departmana za hemiju, biohemiju i zaštitu životne sredine i Rastislav Stojsavljević student Departmana za geografiju, turizam i hotelijerstvo, dok je Bojana Kravić, student Departmana za hemiju, biohemiju i zaštitu životne sredine, osvojila treće mesto.\nU finalu 2010. godine bila je Marija Nikolić student Departmana za geografiju, turizam i hotelijerstvo.\nNajbolji komunikator nauke u Srbiji je Milivoje Krvavac i on će našu zemlju predstavljati u Čeltnemu u Velikoj Britaniji. On je za tri minuta, koliko je ograničeno vreme za prezentaciju, publici ispričao zanimljivu priču o vodozemcima Šri Lanke, gde inače često boravi baš zbog svojih istraživanja.\nPobednik Laboratorije slavnih, zvanično saopštenje


Moguć štrajk u Fiat-Chrysleru u SAD\n19 Nov 2019 - 21:11 Vesti Link\nKako prenosi Beta, sindikat radnika auto-industrije u SAD je počeo cenkanje s „Fiat-Krajslerom“ o novom sporazumu, uz izglednu mogućnost štrajka protiv tog proizvođača automobila u Detroitu.\nRadnici su prošle nedelje potvrdili ugovor s „Fordom“, a s „Dženeral motorsom“ tek posle četrdesetodnevnog štrajka 49.000 zaposlenih koji su prošlog meseca sasvim zaustavili tu kompaniju.\nAnalitičari auto-industrije kažu da će dogovor sa sindikatima koštati „Fiat-Krajsler“ mnogo skuplje nego što je koštao „Ford“ i GM.\nDirektor „Fiat-Krajslera“ Majk Menli je nedavno nagovestio da njegova kompanija nerado sledi obrazac ugovora kakve je sindikat postigao s tim drugim dvema kompanijama, ali sindikat, međutim, očekuje upravo suprotno: da FCA prihvati isto što i GM i „Ford“.\nSindikat auto-radnika (United Auto Workers, UAW) je saopštio da očekuje „pravičan, uravnotežen i primeran ugovor jer je FCA profitabilna kompanija“, navedeno je u izjavi UAW koji je upozorio FCA da se „ne možete hvaliti zaradom na Volstritu, a istovremeno ignorisati žrtvovanje svoje radne snage koja vas je dovela do tog profita“.\nDogovor s „Fordom“ i GM-om daje radnicima primljenim na posao posle 2007. godine takvo povećanje plata da za četiri godine i oni mogu da dostignu najveće plate koje se daju ranije zaposlenim proizvodnim radnicima. Takođe, radnicima na određeno vreme novi sporazum omogućava da dođu do trajnog zaposlenja u roku od tri godine.\nRadnicima zaposlenima posle 2007. godine sada se isplaćuju niže plate nego radnicima angažovanim pre toga, iako rade iste poslove. Radnici angažovani pre 2007. dobijaju mešavinu godišnjih povećanja plata i paušalnog iznosa plate.\n„Fiat-Krajsler“ ima više radnika angažovanih posle 2007, i veći procenat privremenih radnika nego „Ford“ ili GM. To znači da će uslovi novog sporazuma sa sindikatima, odnosno ugovora sa zaposlenima koštati FCA više novca, rekla je Kristin Džiček, potpredsednica Centra za istraživanje autoindustrije, u Mičigenu.\nOna je rekla da štrajk protiv FCA zavisi od toga koliko je ta kompanija spremna da sledi primer koji su postavili „Ford“ i GM.\nIako je od 2016. godine „Fiat-Krajsler“ objavio da je imao više od 10 milijardi dolara neto dobiti, uglavnom od zarade u Severnoj Americi, njegovi radnici su imali manje prihode od konkurenata u Detroitu.\nPregovore sa sindikatima komplikuje je sporazum „Fiat-Krajslera“ s francuskim „PSA Pežoom“ jer će tom novom grupacijom upravljati francuski deo konglomerata, odnosno direktor iz PSA.\nSa suprotne, sindikalne strane, pregovore komplikuje to što je i dalje u toku istraga saveznih vlasti SAD protiv dela rukovodstva sindikata auto-industrije UAW, optuženih za primanje mita i pronevere i to upravo u „Fiat-Krajsleru“, što je obelodanjeno još 2017. godine.


"Čuvar kuće" - siguran prijatelj vašeg doma\nKompanija "Dunav osiguranje" kreirala je novi paket osiguranja pod nazivom "Čuvar kuće". U pitanju je kvalitetan, sveobuhvatan i cenovno prihvatljiv paket sa širokim spektrom pokrivenih rizika za vaš dom.\nKompanija "Dunav osiguranje" zadržala je u 2015. godini lidersku poziciju u Srbiji, kako po visini ukupne premije, tako i po drugim brojnim kriterijumima poslovanja, izjavio je generalni direktor "Dunav osiguranja" Mirko Petrović.\nSpecijalne sajamske ponude Dunav osiguranja\nIskoristite specijalne ponude osiguravajućih usluga i povoljnu turističku ponudu koju je kompanija "Dunav osiguranje" pripremila povodom 38. Međunarodnog sajma turizma.\nPogledajte kako će izgledati "Beograd na vodi"\nMuhamed Al Abar, direktor kompanije "Eagle Hills", predstavio je idejno rešenje za projekat "Beograd na vodi" u koji će biti uloženo 2,5 do 2,8 miliona evra.


Foto: PA-EFE/GIORGIO BENVENUTI / EPA;\nNaime, i dalje je aktivna istraga o Portugalcu koji se tereti da je silovao Ketrin Majorgu u Las Vegasu, a da joj je kasnije platio 375.000 dolara kako bi ćutala o incidentu. Ovo se navodno desilo pre 10 godina, kada je Portugalac i dalje bio fudbaler Mančester junajteda, a Ronaldo je osporio svaku optužbu devojke.\nKristijano Ronaldo slavi het-trik protiv Atletiko Madrida u Ligi šampiona\nJuventus će predstojećeg leta igrati utakmice Kupa šampiona, ali ne na stadionima u Americi, već u Kini i Singapuru upravo iz straha da prva zvezda kluba ne ostane iza rešetaka.\nUgledni "Njujork tajms" piše da su pregovori oko promene prvobitnog plana gostovanja u toku, ali da će verovatno "stara dama" isterati svoje. To znači da će fudbaleri aktuelnog šampiona Italije ići u Aziju, gde će odmeriti snage sa Junajtedom i Totenhemom koji su potvrdili učešće na ovom turniru.\nMažić i definitivno završio Mundijal\nNaš najbolji fudbalski sudija Milorad Mažić i definitivno je završio učešće na Mundijalu, jer se nije našao na spisku arbitara Međunarodne fudbalske federacije (FIFA) koji su u konkurenciji za poslednja četiri meča na u Brazilu.


Novi početak za Kragujevac : Tema dana : POLITIKA\nposlednja izmena u 21:02\nTema dana\tNovi početak za Kragujevac\n„Ključni model iz serije 500” i „važan globalni model” – ovako su direktor FAS-a Antonio Čezare Ferara i prvi čovek grupacije „Fijat-Krajsler” Serđo Markione okarakterisali novi model „500L” koji će se od jeseni prodavati u Evropi i SAD\tFabrika „Fijat automobili Srbija” u Kragujevcu\n(Foto Rojters)\tKragujevac – U obnovljenom pogonu „Montaže“ stare „Zastave“ juče je svečano otvorena nova fabrika automobila u Kragujevcu, u tehnološkom smislu najmodernija „Fijatova“ fabrika u svetu. Italijanski proizvođač automobila, sa 67 odsto udela u preduzeću, i naša država, sa 33 odsto vlasništva, zajednički su uložili više od milijardu evra, a prema rečima srpskog premijera Mirka Cvetkovića reč je o najvećoj investiciji u proizvodne kapacitete u Srbiji u poslednjih nekoliko decenija.\nOsim premijera Mirka Cvetkovića, svečanosti u Kragujevcu prisustvovali su predsednica Narodne skupštine Slavica Đukić Dejanović, generalni direktor „Fijat automobili Srbija“ Antonio Čezare Ferara, prvi čovek grupacije „Fijat-Krajsler“ Serđo Markione, kao i drugi predstavnici Vlade Srbije i grada Kragujevca, na čelu s gradonačelnikom Veroljubom Stevanovićem.\nNaglasivši da nova fabrika u Kragujevcu predstavlja „važnu prekretnicu“ u industrijskom razvoju Srbije, direktor FAS-a Ferara istakao je da će ova investicija ostaviti „dubok trag, ne samo u autoindustriji, već i u različitim sektorima srpske ekonomije“.\n– Radili smo zajedno, kao jedan tim, jedan duži period, nas više od dve hiljade ljudi, svakog dana u nedelji, bez izuzetka. „Fijat 500L“ je naša beba, to je prelep, prostran i savremen auto. I siguran sam da postići veliki uspeh – rekao je Ferara, naglasivši da je otvaranjem fabrike završen „jedan pozamašan, težak i izuzetno složen zadatak“.\nPremijer Cvetković je rekao da se veliki projekat u Kragujevcu sastoji „iz dva dela“. Kako je objasnio, posle uspešno završene izgradnje novih pogona „na red dolazi komercijalni deo, odnosno izlazak na svetsko tržište“, koji i „Fijatu“ i našoj državi treba da donese profit.\n– Koncept Vlade Srbije, sa akcentom na izvozno orijentisanu privredu, pokazao se kao dobar, s tim da će u ovom projektu biti mesta i za naša mala i srednja preduzeća, koja ćemo pomoći da postanu „Fijatovi“ dobavljači – naglasio je predsednik Vlade Srbije, zahvaljujući „Fijatu“ što je baš našu zemlju izabrao za svoju važnu investiciju.\nNova fabrika automobila u Kragujevcu „podiže ugled naše zemlje u svetu“, kazao je premijer Cvetković, dodavši da je ova investicija značajna za našu državu i zbog otvaranja velikog broja novih radnih mesta. U samoj fabrici, kako je rekao, radiće 2.500, a kod kooperanata još oko 10.000 radnika.\nPodsetivši na istorijske veze Kragujevca i „Fijata“, koji su započeli saradnju još davne 1954. godine, predsednik grupacije Markione poručio je da je sada došlo vreme „za uspešnu sutrašnjicu“. On je rekao da je „500L“ izuzetno važan model za kompaniju „Fijat-Krajsler“ i naglasio da će se ovaj auto, koji će se proizvoditi samo u Kragujevcu, od jeseni prodavati u Evropi i SAD.\n– Ovde smo napravili svoju najbolju fabriku, ali ova investicija je više od toga. Fabrika je, zapravo, okosnica velike industrijske zone, sposobne da privuče i druge investitore. A novi auto „500L“ je naš ključni model u seriji 500 i jedan od najvažnijih modela na globalnom tržištu kad je reč o kompaniji „Fijat-Krajsler“ – rekao je Markione, dodavši da će serijska proizvodnja tog automobila, koja počinje u maju, označiti „novi početak za Kragujevac i celu srpsku privredu“.\nNa kraju svog govora, Markione je zahvalio na pomoći koju mu je pružio doskorašnji predsednik Srbije Boris Tadić, a uspeh koji su postigli srpski radnici, gradeći novu fabriku u Kragujevcu, uporedio je sa uspesima koje na teniskim terenima postiže Novak Đoković.\nFAS u brojkama\nZa tri po godine od potpisivanja ugovora s Vladom Srbije (29. septembar 2008), „Fijat“ je obnovio i izgradio oko 1,4 miliona kvadratnih metara hala koje je stavio pod krov, u Kragujevac je doveo četiri svoja velika dobavljača koji su izgradili pogone u Grošnici („Manjeti mareli“, „Džonson kontrol“, SIGIT, HTL), napravio na desetine kilometara nove gasovodne i kanalizacione mreže i uspeo da izgradi veliku energanu, sposobnu da obezbedi stalno napajanje strujom grada veličine Kragujevca. Trećinu sredstava, shodno svom udelu u zajedničkom preduzeću „Fijat automobili Srbija“, obezbedila je naša država.\nTadić se sastao s Markioneom\nPredsednički kandidat koalicije „Izbor za bolji život” Boris Tadić održao je u Beogradu radni sastanak s delegacijom grupacije „Fijat-Krajsler“. Kako je prenela Beta, delegaciju „Fijat-Krajslera“ predvodio je generalni direktor te automobilske kompanije Serđo Markione. Sastanak je održan u restoranu „Kalemegdanska terasa“, a prisustvovao je i potpredsednik italijanske kompanije Alfredo Altavila.\tB. Kartalović\tobjavljeno: 17.04.2012.\nVisoka potrošnja ne leči krizu\nEvropa traži preispitivanje subvencija za „Fijat”\nDoplata za velikog „fiću” ipak iz džepa građana\nLjubić: Odluka neprikosnovena, podstiče domaću proizvodnju\nDošli smo da ostanemo\nFijat 500 L po povoljnijoj ceni - 10.900 evra\nFijat 500L uskoro po povoljnijoj ceni za građane Srbije\nDinkić: Fijat 500L sa sedam sedišta od maja


SEVALE VARNICE! Vučić: Ne prihvatam znak jednakosti između povlačenja priznanja i prištinskih taksi! Grenel preti povlačenjem Amerikanaca\n24-01-2020 10:43 Srbija Politika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je posle sastanka sa specijalnim izaslanikom predsednika SAD Ričardom Grenelom da u odnosima Beograda i Prištine nema lakih razgovora ali da je zahvalan što je Grenel razumeo koje su potrebe Srbije.\n"Ali sam zahvalan Grenelu što je na racionalan način, uz vrlo snažnu agendu i veliku želju, razumeo koje su potrebe Srbije i šta je to što naši građani žele", rekao je Vučić.\nIstakao je da je Grenelu izneo sve probleme od uvođenja taksi na robu iz centralne Srbije precizirajući da je samo u jednoj godini izgubljeno 435 miliona evra, što znači milion i 39 hiljada na dnevnom nivou.\nDodao je da su srpske kompanije u potpunosti izopštene sa kosovskog tržišta, pre svega u prehrambenoj industriji ali i druge.\n"Takođe, mi smo zbog toga platili cenu ukupne unutrašnje trgovine unutar Cefte, što je nanelo štetu i ljudima u Prištini i nama", rekao je Vučić.\nVučić je istakao da je zahvalan Grenelu jer je dobro razumeo koliko je važno da se u savremenom svetu prave dogovori i prevazilaze barijere.\n"Ja sam rekao da je zato od izuzetnog značaja da se ukinu takse, jer je besmisleno da imate železnički saobraćaj bez robe", rekao je Vučić.\nOtvoren poziv Trampu\nVučić se zahvalio američkom predsedniku Donaldu Trampu na velikoj pažnji koju je posvetio Srbiji i naveo da je to veoma važno.\n"Želim javno da kažem da Tramp ima otvoren poziv da poseti Srbiju. Nigde u Evropi ga neće dočekati takvo gostoprimstvo kao ovde i to je stvar koju kao ozbiljan čovek garantujem", naveo je predsednik.\nPrvi je uspostavljanje kontakta između Direktorata za civilno vazduhoplovstvo, drugi je pravljenje sporazuma, treći leks specijalis i četvrti - sporazum sa Lufthanzom.\nVučić je rekao da ni pred Grenelom ne krije da je značajno da se sve to uradi zbog Srba i podsetio da samo u Gračanici živi oko 20.000 Srba, tako da ne treba naglašaviti koliko bi njima to značilo.\nŽelimo razvijeniju infrastrukturu i snažnije trgovinske odnose", rekao je predsednik.\n"Vlada ne stvara bogatstvo, to radi privatni sektor. Mi smo tu da pomognemo sa fokusom na ekonomiju a politiku ostavljmo vama", rekao je Grenel.\n"Želim da vas podržim i pomognem da vaše privrede rastu", dodao je.\nRekao je i da kampanja povlačenja priznanja tzv. Kosova mora da se obustavi i da je potrebno koncentrisati se na privredu. Takođe, poručio je da je potrebno da se ukinu takse, što će stvoriti normalniju situaciju.\nSERGEJ PISAO EU PARLAMENTARCIMA: "Sada je jasno više nego ikad da je Srbija zarobljena država sa zarobljenim medijima"\nVESNA PEŠIĆ DIGLA SRBIJU NA NOGE: Kao da smo pod Enverom Hodžom! Gde ste videli politički monopol kao ovde da neko formira i svoju opoziciju?\nMILO DOVEO SPECIJALCE NATO PAKTA: Đukanović se sprema da uvede vanredno stanje u Crnoj Gori!


Aktivni i u trećem razdoblju života | Pančevac\nAktivni i u trećem razdoblju života\n25.09.2017 16:46·0 komentaraPregleda: 32\nTakmičenje Opštinskih udruženja penzionera Južnog Banata održano je 23. septembra 2017.godine u Beloj Crkvi uz učešće mnogobrojnih penzionera. Učešće su uzeli i članovi Opštinskog udruženja penzionera iz Kovačice, koji su ujedno osvojili i sva prva mesta u svim predviđenim disciplinama.\nPrema rečima predsednika Opštinskog udruženja prenzionera u Kovačici, do sada sada nije zabeležen ovakav uspeh jednog Opštinskog udruženja, što je svakako samo podstrek za nizanje daljih uspeha.\nPrvo mesto u disciplini pikado osvojile su Ana Biskupović, Marija Cicka i Zuzana Ðurica, prvo mesto u košarci pripalo je Ani Biskupović, Mariji Cicka i Mariji Zamečnjik, prvo mesto u šutiranju penala zauzele su Marija Zamečnuk, Ana Nemec i Ana Biskupović, dok su prva mesta u šahu zauzeli Bożidar Kračuunov, Živa Zakić, Benjamin Martinek i Jan Mikuš.\nKada je reč o ekipnom takmičenju, prvo mesto je osvojila ekipa Opštinskog udruženja penzionera iz Kovačice.


Predsjedništvo BiH traži hitnu dostavu odgovora iz tačke 1 Upitnika Evropske komisije - Klix.ba\n13.9.2017. u 18:09\nPredsjedništvo Bosne i Hercegovine je na današnjoj redovnoj sjednici primilo k znanju Izvještaj Vijeća ministara o aktivnostima u okviru procesa evropskih integracija BiH, posebno uzimajući u obzir izvršene i preostale obaveze u vezi s pripremom odgovora na Upitnik Evropske komisije.\n"Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u saradnji s Vladom Republike Srpske, Vladom Federacije BiH, vladama kantona i Vladom Brčko Distrikta poduzme sve neophodne aktivnosti s ciljem što hitnije dostave odgovora iz tačke 1 Upitnika Evropske komisije", saopćeno je nakon sjednice Predsjedništva.\nPredsjedništvo Bosne i Hercegovine je donijelo Odluku o prihvatanju Ugovora o osnivanju Transportne zajednice između Evropske unije i strana potpisnica iz jugoistočne Evrope (Republika Albanija, Bosna i Hercegovina, Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija, Crna Gora, Republika Srbija i Kosovo).\n-Memoranduma o razumijevanju između Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine i Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja Crne Gore o saradnji u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja,\n-Sporazuma o projektu tehničke saradnje „Jačanje kapaciteta za upravljanje i smanjenje rizika od katastrofe i uvođenje praksi prilagođavanja klimatskim promjenama u sektoru poljoprivrede na zapadnom Balkanu”.\n-Memoranduma o razumijevanju o naučnoj i tehnološkoj saradnji između Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine i Ministarstva nauke i tehnologije Islamske Republike Pakistan.\n-Izvršnog programa kulturne saradnje između Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine i Ministarstva kulture Narodne Republike Kine za period 2018. - 2021. godina.\nZeleno svjetlo Predsjedništva BiH za potpisivanje deklaracija na Samitu u Londonu\n08.07.2018. u 15:51


Nilski konj (2017) - Cinemax Srbija\nNilski konj THE HIPPOPOTAMUS\nRežiser: John Jencks\t 2017 | 86 minuta\nGlume: Roger Allam,\tMatthew Modine,\tFiona Shaw,\tTim McInnerny,\tGeraldine Somerville\nLord i ledi Logan pozivaju svog prijatelja, osramoćenog pesnika Teda Volasa, na svoje seosko imanje, Svoford Holm, da istraži niz čudotvornih isceljenja. Ted pronalazi osobu sa fenomenom, 15-godišnjeg Dejvida Logana...\nOtpušen sa mesta pozorišnog kritičara, osramoćeni pesnik prihvata ponudu da se neko vreme pritaji kod svojih prijatelja na imanju Svoford Hol. Nedavno se dogodilo niz čudotvornih isceljenja i Ted pronalazi osobu sa fenomenom, napaljenog tinejdžera Dejvida Logana, čiji roditelji veruju da on ima isceliteljske ruke. Ne znajući da Dejvid koristi nekonvencionalne metode, lord i ledi Logan žele da podele sinovljev “dar” sa ostatkom sveta. Okružen šarolikom ekipom gostiju, Ted odlučuje da dokaže da su čuda prevara i spasi mladića od doživotne sramote. “Nilski konj” je prva filmska adaptacija svetskog bestselera Stivena Fraja.\nFolk heroj i šaljivdžija sutra 13:40\nIgranje sa sudbinom sutra 15:20\nIspovest opasnog uma sutra 18:35\nDiktator sutra 23:40\nOno putovanje sa tatom prekosutra 4:10\nLUDILO KRALJA DŽORDŽA prekosutra 11:45\nPreko Bruklinskog mosta prekosutra 13:05\nLagati u Americi prekosutra 15:00\nNjen blok za crtanje prekosutra 20:30


IN2: Rešenje za osiguravajuće kuće | PC Press\nIN2: Rešenje za osiguravajuće kuće\n10. mart 2009. 10. april 2017. PC Press\nDanas je kompanija IN2 iz Beograda, članica IN2 Grupe sa sedištem u Zagrebu, predstavila je rešenje INsurance2, namenjeno osiguravajućim kućama. Primenom ovog softverskog proizvoda povećavaju se efikasnost i kvalitet rada, i smanjuju troškovi poslovanja, a osiguravajućim društvima omogućeno je brzo uvođenje novih proizvoda i ideja, kao i novih prodajnih kanala.\nUpotrebom rešenja INsurance2, osiguravajuća društva mogu da za svega 15 dana osmisle nov proizvod i sa njim izađu na tržište, da ubrzo po početku prodaje analiziraju rezultate i izračunaju profitabilnost, kao i da upravljaju prodajnom mrežom. Među prednosti ovog rešenja spada i integrisanost svih modula aplikacionog sistema (jednom unet podatak bilo gde u sistemu dostupan je u svim delovima sistema, onima kojima je pravo upotrebe dodeljeno).\nSigurnost podataka je upotrebom ovog sistema neuporedivo veća, jer se svi podaci nalaze na jednom mestu, u jednoj od najpouzdanijih baza podataka na svetu – Oracle RDBMS, gde je mogućnost neovlašćenog pristupa, korišćenja i “curenja” podataka iznutra svedena na minimum. Komunikacija s eksternim korisnicima takođe je zaštićena kriptovanjem, a s obzirom da je reč o integrisanim aplikacijama, izbegnut je i rizik prilikom transfera podataka koji se dešava kada su aplikacije odvojene.\nSmanjenje troškova osiguravajuće društvo ostvaruje primenom INsurance2 i kroz smanjenje broja ljudi potrebnih za rad u sektoru informatike. Osiguravajuća društva koja i danas posluju sa starim informacionim sistemima (od pre 1990. godine) samo za održavanje i razvoj sistema zapošljavaju 60 do 70 ljudi. Sa savremenim aplikacijama, dovoljno je 15 ljudi za održavanje infrastrukture, ali se čak i oni mogu angažovati spolja.\nOsim najnovijih tehnologija, savremena softverska rešenja donose i savremeni način poslovanja i standarde kakve ima EU i USA (Solvency, Basel II, Sarban Oxley, ITIL) – većina ovih standarda su na ovim prostorima za sada na nivou preporuka. Poseban značaj savremenih tehnologija vidi se u njihovoj primeni u elektronskoj trgovini, bezgotovinskom plaćanju, kupovini više vrsta polisa osiguranja bez odlaska u osiguravajuća društva, i dr.\nKompanija IN2 je već prisutna na tržištu Srbije sa aplikacijom INvest2 u penzijskim i investicionim fondovima i kastodi odeljenjima banaka, i kao implementator Oracle ERP rešenja e-Business Suite u Narodnoj banci Srbije. Analize su pokazale da u osiguravajućim društvima u Srbiji postoji potreba za moderno koncipiranom integrisanom aplikacijom za podršku svim poslovnim procesima i svim vrstama osiguranja, a naročito za podršku životnim osiguranjima. Osiguravajuće kuće u najvećem broju slučajeva imaju neintegrisane aplikacije, često isporučene od različitih dobavljača, ili razvijene na relativno starim informacionim tehnologijama i sa starim softverskim alatima. Slična je situacija i u zemljama u okruženju u kojima posluje IN2, ali je u nekima od njih proces uvođenja savremenih softvera započeo ranije.\nTagovi: IN2, INsurance2, osiguranje\n← Otvorena internet učionica u OŠ “Starina Novak” u Beogradu\nMega poruka za mega damu →


RTS :: Terzić: Igračice sanjaju ovaj balkon, potrudićemo se da budemo tu i sledeće godine\nOdbojka Terzić: Igračice sanjaju ovaj balkon, potrudićemo se da budemo tu i sledeće godine\nponedeljak, 09. sep 2019, 22:23 -> 23:20\nTerzić: Igračice sanjaju ovaj balkon, potrudićemo se da budemo tu i sledeće godine\nZoran Terzić rekao je za RTS da njegove igračice sanjaju balkon Skupštine grada i da zbog toga i igraju. Nada se da će se tu naći i naredne godine, posle Olimpijskih igara u Tokiju. Selektor odbojkašica osvrnuo se i na paklenu atmosferu u Ankari, tokom finalnog meča.\nSelektor srpskih odbojkašica Zoran Terzić rekao je na dočeku zlatnih devojaka, da je veoma važno da uspesi sportista probuditi želju kod mladih da se i sami bave sportom.\n"Nije to politički govor, to je stvarno tako. Definitivno, devojke zbog ovoga igraju. Pričali smo mnogo puta da nijedan novac ne može da im plati ovako nešto. Ovo je ono o čemu sanjaju, Verovatno mnoge devojčice koje se bave sportom, ili još nisu ni počele, sanjaju da se jednog dana popnu na ovaj čuveni srpski sportski balkon. Želeo bih da odbojkašice svake godine budu na ovom balkonu, za sledeću ćemo se potruditi da tako i bude", rekao je Terzić za RTS.\nSelektor se osvrnuo i na finalni meč, odnosno neverovatnu atmosferu u dvorani u Ankari.\n"Ovoga puta je srce teško izdržalo, pre svega zbog uslova u sali. Bilo je pakleno, bilo je pakleno vruće, pakleno zagušljivo, bez vazduha, 15.000 ljudi... Takvu atmosferu niko od nas nije doživeo na odbojkaškoj utakmici. Sigurno da bismo lakše dobili da smo igrali bilo gde drugde nego u Ankari. Ali, ovako je mnogo, mnogo slađe", rekao je Terzić.


Priboj dobija novu gradsku toplanu na biomasu | PRIBOJSKI PORTAL\nOdbornici SO Priboj dali su saglasnost JP „Toplana Priboj” da uđe u projekat „Podsticanje obnovljive energije i razvoj tržišta biomase u Republici Srbiji“. Ova odluka znači saglasnost za potpisivanje Ugovora za izgradnju nove gradske toplane na biomasu snage 8 MW kroz realizaciju razvojnog kredita od nemačke razvojne banke KfW na period od 20 godina, uz grejs period od dve godine i uz minimalnu kamatnu stopu. Ugovor će po ovom projektu potpisati ministri finansija i energetike u Vladi Srbije, JP „Toplana Priboj“ i Opština Priboj.\nInače, u Starom Priboju je već urađena nova kotlarnica na biomasu u OŠ „Branko Radičević“ koja još zagreva i prostorije objekta Vrtića u ovom delu grada, Doma kulture i Opštinske uprave Priboj. Do jeseni će početi sa radom i nova kotlarnica, takođe na biomasu u novom delu grada koja će zagrevati prostor dve osnovne i dve srednje škole, kao i prostor školskog dispanzera i ambulante za odrasle u Novom Priboju.


Predsednik Tramp na brifingu u Beloj kući\nPredsednik SAD Donald Tramp iskazao je želju da se društveno distanciranje, uvedeno u pokušaju da se suzbije pandemija koronavirusa, uskoro smanji i rekao da "neće dopustiti da lek bude gori od problema" kao i da "Amerika nije predodređena da bude zatvorena".\nPredsednik je rekao da u jednom momentu zemlja mora da se "otvori i krene dalje" i da procenjuje štetu koju je pretrpela ekonomija zbog pandemije bolesti covid19.\nBroj onih koji su umrli od posledica ekonomske krize u SAD mogao bi da bude veći od broja umrlih od koronavirusa, rekao je Tramp i dodao da je stopa umrlih od koronavirusa mnogo niža nego što se očekivalo - manje od 1 odsto.\n"Amerika će uskoro opet biti otvorena za poslovanje", kazao je američki predsednik.\nTramp tvrdi da bi lekari "zatvorili ceo svet" da o tome mogu da odlučuju.\nDistanciranje od drugih i ostanak kod kuće su mere koje u borbi protiv pandemije savetuje i Svetska zdravstvena organizacija.\nSAD su treće na svetu po broju zaraženih koronavirusom, posle Kine i Italije. Procenjuje se da je u Americi obolelo više od 41 hiljade ljudi, a da je više od 470 umrlo.


Ekonomsko osnaživanje žena privrednica - JUGPRESS\nProjekat „Postanimo jače, znanjem do uspeha” realizuju Privredna komora Srbije i udruženja poslovnih žena iz Čačka, Kragujevca, Kraljeva, Valjeva, Niša i Leskovca, uz finansijsku podršku Nemačke razvojne saradnje.\nU cilju većeg ekonomskog osnaživanja žena privrednica, podstreku za započinjanje sopstvenog biznisa, doprinosu njihovom samopouzdanju, povećanju vidljivosti žena privrednica i preduzetnica i mogućnostima za ulazak u velike kompanije i trgovinske lance, Privredna komora Srbije u saradnji sa 6 udruženja poslovnih žena organizovaće miks različitih aktivnosti koje će se sastojati iz edukativnih radionica i mentoringa i B2B dogadjaja u Privrednoj komori Srbije.\nImplementacija aktivnosti u okviru Projekta doprineće povećanju održivosti kompanija kojima upravljaju žene, povećanju broja zaposlenosti, ali i povećanje učešća žena u ukupnom broju mikro, malih i srednjih preduzeća, kao i u BDP Republike Srbije.\nCilj projekta je i veća vidljivosti projektnih aktivnosti, odnosno predstavljanje uspešnih priča i kompanija koje vode žene.\nPrivredna komora Srbije ovim Projektom želi da žene privrednice postanu jače i da prošire svoje poslovne kapacitete.\nProjekat će biti implementiran kroz dve faze: organizacija edukativnih radionica i mentoring za žene učesnice Projekta, kao i B2B događaj u Privrednoj komori Srbije, na kome će se učesnice projekta susresti sa predstavnicima velikih kompanija i trgovinskih lanaca.\nNakon organizacije Info dana na kojima će biti predstavljen značaj projekta i očekivani rezultati, udruženja poslovnih žena organizovaće edukativne treninge i mentoring za privrednice na kojima će naučiti kako uspešnije poslovati, kako se izboriti sa svakodnevnim izazovima i kako se pripremiti za ulazak u velike kompanije i trgovinske lance. B2B će predstavljati rezultat edukativnih i mentoring aktivnosti i predstavljaće priliku da se žene učesnice Projekta direktno umreže sa predstavnicima velikih kompanija i trgovinskih lanaca.


100 miliona eura za izgradnju dionice Mostar Jug – Haber.ba\n100 miliona eura za izgradnju dionice Mostar Jug\nVijeće ministara BiH je na danas održanoj sjednici, između ostalog, utvrdilo Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine, koji je predložio Upravni odbor Agencije za osiguranje depozita, u čijem su sastavu državni i entitetski ministri finansija i guverner Centralne banke BiH.\nAutoput kroz BiH - Indikator.ba\nOvo je jedan iz seta od pet reformskih zakona kojim se unapređuje finansijska stabilnost u Bosni i Hercegovini. Istovremeno se jača transparentnost i vrši usklađivanje ovog zakona s odgovarajućim direktivama Evropske unije.\nNovim zakonom omogućena je bolja zaštita deponenata prilikom transformacije banaka u BiH te je uvedena mogućnost restrukturiranja banaka. Propisano je da banke koje dobiju dozvolu za rad od entitetskih agencija za bankarstvo automatski ulaze u proces osiguranja depozita, prenosi Anadolu Agency.\nPrijedlog zakona bit će upućen Parlamentarnoj skupštini na razmatranje po skraćenoj proceduri.\nVijeće ministara BiH utvrdilo je i Prijedlog ugovora o finansiranju (Koridor Vc Mostar Jug) između Bosne i Hercegovine i Evropske investicijske banke (EIB), vrijedan 100 miliona eura.\nSredstva su namijenjena izgradnji nove dionice autoputa duge 20,9 kilometara, uključujući tri poddionice, i to Buna – Počitelj, Tunel Kvanj – Buna i Mostar Jug – Tunel Kvanj.\nNova cesta se nalazi u Hercegovačko-neretvanskom kantonu i dio je Panevropskog koridora Vc koji povezuje Mađarsku i istočnu Hrvatsku s BiH i Jadranskim morem u području Luke Ploče.\nRiječ je o kreditu alociranom na Federaciju BiH, s rokom otplate od 25 godina, uključujući šest godina grejs perioda.\nUkupno procijenjeni troškovi projekta su 227 miliona eura, od čega je kredit EIB-a 100 miliona eura, kredit Evropske banke za obnovu i razvoj 60 miliona eura, investicijski grant WBIF-a 39 miliona eura i vlastita sredstva promotora (Federacija BiH i JP Autoceste FBiH) 28 miliona eura. Prijedlog sporazuma sa Osnovama za njegovo zaključivanje bit će dostavljen Predsjedništvu BiH u daljnju proceduru, a za bh. potpisnika je predložen ministar finansija i trezora.\n– Unapređenje saradnje u oblasti granice između BiH, Crne Gore i Srbije\nVijeće ministara BiH u srijedu je utvrdilo i Prijedlog osnova za vođenje pregovora i zaključivanje Protokola o određivanju tromeđne granične tačke između Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Srbije.\nTromeđa je zajednička tačka granice katastarskih općina: Sočiće (Republika Srbija), Poblaće (Crna Gora) i Đakovići /Zaborak/ (Bosna i Hercegovina), koja se nalazi u mjestu zvanom Zelena Glava, gdje će biti postavljena odgovarajuća tromeđna granična oznaka. Bosna i Hercegovina i Crna Gora su ranije potpisale Ugovor o državnoj granici, dok ugovor o granici između Bosne i Hercegovine i Republike Srbije nije potpisan.\nMinistarstvo civilnih poslova dostavit će Prijedlog osnova Predsjedništvu BiH, a za bh. potpisnika predložen je predsjedavajući Državne komisije za granicu.\n– Kriteriji za dodjelu 350.000 KM granta Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice\nVijeće ministara BiH donijelo je Odluku o kriterijima za dodjelu ukupno 350.000 KM grant sredstava Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine za 2018. godinu.\nOd toga je 60.000 KM granta namijenjeno nevladinim organizacijama uključenim u zaštitu trgovine ljudima, 40,000 KM je izdvojeno za podršku organizacijama osoba s invaliditetom, 150.000 KM se dodjeljuje udruženjima nacionalnih manjina, a po 50.000 KM granta udruženjima porodica nestalih osoba u BiH i organizacijama za ljudska prava u svrhu promocije ljudskih prava u našoj zemlji.\nGrant sredstva bit će dodijeljena putem javnog poziva koji će biti objavljen na web stranici Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i u tri dnevna lista na području cijele BiH.\nVijeće ministara BiH zadužilo je Ministarstvo pravde BiH da za iduću sjednicu pripremi i na imenovanje dostavi prijedlog članova i zamjenika članova Žalbenog vijeća pri Vijeću ministara BiH, nakon što je dosadašnjem sazivu istekao mandat.\nPrethodno je Vijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva sigurnosti, upoznato s Informacijom o nemogućnosti Suda Bosne i Hercegovine da odlučuje po tužbama zbog isteka mandata članovima Žalbenog vijeća pri Vijeću ministara BiH.\n– Migrantska kriza\nVijeće ministara BiH upoznato je s informacijom Ministarstva vanjskih poslova u vezi sa zaključkom Vijeća ministara Bosne i Hercegovine sa 23. sjednice, održane 2015. godine, o migrantskoj krizi u svijetu.\nRiječ je o redovnoj informaciji o stavovima ključnih institucija Evropske unije u vezi s migrantskom krizom. Uskoro bi se pred Vijećem ministara BiH trebala naći sveobuhvatna informacija o migrantskoj krizi i povećanju broja ilegalnih ulazaka migranata u BiH, koju će pripremiti Ministarstvo sigurnosti, u saradnji s Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice te drugim nadležnim institucijama. Informacija će sadržavati prijedlog mjera koje će nadležne institucije u kratkom periodu provesti u našoj zemlji kako bi se smanjila ilegalna propusnost granica i osiguralo humano zbrinjavanje izbjeglica.\nVijeće ministara BiH usvojilo je i informaciju Ministarstva civilnih poslova o učešću Bosne i Hercegovine u programu Evropske unije “Kreativna Evropa” s prijedlogom aktivnosti u cilju povećanja uspješnosti.\nSubjekti iz BiH prošle godine iz EU programa “Kreativna Evropa”, i to iz dva potprograma “Media” i “Kultura”, povukli su 510.422,55 eura, dok je BiH iz svog budžeta u 2017. godini za ovaj program izdvojila 51.250 eura za sufinansiranje “ulazne karte” i 50.000 KM za rad Koordinacionog deska.\nOd toga je do kraja oktobra prošle godine šest bh. pravnih subjekata iz potprograma “Media”, putem četiri otvorena javna poziva, povuklo 277.000 eura, a njih osam iz potprograma “Kultura” putem dviju programskih linija 233.422,55 eura.\nOd pristupanja BiH potprogramu “Media” ukupno je povučeno 1.470.312,00 eura. Ministarstvo civilnih poslova BiH će sa entitetskim i kantonalnim ministarstvima kulture te nadležnim institucijama Brčko Distrikta koordinirati uspostavu sufinansiranja projekata odobrenih u okviru programa Kreativna Evropa. Ovo ministarstvo će istovremeno koordinirati i kontinuiranu edukaciju u cilju veće uspješnosti učešća domaćih institucija i organizacija u programima EU-a, a samim tim i veće uspješnosti u povlačenju sredstava iz ovih fondova.\nVijeće ministara BiH zadužilo je Ured koordinatora za reformu javne uprave da u roku ne dužem od 30 dana završi izradu prijedloga strateškog okvira za reformu javne uprave 2017. – 2022. i dostavi ga Vijeću ministara BiH na usvajanje, uz prethodno pribavljena mišljenja nadležnih organa.\nTeme:izdvojeno, Koridor 5c, Mostar Jug, osigurana sredstva, Vijeće ministara BiH


Mediocinsko osoblje u šatoru u kojem se ukazuje pomoć pacijentima za koje se sumnja da imaju Kovid-19, u Prištini 25. marta 2020. (Foto: Reuters/Laura Hasani)\nPrema podacima Nacionalnog instituta za javno zdravlje na Kosovu je do sada 145 ljudi inficirano Kovidom 19. Broj obolelih od koronavirusa raste i u srpskim sredinama. Šest novih slučajeva na severu Kosova potvrđeno je u ponedeljak.\nMinistarstvo zdravlja Kosova saopštilo je da su jutros preminula dva pacijenta.\n"Na Infektivnoj klinici UKC preminula su dva pacijenta od posledica Kovida 19. Noćas u 3:00 ujutro preminuo je muškarac iz Prištine S.N. rođen 1961. godine. On je na Infektivnu kliniku primljen 4. aprila u teškom zdravstvenom stanju, a inače je bolovao od hipertenzije. Jutros u 7:10 preminula je žena N.P. iz Koriše kod Prizrena rođena 1950. godine. Ona je bila hronični bolesnik sa hipertenzijom i dijabetesom", saopšteno je iz Ministarstva zdravlja.\nDo sada je od koronavirusa na Kosovu umrlo četvoro ljudi, od kojih je jedna osoba iz većinski srpske opštine Leposavić.\nU većinski srpskim opštinama do sada su registrovana 33 lica koja imaju Kovid 19, od toga 32 su sa severa Kosova, a jedna osoba je iz sela Dobrotin u opštini Gračanica, na centralnom Kosovu.\nEpidemiolog Aleksandar Antonijević rekao je da je, kad je reč o severu Kosova, najveći broj obolelih iz Severne Mitrovice 18, devet osoba je iz Zvečana, tri iz Leposavića i dve iz Zubinog Poroka.\n„17 lica sa lakšom kliničkom slikom smešteni su u Studentskom domu, pet pacijenata se nalazi u Kliničkom centru Niš, a dva lica su u Kliničko bolničkom centru u Beogradu. Svi hospitalizovani u Kosovskoj Mitrovici su stabilno i dobrog opšteg stanja. Ono što je najbitnije niko nije na respiratoru, tako da je situacija za sada dobra“, rekao je Antonijević.\nNa severu Kosova testirano je još 25 osoba, a rezultati se očekuju u utorak.\nOpštine Severna Mitrovica i Zvečan su od petka, 3. aprila u karantinu, a od 6. aprila zabranjeno je i kretanje između ovih opština


Formirana radna grupa za reformu policije BiH\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH u ostavci Nikola Špirić konstituisao je danas radnu grupu za reformu policije u BiH, koja bi trebalo da do 15. februara sljedeće godine, u skladu sa odlukom Vijeća ministara BiH, izradi zakon ili zakone, na bazi konsenzusa, kojim će biti uspostavljeni direkcija za koordinaciju policije, institut za forenzička ispitivanja i vještačenja, ustanova za školovanje i stručno usavršavanje kadrova, agencija za policijsku podršku, nezavisni odbor, odbor za žalbe građana i odbor za žalbe policijskih službenika. Članovi grupe radit će u okvirima političkog dogovora šestorice lidera političkih partija, zasnovanog na Mostarskoj deklaraciji.\nRadna grupa se, čiji je predsjedavajući lični Špirićev izaslanik Sredoje Nović, sastala već danas, odmah po konstituisanju, dogovarajući metod rada. Osim Novića, radnu grupu čine ministar pravde BiH Bariša Čolak, v.d. direktora Agencije za istrage i zaštitu BiH Sead Lisak u ime Ministarstva sigurnosti BiH, federalnog premijera Nedžada Brankovića zastupa delegat u Domu naroda Parlamentarne skuštine BiH Hazim Rančić, a predsjednika Vlade Republike Srpske Milorada Dodika zastupa ministar unutrašnjih poslova RS Stanislav Čađo. Predstavnik federalnog MUP-a je direktor Policijske akademije Taib Spahić, a policije RS njen direktor Uroš Pena. U radnoj grupi su i direktor Granične policije BiH Vinko Dumančić i Goran Lujić, predstavnik gradonačelnika distrikta Brčko Mirsada Đape.\nU svojstvu konsultanata i eksperata, odnosno kao posmatrači, u radu ovog tijela učestvovaće i predstavnici međunarodnih organizacija. U skladu sa danas usvojenom odlukom, jedino predsjedavajući Vijeća ministara BiH može obavještavati javnost o radu i rezultatima rada radne grupe za reformu policije.


Prezentirajući rezultate rada u 2013. godini na konferenciji za medije u Sarajevu, generalni direktor Kliničkog centra u Sarajevu (KCUS) Damir Aganović kazao je da je KCUS 2012. godinu završio sa gubitkom od oko 16 miliona, a procijenjeni gubitak za 2013. godinu je 8,9 miliona KM\nKao razloge Aganović je naveo neadekvatne standarde i normative te cjenovnik iz 1986. godine, kolektivni ugovor, nefinansiranje amortizacije i PDV. “Bez obzira što je došlo do smanjenja gubitaka i dalje je veoma teška finansijska situacija”, ustvrdio je Aganović.\nNapomenuo je da je Uprava KCUS-a i Upravni odbor su poduzeli niz mjera štednje i racionalizacije te uspjeli u 2013. smanjiti gubitak u poslovanju za osam miliona KM u odnosu na isti period 2012. godine.\nKazao je da se do kraja janura 2014. godine očekuje isporuka opreme za izvođenje transplantacije jetre te da je pri kraju izgradnja “Sterilne jedinice” na Pedijatrijskoj klinici za izvođnje autologne i alogenične transplantacije perifernih matičnih ćelija.\nU 2013. godini na KCUS-u su radili na uvođenju novih medicinskih metoda u dijagnostici i liječenju. Istaknuto je da je na Klinici za urgentnu medicinu uveden 24 satni angažman ljekara svih specijalnosti “na licu mjesta” uz nadzor koordinatora.\n“Na Klinici za maksofacijalnu hirurgiju urađene su hirurške rekonstrukcije tumora glave i vrata, kao i krvnih sudova-jedini u regiji”, naglasio je Aganović. Dodao je da je riješen problem sa patohistološkim nalazima i pacijenti dobivaju nalaze u očekivanom periodu.\nU Univerzitetkom kliničkom centru u Sarajevu nalazi se 474 ljekara na specijalizaciji i subspecijalizaciji.\nAganović je kazao da je Institut za Naučnoistraživački rad počeo pripreme povodom obilježavanja “120 godina Univerzitetskog kliničkog centra u Sarajevu”. Najavio je da će se ta ceremnoja održati 1. jula 2014. godine.


Inflacija u evrozoni u septembru najviša od 2008, podstaknuta skokom cena energenata\nStopa inflacije u zemljama evrozone porasla je u septembru na 3,4 odsto na godišnjem nivou zbog skoka cene energenata, saopštila je danas evropska statistička agencija Eurostat. Među glavnim elementima indikatora cena, energetski sektor je prošlog… »\nInflacija u evrozoni u septembru najviša od 2008, podstaknuta skokom cena energenata.\nStopa inflacije u zemljama evrozone porasla je u septembru na 3,4 odsto na godišnjem nivou zbog skoka cene energenata, saopštila je danas evropska statistička agencija Eurostat. Od juna inflacija u evro zoni raste svakog meseca, i bila je 2,2 odsto u… »\nStopa inflacije u Nemačkoj dostigla je u septembru četiri odsto, što je najveći rast u ovome veku. Ubrzani rast inflacije u Nemačkoj primećen je još u julu kada je stopa bila 3,1 odsto, saopšteno je iz nemačkog Federalnog zavoda za statistiku… »\nNemačku trese inflacija, najveća u poslednje tri decenije\nNemačka stopa inflacije premašila je u septembru prag od 4 odsto prvi put u poslednjih skoro 28 godina, saopšteno je iz nemačkog Federalnog zavoda za statistiku. Trend brzorastuće inflacije u Nemačkoj primećen je još u julu kada je stopa bila 3,1… »\nBonitet pre 28 dana\nBankarski krediti kompanijama u evrozoni snažno su usporili od proleća, dok pozajmice domaćinstvima rastu najsnažnije od finansijske krize 2008. godine, pokazuju podaci Evropske centralne banke (ECB). “Sezonski prilagođeni krediti nefinansijskim… »\nBonitet pre 29 dana\nFinansijska kriza koju je izazvala prezadužena kineska kompanija za razvoj nekretnina Evergrande zasada tek u ograničenom obimu utiče na evrozonu, izjavila je čelnica Evropske centralne banke (ECB) Kristin Lagard. To se slaže i sa stavom čelnika… »\nECB je sproveo simulaciju u više od 1.600 banaka u evrozoni kako bi utvrdio kako bi se nosile s posledicama učestalih prirodnih katastrofa zbog klimatskih promena i s uvođenjem mera koje bi trebale smanjiti emisije štetnih gasova. Simulacija je… »\nBanke u evrozoni mogu očekivati veće gubitke ako se ne ublaže klimatski rizici, a najveći će biti u zemljama s učestalim prirodnim katastrofama, pokazala je studija Evropske centralne banke (ECB). ECB je sproveo simulaciju u više od 1.600 banaka u… »


Nemačka želi da ima nultu emisiju u zemlji do 2030. - Aktuelno\nNemačku automobilsku industriju čekaju ozbiljne reforme, jer su vladini zvaničnici izašli sa informacijom da će sva vozila registrovana u zemlji do 2030. morati da imaju nultu emisiju izduvnih gasova.\nOvaj potez je deo napora Nemačke da skreše emisiju ugljen-dioksida između 80 i 95 odsto do 2050. godine . Kako je zamenik ministra za ekonomiju, Rajner Bake, objasnio, automobili obično imaju životni vek od 20 godina, tako da prodaja vozila sa benzinskim i dizel motoroima treba da bude drastično redukovana u narednih 15 godina.\nUprkos inicijativama da se redukuje emisija CO2, vozači baš i nisu ludi za električnim automobilima, čija je prodaja u najmanju ruku spora. Vlasti se trude da to promene kroz lansiranje raznih subvencija za hibridne i električne automobile, počevši od drugog dela ove godine. Ukoliko je Ministarstvo za ekologiju korektno, subvencije bi mogle da dovedu do nekih 500.000 električnih vozila prodatih do 2020.\nIpak, čini se teško verovatnim da će nemački proizvođači u potpunosti eliminisati benzinske i dizel motore do 2030., mada Ministarstvo za ekologiju kaže da saobraćaj doprinosi petini ukupne emisije nepoželjnog gasa, koji izaziva efekat staklene bašte. Ukoliko sve bude po planu, Nemačka će redukovati emisiju CO2 za 40 odsto do 2020. u odnosu na vrednosti iz 1990.\nAktuelno: Nemačka želi da poveća udeo električnih vozila u zemlji


Ovo je “ulaznica” za Festivale u Srbiji: Vakcina, dokaz o preležanoj koroni, PCR ili antigenski test - Srpskainfo\nUjedinjeni festivali Srbije (UFS) saopštili su danas da su od Kriznog štaba, pod uslovima iz bezbjednosnog protokola, dobili saglasnost da budu održani Arsenal fest od 24. do 26. juna u Kragujevcu i novosadski Egzit od 8. do 11. jula, dok će je "u najskorijem periodu" dobiti avgustovski Lav fest, Bir fest i Nišvil.\nUslove za organizovanje UFS su ranije predstavili kroz bezbednosni protokol Sejf events Serbia. Ulazak se kontroliše i ograničava na one koji su vakcinisani, imaju antitijela nakon preležanog virusa Kovid-19, ili su negativni na PCR ili brzom antigenskom testu, kaže se u saopštenju.\nKako navode UFS, grupacija koju čine Egzit, Arsenal, Lav fest, Bir fest i Nišvil, “protokol je zasnovan na najnovijim naučnim istraživanjima sprovedenim širom Evrope, koja su dokazala da je, uz navedena ograničenja prilikom ulaska na događaje, rizik od širenja zaraze gotovo zanemarljiv, a sami festivali postaju najbezbjednija mjesta okupljanja u zemlji”.\n– Ovim činom Srbija konačno i zvanično dobija festivalsko ljeto, koje je nedostajalo prije svega mladima. Saglasnost za održavanje festivala u Srbiji i širom svijeta napokon budi optimizam i daje viziju povratka normalnom životu. Ovakvom odlukom može da počne oporavak manifestacione privrede, teško pogođene zabranom rada koja traje već 15 mjeseci – kaže se u saopštenju, prenosi Blic.\nUFS su uz podršku nacionalne platforme Vlade Srbije “Srbija stvara”, Ministarstva zdravlja i gradova Beograda i Novog Sada pokrenuli nacionalnu kampanju za vakcinaciju mladih, sa ciljem da pre 21. juna bude više od 50 odsto punoljetnog stanovništva vakcinisano.\n– Da je kampanja imala odjeka pokazuju rezultati ankete koju je Egzit sproveo među kupcima ulaznica – 64,4 odsto njih je vakcinisano, dok 8,2 odsto ima antitela, tako da je preko 70 odsto posjetilaca imunizovano. Ostali će raditi PCR ili brze antigenske testove – kaže se u saopštenju.\nOGROMNO INTERESOVANJE Borac saopštio detalje oko prodaje karata\nSKRIVENA ZNAČENJA U ŠPILU Broj, znak i boja svake karte postoje iz smišljenog razloga (VIDEO)\nSimboli velike Albanije pred skupštinom Srbije: Trojica mladića sprovedena u policijsku stanicu\nBOGATE PREMIJE Za remi protiv Srbije svakom igraču Azerbejdžana 40.000 dolara, ali i to ne pomaže