Politika - datum: 2019-05-24 ANKETA CEDEM-A O STATOVIMA GRAĐANA PREMA PROCESU EVROPSKIH INTEGRACIJA\nSjedište EU EU najveća podrška stiže od manjina\nProjektni koordinator CEDEM-a Marko Pejović kazao je da, kad je riječ o nacionalnoj strukturi po pitanju podrške članstva Crne Gore u EU, slijede Crnogorci, dok integracije najmanje podržavaju oni koji se izjašnjavaju kao Srbi.\n– Kad je riječ o prihodima, oni ispitanici koji pripadaju kategoriji visokih prihoda su oni koji čak četiri puta više podržavaju put Crne Gore u EU, za razlike od onih iz kategorije niskih prihoda. Oni koji rade u privatnom sektoru su oni koji dva puta manje podržavaju ovaj proces, za razliku od onih koji su nezaposleni – rekao je Pejović za RTCG.\nPosmatrano po regijama, članstvo Crne Gore u EU više podržavaju građani na sjeveru zemlje, za razliku od onih koji žive u centralnoj regiji. Kako je pojasnio, građani centralne regije su oni koji najmanje podržavaju članstvo u EU.\n– Kategorije koje se protive članstvu Crne Gore u EU su one sa niskim primanjima, oni koji žive u centralnoj regiji Crne Gore, oni koji se izjašnjavaju kao Srbi i oni koji imaju niža primanja u cjelosti – rekao je Pejović.\nNedavno istraživanje CEDEM-a pokazalo je da bi više od 60 odsto građana na referendumu podržalo ulazak Crne Gore u Evropsku uniju (EU). Njih skoro trećina smatra da se Crna Gora kreće onoliko brzo koliko okolnosti dozvoljavaju i da očekuju da će država do 2025. godine postati članica Unije, a više od polovine smatra da bi mladi bili na dobitku ulaskom u tu zajednicu.


Predsjednik Čubrilović na svečanoj večeri u Banjaluci koju je u čast Njegove svetosti patrijarha srpskog Irineja organizovala predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović | NSRS\nPredsjednik Čubrilović na svečanoj večeri u Banjaluci koju je u čast Njegove svetosti patrijarha srpskog Irineja organizovala predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović prisustvovao je večeras u Administrativnom centru Vlade Republike Srpske u Banjaluci svečanoj večeri koju je u čast Njegove svetosti patrijarha srpskog Irineja organizovala predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović.\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović istakla je na svečanosti da se mora biti ponosno na sve što je Srpska ostvarila.\n„Hvala vam što ste došli u Republiku Srpsku da zajedno obilježimo Dan Republike. Želimo ovaj dan da proslavimo u miru, opredijeljeni da radimo zajedno, sarađujemo i jačamo Republiku Srpsku i veze sa Srbijom, kao i da vodimo računa o našim građanima“, - rekla je Cvijanovićeva.\nNjegova svetost patrijarh srpski Irinej rekao je da je Republika Srpska dio srpskog naroda i garant njegovog opstanka, te da rijeka Drina nije granica, nego most između Srpske i Srbije.\n„Drugačije ne može da bude, jer smo mi jedan narod, sa istim jezikom, vjerom, običajima i kulturom. Velika mi je čast i radost što sam u Republici Srpskoj“, rekao je patrijarh srpski Irinej na svečanoj večeri.\nPatrijarh je istakao da jedinstvo srpskog naroda u svakoj prilici mora biti jačano.\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je na svečanoj večeri da je Republika Srpska stabilna, upućena ka svojoj budućnosti i opredijeljena za mir i stabilnost.\n„Želimo da uvažavamo sve druge i drugačije, ali smo spremni da proslavljamo svoje praznike i datume. Svi znamo da je 9. januar nesporan i tako će biti“, rekao je Dodik.\nSvečanoj večeri prisustvovali su predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković, predsjedavajući Savjeta ministara BiH Zoran Tegeltija, ministar odbrane Republike Srbije Aleksandar Vulin, ministri u Vladi Republike Srpske i u Savjetu ministara, poslanici u Narodnoj skupštini i u parlamentu BiH, sveštenstvo Srpske pravoslavne crkve.\nVečeri su prisustvovali i ambasador Ruske Federacije u BiH Petar Ivancov, ambasador Republike Srbije u BiH Aleksandar Đorđević, predstavnici diplomatskog kora, zvanice iz javnog, društvenog i političkog života.


U Kini prodato 24,6 miliona automobila tokom 2015 - AUTOMOBILI\n22/09/2020 7:04:49 AM\nNASLOVNA / VESTI / U Kini prodato 24,6 miliona automobila tokom 2015\nProdaja automobila u Kini, najvećem svetskom automobilskom tržištu, porasla je u 2015. po najnižoj stopi za poslednje tri godine. Usporavanje kineskog privrednog rasta i kolebljivo tržište akcija ugrozilo je tražnju, saopštila je Kineska asocijacija proizvođača automobila (CAAM).\nU Kini je prošle godine prodato ukupno 24,60 miliona automobila, za 4,7 odsto više u odnosu na 2014. godinu, navodi se u saoštenju CAAM-a, a prenosi agencija Frans pres. Radi se, međutim, o usporavanju u odnosu na rast prodaje od 6,9 odsto iz 2014. godine i o najsporijem tempu rasta posle 2012. godine, kada je prodaja porasla za 4,3 odsto, pokazali su podaci CAAM-a.\n“Ograničena kupovina automobila u velikim gradovima zbog zagađenja, oborila je rast prodaje automobila za oko osam procentnih poena, dok su vanredna kolebanja na berzama odgovorna za pad od dva procentna poena”, izjavio je generalni direktor ove asocijacije, Dong Jang.\nGovoreći o budućnosti, Jang je rekao da će se ovi “faktori verovatno poboljšati i da automobilsko tržište neće rasti po tako niskoj stopi kao u 2015. godini”. Kineski automobilski sektor je, kako navodi Frans pres, osetio prošle godine posledice usporavanja druge najveće svetske privrede, pri čemu su proizvođači smanjili proizvodnju, kao i bonuse i naknade za prekovremeni rad.\nTagoviAutomobili Kina porast prodaje prodaja trziste u kini\nPrethodno Skandal sa TDI motorima je prilika za inovacije tvrdi Audi\nSledeće Genesis G90 predstavljen u Detroitu


Objavljeno utorak, 04 novembar 2014 22:44\nPovodom 160. godišnjice od rođenja Mihajla Pupina Rotari klub "Pančevo" je početkom novembra 2014. godine organizovao predavanje na kome je članovima Kluba predstavljena Pupinova doktorska disertacija „Osmotski pritisak i njegov odnos prema slobodnoj energiji“.\nO prvom Srbinu koji je izučavao fizičku hemiju, njegovom životu, školovanju i interesovanjima u periodu studiranja, kao i o samoj disertaciji govorio je dr Dragoljub Cucić, priređivač knjige i direktor Regionalnog centra za talente „Mihajlo Pupin“ iz Pančeva.\nOpširnije: Predavanje o Mihajlu Pupinu\nDrveni vozić za vrtić "Kekec"\nObjavljeno ponedeljak, 20 oktobar 2014 11:39\nDanas smo deci u vrtiću "Kekec" poklonili drveni vozić. Lokomotiva i četiri vagona izrađena u drvetu, po svim standardima koji su propisani za decu tog uzrasta, postavljeni su na zelenoj površini dvorišta vrtića „Kekec“.\nOvu akciju smo najavili još u martu mesecu, na proslavi 10 godina od reosnivanja kluba, a sada su se stekli uslovi da se ona i realizuje. Do izbora ovog vozića došlo je u dogovoru sa direktorkom PU "Dečja radost". Nadamo se da će se mališanima svideti poklon.\nOpširnije: Drveni vozić za vrtić "Kekec"\nIsporučena pomoć porodicama u Obrenovcu\nObjavljeno sreda, 01 oktobar 2014 18:30\nKada su Srbiju zadesile ogromne poplave u maju mesecu ove godine, naši prijatelji iz Rotari kluba „Celje - Barbara Celjska“ Slovenija su uplatili našem klubu novčana sredstva i izrazili želju da naš klub sredstva preusmeri za pomoć ugroženim područjima. Četiri člana tima za realizaciju ovog projekta su 09. septembra posetila Obrenovac, gde ih je primio predsednik Opštine g-din Miroslav Čučković.\nOpširnije: Isporučena pomoć porodicama u Obrenovcu\nObjavljeno utorak, 30 septembar 2014 23:50\nU sklopu redovnih aktivnosti Rotari klub Pančevo posebnu pažnju posvećuje afirmaciji svojih aktivnosti, naročito u sredini u kojoj deluje.\nImajući u vidu značaj pravovremenskog i istinitog obaveštavanja javnosti članovi PR komiteta našeg kluba uspostavili su vrlo dobru saradnju sa lokalnim medijima, Radio televizijom Pančevo i nedeljnikom „Pančevac“.\nOpširnije: Druženje sa novinarima\nSerbia Needs Urgent Help\nObjavljeno subota, 05 jul 2014 13:31\nUređenje dvorišta u "Spomenku"\nObjavljeno ponedeljak, 02 jun 2014 16:22\nU sklopu svojih redovnih aktivnosti, Rotari klub “Pančevo” je krajem maja 2014. godine finansirao uređenje dvorišta u Domu za decu bez roditeljskog staranja „Spomenak“ u Pančevu.\nRadove je izvelo Javno komunalno preduzeće “Zelenilo” - Pančevo, a u sklopu radova uređene su krošnje drveća, posađeni cvetni zasadi uz betonske staze i napravljene male cvetne “oaze” koje su u velikoj meri oplemenile domsko dvorište, odnosno, životni prostor štićenika ove ustanove.


Meuči: Radimo po zakonu\nEuleks radi po zakonu i bori se protiv korupcije, izjavio je danas šef ove misije na Kosovu Gabriel Meuči i dodao da se navodi o korupciji pojedinih osoba u Euleksu istražuju\nEuleks misija radi po zakonu i bori se protiv korupcije, izjavio je danas šef ove misije na Kosovu Gabriel Meuči. Proteklih dana dnevnik Koha ditore pisao je o dokazima koje je prikupila tužiteljka EULEKS-a Marija Bami da su dvojica visokih zvaničnika Euleksa primila mito za zatvaranje tri velika slučaja.\nŠef Euleksa na Kosovu Gabriel Meuči nije želeo da komentariše navode, sada već suspendovane tužiteljke ove misije Marije Bami o umešanosti zvaničnika Euleksa u korupciji rekavši da ne komentariše predmete koji su pod istragom.\n“Navodi koji je iznela gospođica Bami u celosti su razmatrane još od 2013. godine. Kao što znate ovi navodi pominju i nekoliko imena. Pošto je ovo krivična istraga ne bih želeo da se bavim time, i u bazi postupaka se nalazi svaki deo istrage, s toga zamoliću vas da više ne tražite odgovora u vezi sa ovim”, rekao je Meuči.\nMeuči je istakao da pretpostavka nevinosti predstavlja središte svakog sistema vladavine prava i mora se primeniti i kada su u pitanju zaposleni i u Euleks, bez ikakve diskriminacije.\n“Pravosudni organi na Kosovu i Euleks od 2013. godine sprovode zajedničku istragu. Sprovodi se detaljan postupak u skladu sa onim što je u središtu napora Euleksa a to je da se uporno borimo protiv korupcije i nekažnjivosti”, rekao je šef Euleksa.\nŠef Euleksa je negirao da su službenici ove misije pretili novinaru lista Koha ditore Vehbiju Kajtaziju koji je pokrenuo priču o korupciji u Euleksu, kao i da se protiv njega vodi krivični postupak.\n“Nijedan tužilac Euleksa, ne vodi krivični postupak protiv pomenutog novinara, da je to tako i da postoji optužnica, novinar bi o tome bio obavešten”, kazao je Meuči.\nNovinar lista Koha Ditore, Vehbi Kajtazi, kaže da mu je prećeno od strane zvaničnika ove misije.\n“Dakle, bilo je pritisaka zvaničnika Euleksa na mene, ali u takvoj formi, da je to bio pritisak isključivo i lično meni upućen kako ne bih objavio članak”, Vehbi Kajtazi.\nDnevnik Koha ditore do sada je u četiri nastavka pisao o dokazima, koje je prikupila tužiteljka da su dvojica visokih zvaničnika Euleksa primila mito za zatvaranje tri velika slučaja.\nPo tom dnevniku, jedinica za borbu protiv korupcije je, prisluškujući osumnjičene za učešće u kriminalnim slučajevima, prisluškivala i glavnog tužioca Euleksa Jaroslavu Novotnu i predsednika Skupštine sudija Euleksa Frančeska Florija koji su se sastajali s posrednicima radi zataškavanja teških krivičnih dela.


Dodeljen ugovor o javno-privatnom partnerstvu za deponiju Vinča | Istinomer vesti\nGrad Beograd odlučio je juče da ugovor o javno-privatnom partnerstvu u pružanju usluge tretmana i odlaganja komunalnog otpada u deponiji Vinča dodeli, na 25 godina, francusko-japanskom konzorcijumu “The Consortium of SUEZ Groupe SAS & I-Environment Investments limited”.\nTaj konzorcijum je ponudio cenu koja predstavlja godišnja projektna plaćanja u iznosu od 38, 3 miliona evra sa PDV-om, saopštila je gradska uprava.”Ugovor o javno-privatnom partnerstvu biće zaključen na 25 godina, a izabrani ponuđač, koji je privatni partner Grada, biće u obavezi da izgradi postrojenje za proizvodnju toplotne i električne energije iz otpada”, rekao je gradonačelnik Siniša Mali. On je naveo i da će komunalni otpad, koji generišu fizička i pravna lica, biti iskorišćen za proizvodnju energije, a svu toplotnu energiju će preuzeti Beogradske elektrane i priključiti na sistem daljinskog grejanja. “Privatni partner biće u obavezi da izvrši sanaciju postojeće komunalne deponije u Vinči, čime će se rešiti decenijski problem neadekvatnog odlaganja i odsustva tretmana otpada”, rekao je Mali. On je dodao da je obaveza privatnog partnera i izgradnja nove sanitarne deponije, “u skladu sa visokim standardima i direktivama EU”, kao i izgradnja postrojenja za tretman građevinskog otpada.\nPodsetimo, požar koji je 18. maja izbio na deponiji u Vinči lokalizovan je nakon skoro mesec dana. Iz Grada su isticali da je rešenje problema izgradnja fabrike za preradu otpada. Inače, deponija Vinča stara je 40. godina, prostire se na 68 hektara, što je kao jedan i po Kalemegdan, a visina otpada iznosi 40 metara ili pola “Beograđanke”.\nSavet bezbednosti oštro osudio severnokorejsko lansiranje raketePoverenik: Zašto se odlaže donošenje novog Zakona o zaštiti podataka?


Dan online - Ekonomija: - 2019-07-07\nEkonomija - datum: 2019-07-06 UPRAVA CARINA\nNaplatili 370 miliona\nUprava carina je u prvoj polovini godine naplatila 369,4 miliona eura, što je 6,8 odsto više u odnosu na isti prošlogodišnji period. Time je, kako su saopštili, nastavljen kontinuirani rast naplate prihoda, premašena ostvarena naplata iz prethodne godine, kao i plan naplate prihoda, čime se značajno doprinosi uvećanju ukupnih budžetskih prihoda.\n– Izvršen je povraćaj sredstava u iznosu od 5,54 miliona eura i time ostvarena neto naplata od 363,86 miliona eura, što je tri odsto više u odnosu na plan prihoda – piše u saopštenju.\nPrema strukturi naplaćenih prihoda, ostvarena naplata poreza na dodatu vrijednoat (PDV) pri uvozu iznosila je 252,88 miliona eura, što je više 8,5 odsto. Naplata prihoda po osnovu akcize iznosila je 102,28 miliona eura, čime je ostvaren rast prihoda od 2,8 odsto više nego u prošloj godini.\nUprava carina je u junu naplatila 72,3 miliona eura, čime je ostvaren rast prihoda od pet odsto više u odnosu na isti prošlogodišnji period.\nCrna Gora se najskuplje zadužila\nPromet manji devet puta\nKrivična zbog usvajanja Zakona o energetici\nPonude do 20. jula\nDa se pitaju građani\nVeći broj turista\nBez osnova otpisali dug od 478 hiljada\nKriju koliko su novca platili savjetnicima\nVlada ne smije oduzeti zemljište opštini\nBanke da pomognu poljoprivrednike\nViši sud kasni s odlukom\nIRF se zadužuje 50 miliona eura uz garanciju Vlade\nBankama duguju 60,7 miliona


Otkrivena tabla sa imenom ulice Zorana Cvijetića - Citaj Filter\nOtkrivena tabla sa imenom ulice Zorana Cvijetića\nU Istočnom Novom Sarajevu danas je otkrivena tabla sa imenom ulice Zorana Cvijetića.\nUlica Zorana Cvijetića prolazi pored zgrada Zavoda za udžbenike i SIPA-e i spaja se sa Ulicom Vojvode Radomira Putnika.\nUlica Zorana Cvijetića\nSupština opštine Istočno Novo Sarajevo je donijela odluku da se jedna ulica u ovoj opštini nazove po Zoranu Cvijetiću. Ovom odlukom prihvaćena je inicijativa Udruženja veterana službi bezbjednosti Republike Srpske.\n“Ja sam ponosan što sam u prilici da svom saborcu otvorim ulicu zajedno sa najzaslužnijim ljudima u lokalnoj zajednici. Vrlo brzo ćemo i jedan trg u Sokocu po njemu nazvati jer vi znate da je on gore počeo”, istakao je Radovan Pejić, predsjednik Podružnice Istočno Srajevo.\nZoran Cvijetić je heroj koji je svoju veličinu pokazao u vremenu kada je srpski narod na ovom području branio svoja ognjišta, poručio je načelnik opštine Istočno Novo Sarajevo.\n„Pokazao je jednu nevjerovatnu ljudsku veličinu rukovodeći Ministarstvom unutrašnjih poslova u okviru SAO Romanija a potom i Centrom javne bezbjednosti u ovom dijelu RS. Ove aktivnosti ne bi bilo da nema sjajne saradnje između Udruženja veterana službi bezbjednosti, upornosti gospodina Radovana, saradnje sa MUP-om i Policijskom upravom Istočno Sarajevo”, poručio je Ljubiša Ćosić.\nOve godine obilježava se 26 godina od pogibije Zorana Cvijetića, prvog ministra unutrašnjih poslova Srpske Autonomne Oblasti /SAO/ Romanija i načelnika Sarajevsko-romanijskog centra službi bezbjednosti.\nCvijetić je ubijen 11. januara 1994. godine u Lukavici snajperskim hicem pripadnika tzv. Armije BiH ispaljenim sa brda Mojmilo.\nTags: Zoran Cvijetić Ljubiša Ćosić Radovan Pejić\nPrethodna Ćosić: Gradska uprava mora biti istinski servis potreba svih građana\nSledeća Cjenovnik ski centra “Ravna planina” za ovu zimu


Crna Gora, crkva i imovina: Đukanović vratio Skupštini zakon koji je izazvao proteste - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Crna Gora, crkva i imovina: Đukanović vratio Skupštini zakon koji je izazvao proteste\nBBC News na srpskom02.01.2021. 16:17\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović vratio je na ponovno odlučivanje zakone koje je donela crnogorska skupština na sednici 29. decembra 2020. godine, među kojima su u izmene Zakona o slobodi veroispovesti.\nTaj zakon izazvao je velike proteste Srpske pravoslavne crkve i dela vernika.\nŠta je uradio Đukanović?\nĐukanović je, navodeći razloge za odluku, naveo da je sporno da li je na početku sednice postojao potreban kvorum.\nPredsednik Crne Gore je u dokumentu upućenom Aleksi Bečiću, predsedniku Skupštine, istakao da zbog toga „postoji pitanje demokratskog legitimiteta, kao i usaglašenosti usvojenih zakona sa Ustavom i važećim pravnim propisima“.\nĐukanović je ukazao i na „otvoreno pravno pitanje“ konstatovanja prestanka mandata poslaniku Filipu Adžiću i potvrđivanja mandata Suade Zoronjić.\nPredsjednik Đukanović ne dozvoljava mirnu tranziciju vlasti i nastavlja u višegodišnjem maniru da državu tretira kao sopstveni feud, ocenio je premijer Krivokapić.\nU ponedeljak uveče, poslanici Skupštine Crne Gore usvojili su izmene Zakona u delu kojim se predviđa da država postaje vlasnik svih verskih objekata koji su izgrađeni do decembra 1918. godine – ukoliko verske zajednice ne dokažu vlasništvo.\n„Ovo je pobeda pravne države, ali i naroda koji je tu državu branio na ulici punih 12 meseci. Večeras je država rukama tog naroda u Skupštini i odbranjena“, napisao je predsednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić na Tviteru.\nU slučaju da predsednik Crne Gore Milo Đukanović ne potpiše izmenjeni Zakon o slobodi veroispovesti, parlament će morati ponovo da raspravlja o tom aktu.\nIzmene su usvojene noćas u crnogorskom parlamentu na gotovo identičan način kao što je to učinjeno pre godinu dana, bez prisustva opozicije.


M. B. Vorkapić\nSOMBOR - U magacinskom prostoru Prehrambene industrije „Panonka“ gori 200 tona koštanog brašna koje u ovom zakupljenom prostoru lageruje „Proteinka“. Požar je izbio još u nedelju uveče, vatrogasci su brzo reagovali, ali gašenje usporava loše skladištenje zbog čega vatrogasci ne mogu da priđu upaljenom brašnu. „Panonka“ je i juče bila obavijena gustim dimom, a vatrogasci su uveravali da ne postoji opasnost od daljeg širenja požara.\n- Portirska služba je primetila dim oko 21 sat u nedelju veče, a i iz grada su javili da nad „Panonkom“ kulja gust dim. Odmah su pozvali vatrogasnu službu i policiju. Vatrogasci su brzo stigli, ali zbog gustog dima bilo je teško prići zapaljenom koštanom brašnu - rekao je Šandor Kontra, referent za zaštitu od požara u „Panonki“.\nMagacinski prostor, odnosno hodnik dugačak 50 metara „Panonka“ je u zakup izdala kafileriji „Proteinka“ za skladištenje koštanog brašna, i trenutno je na lageru oko 200 tona.\nMirjana Grković, direktorka „Panonke“, kaže da se za sada ne zna kako je došlo do požara, te da se čeka izveštaj istražnih organa.\n- Situacija je pod kontrolom još od nedelje večeri, što znači da nema opasnosti od širenja požara. Zbog nepravilnog skladištenja teški su uslovi intervenisanja. Naime, nije ostavljen prostor za normalan pristup zapaljenom materijalu. Moraćemo izneti zapaljeno brašno napolje, kako bismo mogli u potpunosti ugasiti požar. Angažovani su svi pripadnici vatrogasne jedinice koji se smenjuju i unutra ulaze po dvojica i koriste izolacione aparate, jer je usled gustog dima i visoke temperature rad vatrogasaca izuzetno otežan - kaže Milan Pilipović, šef somborskog Odseka za zaštitu i spasavanje.\nMeđutim, kako „Blic“ saznaje, manji požar je izbio i pre 15 dana, kada je lokalizovan iznošenjem zapaljenog brašna. Pretpostavlja se da je do požara je došlo samozapaljivanjem, jer je nakon iznošenja zapaljenog brašna ostala neka iskrica i vatra je u nedelju veče ponovo buknula.\nIako je grad od industrijske zone u kojoj se nalazi „Panonka“ udaljen nešto više od dva kilometra, dim se iz grada video se i juče), a jedina dobra okolnost je što je vetar duvao u pravcu nekadašnje mesne industrije, tako da se neprijatan miris koji se osetio u širem krugu oko „Panonke“ nije osetio i u gradu.


TV Most - Referentna kamatna stopa ostaje četiri odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije zadržao je referentnu kamatnu stopu na četiri odsto, saopštila je centralna banka.\nU saopštenju se navodi da je pri odlučivanju Izvršni odbor imao u vidu međunarodne faktore, kao i novu srednjoročnu projekciju inflacije. Ocenjeno je da kretanja na međunarodnom robnom i finansijskom tržištu i dalje karakteriše neizvesnost, što se pre svega odnosi na svetske cene primarnih proizvoda, a najviše na naftu.\n"Na međunarodnom finansijskom tržištu neizvesnost u najvećoj meri i dalje proističe iz divergentnosti monetarnih politika vodećih centralnih banaka, Federalnih rezervi i Evropske centralne banke, što može da utiče na tokove kapitala prema zemljama u usponu", precizira se u saopštenju.\nIz NBS podsećaju i da se inflacija od početka godine kreće u granicama cilja, te da kretanja u drugom tromesečju potvrđuju da je ona početkom godine bila vođena poskupljenjem malog broja proizvoda i usluga.\nOcenjeno je i da niska i stabilna bazna inflacija na nivou od oko dva odsto međugodišnje, kao i inflaciona očekivanja finansijskog sektora i privrede koja se nalaze unutar granica cilja, kako za jednu tako i za dve godine dana unapred, takođe ukazuju da su inflatorni pritisci i dalje niski.\nIzvršni odbor očekuje da će inflacija i u narednom periodu nastaviti da se kreće u granicama cilja od tri odsto plus ili minus 1,5 procentnih poena.\n"Inflaciju će usporavati visoka baza kod cena naftnih derivata, a od početka 2018. i izlazak ovogodišnjih jednokratnih poskupljenja pojedinih proizvoda i usluga iz međugodišnjeg obračuna, zbog čega će se ona kretati na nižem nivou od trenutnog. U suprotnom smeru delovaće postepen rast svetskih cena primarnih poljoprivrednih proizvoda i agregatne tražnje u Srbiji", navodi se u saopštenju NBS.\nIzvršni odbor je usvojio avgustovski Izveštaj o inflaciji, koji će javnosti biti predstavljen u sredu, 16. avgusta. Naredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi održaće se 7. septembra.


Kostić: Portugal veliki tim, ali došli smo da pobedimo – Krstarica\nKostić: Portugal veliki tim, ali došli smo da pobedimo\nTanjug 13. novembra 2021. 14:53\nLISABON – Portugal je velika ekipa sa velikim igračima. Znamo šta nas čeka, moramo da damo maksimum svih 90 minuta, pokazali smo u ranijim mečevima da možemo da se nosimo sa njima. Idemo da ih dobijemo i da idemo na Svetsko prvenstvo, poručio je srpski fudbaler Filip Kostić uoči sutrašnjeg meča odluke za plasman na Mundijal u Kataru.\n„Došao je taj trenutak koji smo dugo čekali, nije bilo lako doći do finala ovih kvalifikacija. Doći do te tačke da igrate utakmicu koja odlučuje ko će ići na Svetsko prvenstvo, ali mi smo odradili fenomenalan posao do sada, pa ostaje da sve zaokružimo u Lisabonu“, rekao je Kostić za sajt FS S.\nOn je dodao da u ekipi nema veće tenzije, uprkos tome što je utakmica od velikog značaja.\n„Kao što je rekao selektor za svaku utakmicu se pripremamo isto, znamo kako želimo da igramo i to smo i pokazali do sada. Preostaje to finale sa Portugalom da dokažemo da smo bolja ekipa“, poručio je Kostić.\nUtakmica između Portugala i Srbije igra se sutra od 20.45 u Lisabonu.\nSrbiju samo pobeda vodi direktno na Mundijal, dok Portugalcima odgovara i remi.\nDjoković: Strast ne jenjava, cilj je da vratimo reprezentaciju u…\nSrbija gubi od Nemačke u Dejvis kupu\nPobeda Djokovića, Srbija izjednačila protiv Nemačke u Dejvis kupu\nDejan Stanković: „Navikli smo na pritisak i moranje“\nVaterpolisti Novi Beograd u derbiju bolji od Juga, sjajni…\nDjoković: Strast ne jenjava, cilj je da vratimo…\nPobeda Napretka u Kragujevcu, ubedljivi Čukarički


Sin Željka Mitrovića vozio između 54 i 66 km/h i prošao na zeleno svjetlo - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nSin Željka Mitrovića vozio između 54 i 66 km/h i prošao na zeleno svjetlo\nSudeći prema izjavama vještaka, sin Željka Mitrovića nije lagao ni kada je rekao da je auto vozio brzinom od oko 60 km/h. Milan Vujanić, šef katedre za bezbjednost na Saobraćajnom fakultetu u Beogradu kaže da se po dužini odbačaja nesrećne djevojke u trenutku udara može zaključiti da se Mitrović kretao brzinom između 54 i 66 kilometara na sat.\n“Ukoliko je telo pešaka pronađeno na udaljenosti od oko 25 metara, brzina vozila u trenutku udarca iznosila je od 54 do 66 kilometara na sat”, kaže Vujanić.\nInače, na snimku koji je policija nabavila iz obližnje mjenjačnice jasno se vidi da je pokojna Andrea prelazila ulicu dok je za pješake bilo crveno svjetlo, kao i da je, neposredno prije udara, i sa druge strane jedan stariji čovjek izletio na ulicu.\nAleksandar Mitrović je u izjavi sudiji navodno izjavio da je u trenutku kad je djevojka s lijeve strane izletila pred njegov auto pokušao da je izbjegne, ali da je, u istom trenutku i sa druge, desne strane puta imao pješaka koji mu je izletio na put.\nAndrea Bojanić je sahranjena u Beogradu, a Aleksandru Mitroviću je, poslije saslušanja, određen jednomjesečni pritvor.\nUtopljenica duševni bolesnik\nSNS nije raspoložena za izbore


Mart 2022. – Institut alternativa\nInstitut alternativa » 2022 » Mart\nObjavljeno 15. 03. 2022. 17. 03. 2022.\nPoziv za Obuku o orodnjavanju IPA programiranja\nJavni poziv za prijave pohađanja Obuke o orodnjavanja programiranja (Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) 6. i 7. aprila 2022. godin\nSufinansirano od strane Evropske unije\nSufinansirano od strane Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju\nza prijave pohađanja Obuke orodnjavanja programiranja IPA (Instrumenta za pretpristupnu pomoć)\nInstitut alternativa poziva državne službenike/ce, donosioce i donositeljke odluka iz svih institucija uključenih u procese IPA programiranja, kao i predstavnike/ce civilnog društva koji vrše monitoring u ovoj oblasti, da se prijave za Obuku o orodnjavanju IPA programiranja, koju ćemo održati 6. i 7. aprila 2022. godine. Cilj obuke je da unaprijedi kapacitete (znanja i vještine) za uvođenje rodne perspektive tokom svakog koraka pripreme, sprovođenja, monitoringa i evaluacije IPA programiranja.\nObuka će uključiti:\nPregled zakonskog okvira i politika na nivou EU, obaveza i smjernica za orodnjavanje IPA programiranja;\nMetodološke pristupe i alate koji se primjenjuju za orodnjavanje u procesu pripreme, ali i implementacije i monitoringa IPA projekata;\nUnapređenje razumijevanja orodnjavanja kao globalne strategije za postizanje ravnopravnosti.\nObuka će takođe uključiti korake u rodnoj analizi i definisanju prioriteta na nivou sektora (prozora), upotrebu rodnih markera i praktičan rad na konkretnim primjerima akcionih dokumenata i logičkim matricama IPA projekata.\nObuku će sprovesti nezavisna konsultantkinja Višnja Baćanović sa dugogodišnjim iskustvom rada na orodnjavanju IPA programiranja u Srbiji i Sjevernoj Makedoniji.\nZainteresovani kandidati i kandidatkinje mogu svoju prijavu poslati na info@institut-alternativa.org, uz naznaku ‘’Prijava za pohađanje Obuke o orodnjavanju IPA programiranja’’, najkasnije do 25. marta 2022. godine, do 17h. Na isti e-mail možete poslati eventualna dodatna pitanja, a o ishodu Vaše prijave obavijestićemo Vas do 1. aprila 2022. godine.\nObuka je dvodnevna, i biće organizovana 6. i 7. aprila 2022. godine u hotelu Bianca, u Kolašinu, sa pokrivenim troškovima prevoza i smještaja u hotelu na bazi punog pansiona.\nPrijava treba da se sastoji od kratkog motivacionog pisma u kojem je potrebno navesti zašto je integrisanje rodne perspektive u IPA programiranje u Crnoj Gori važno za vas, kao i na koji način ste se bavili IPA programiranjem u okviru vašeg posla. Uz motivaciono pismo potrebno je dostaviti i radnu biografiju.\nObuku organizuje Institut alternativa u okviru projekta ‘’Rana integracija za rodnu ravnopravnost’’, podržanog od strane Reactor – Research in Action i njihovih partnera kroz akciju ‘’Unapređenje rodne ravnopravnosti kroz proces pristupanja EU’’. Ova akcija je podržana od strane Evropske unije i kofinansirana od strane Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju.\nSadržaj objave je isključiva odgovornost Instituta alternativa i ne odražava nužno stavove Evropske unije i Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju.\nObjavljeno 15. 03. 2022. 15. 03. 2022.\nTransformisati proširenje EU za obostrane benefite i odgovor na zajedničke probleme\nTo što o “progresivnom članstvu” govorimo kao o specifičnom modelu je pleonazam samo po sebi, jer ako je EU perspektiva za region Zapadnog Balkana jasna onda se i progres u pristupanju podrazumijeva, ali očigledno da to nije slučaj, odnosno da je proces u ćorsokaku.\nTo je poručila naša Milena Muk na konferenciji o smislu pripadnosti i procesu integracije u EU, koju su u Skupštini Crne Gore organizovali ambasade Francuske i Austrije u Podgorici i Kancelarija za evropske integracije.\nMilena je govorila na panelu o progresivnom članstvu i novim modelima pristupanja EU.\nOna je podsjetila da je ubrzana ili diferencirana integracija regiona u strukture Evropske unije najvidljivija u onim oblastima u kojima dijelimo zajedničke probleme kao što su borba protiv organizovanog kriminala i upravljanje granicom: u nekim situacijama naši policijski službenici dijelili izvšrna ovlašćenja sa predstavnicima EU agencija, zajednički patrolirajući granicama i sl, dok imaju pristup informacionom sistemu i aplikaciji EUROPOL-a za dijeljenje podataka.\n“Ako već vidimo da neki zajednički problemi, poput ruske invazije na Ukrajinu i imperativa borbe protiv organizovanog kriminala, nalažu potrebu za bržom i sadržajnijom integracijom između regiona i Evropske unije, onda je i za nas, kao građane koji smo često zaboravljeni u tom procesu, važno da i benefiti, a ne samo problemi, budu predmet tzv. diferencirane integracije”, naglasila je Milena.\nOna je ukazala da je model četvorofaznog pristupanja koji su razvili Centar za evropske politike iz Beograda i CEPS iz Brisela, koji upućuje i na važnost mjerljivih pokazatelja u vladavini prava i drugim oblastima, zapravo mnogo jednostavniji i predvidiviji od aktuelnog procesa, koji ostavlja dosta manverskog procesa da se daju zasluge i u onim oblastima gdje ne bi trebalo, odnosno da se koči progres onih zemalja, koje isporučuju određene rezultate.\nSnimak konferencije možete pogledati ovdje:\nObjavljeno 11. 03. 2022. 11. 03. 2022.\nSkupštinski odbori da se vrate redovnim obavezama\nRad skupštinskih odbora nije uslovljen dinamikom plenarnih zasijedanja i ukazujemo da je naročito važno da skupštinski odbori pristupe sveobuhvatnom razmatranju akata koji su u skupštinskoj proceduri.\nSva radna tijela pasivizirala su svoj rad u periodu kada su razlike o načinu izlaska iz aktuelne političke krize blokirale plenarni rad Skupštine i početak redovnog proljećnjeg zasijedanja.\nNeprihvatljivo je da skupštinski odbori ne izvršavaju svoje obaveze u skladu sa Poslovnikom i ne razmatraju redovne izvještaje i predloge zakona koji su u skupštinskoj proceduri.\nI u prethodnoj godini su povremeni bojkoti i pasivnost odbora dovodili do situacija da se u kratkom vremenskom periodu odlučuje o nagomilanim pitanjima. To se negativno odražava i na kvalitet zakonskih tekstova i na analizu njihovog uticaja, kako u finansijskom, tako i u širem smislu.\nPrimjena programa “Evropa sad” takođe zahtijeva pojačani parlamentarni nadzor, posebno imajući u vidu da se bliži kraj prvog kvartala primjene programa. Poslanici i poslanice su ranije javno ukazivali na rizike, koje nose nova zakonska rješenja. Globalna dešavanja uslovljena invazijom Rusije na Ukrajinu mogu poremetiti ranije projekcije u odnosu na efekte reformi koje je Program obuhvatio. Na poslanicima i poslanicama, koji su i izglasali zakone koji su trasirali njegovu primjenu, je da zahtijevaju sve informacije o efektima i izazovima tokom sprovođenja Programa.\nPodsjećamo da su, osim predloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, trenutno u skupštinskoj proceduri i drugi zakoni od značaja za građane i građanke. Blokada i odlaganje redovnog zasijedanja Skupštine ne treba da budu izgovor da se ovi akti ne rasprave u matičnim odborima i ne analiziraju njihovi efekti na položaj različitih društvenih grupa i na državni budžet.


Naslovna Info Srbija Uskoro izmena Zakona o upravljanju otpadom – baci se 250.000 tona hrane\nFoto: Agroklub (Julijana El Omari)\nNačelnica Odeljenja za upravljanje otpadom u Ministarstvu zaštite životne sredine Radmila Šerović najavila je da će uskoro doći do izmena Zakona o upravljanju otpadom, što će otvoriti prostor da se posebnim pravilnikom o upravljanju biorazgradivim otpadom unapredi ova oblast, piše portal „Agroklub“.\nIstraživanje o poznavanju procedura za odgovorno upravljanje otpadom od hrane pokazala je da ugostiteljski objekti na dnevnom nivou prosečno proizvedu oko osam kilograma otpada od hrane, dok zdravstvene ustanove u kojima se priprema i služi hrana svakodnevno generišu čak tri i po puta više – do 28 kilograma, ističe se dalje u saopštenju.\nPotrebna infrastruktura, zakonski okvir i podsticajne politike\nSamo petina ističe da poznaje procedure za upravljanje tim otpadom. Oko 65 odsto ugostitelja i zdravstvenih ustanova u kojima se sprema i služi hrana sav otpad od hrane odvaja. S druge strane, 19 odsto firmi i ustanova priznaje da taj otpad baca u kontejner.\n„Najveći broj ustanova u kojima se otpad od hrane ne zbrinjava na adekvatan način kao glavni preduslov da bi počeli da ga odvajaju navode potrebu postojanja odgovarajuće infrastrukture, obavezujućeg zakonskog okvira, ali i uvođenje podsticajne politike kojom bi se nagradilo pravilno upravljanje otpadom – umanjenjem poreza ili naknada za odnošenje otpada“, istakao je Slobodan Krstović, šef Jedinice za zaštitu životne sredine NALED-a.\nNačelnica Odeljenja za upravljanje otpadom u Ministarstvu zaštite životne sredine Radmila Šerović najavila je da će uskoro doći do izmena Zakona o upravljanju otpadom, što će otvoriti prostor da se posebnim pravilnikom o upravljanju biorazgradivim otpadom unapredi ova oblast. Pravilnik bi obavezao generatore otpada od hrane da ga predaju registrovanom operateru, što je jedan od predloga NALED-a.\nPogledaj: U Baču održana radionica na temu IPARD fondova\nPrethodni tekstZavršen mozaik u Hramu Svetog Save – jedinstven u svetu\nSledeći tekstDemanti Dijane Vile na tekst „Nastavnici posle 20 godina dobili otkaz, prednost onima bez dana radnog staža“


Pogled na proteklu godinu: amerièko kineski odnosi - 2002-12-17\nAmerièki ambasador Klark Rent kaže da su veze izmedju Kine i Sjedinjenih Država ”bolje nego što su ikada bile.“ To je velika promena u odnosu na april 2001. godine, kada su Vašington i Peking razmenjivali oštre optužbe u vezi sa sudarom kineskog i amerièkog vojnog aviona. Kineski pilot je poginuo, a Kina je èitavih nedelju i po dana zadržavala posadu amerièkog mornarièkog aviona. Kako izgleda, terorizam je podstakao Vašington i Peking da izglade svoje dugogodišnje nesuglasice i okrenu se saradnji. Kineski predsednik Djijang Cemin doprineo je tome izražavanjem sauèešæa i nudjenjem politièke i obaveštajne pomoæi, posle teroristièkih napada na Sjedinjene Države, 11. septembra prošle godine. Amerièki funkcioneri su takodje pozdravili nastojanje Pekinga da nagovori Pakistan da saradjuje sa Sjedinjenim Državama u iskorenjivanju terorista al-Kaide u Avganistanu. Nova, globalna teroristièka pretnja podstakla je predsednike Djijanga i Buša da se tokom protekle godine sastanu tri puta, èime je komunikacija podignuta na viši nivo. Kineski predsednik rekao je da su ti razgovori doveli do novog, boljeg medjusobnog razumevanja:\nGovoreæi tokom oktobarskog samita, na ranèu Bušovih, u Teksasu, predsednik Djijang je rekao da uprkos razlikama dve zemlje imaju više zajednièkih interesa nego sporova. Jedan od tih interesa je zajednièka zabrinutost zbog obnovljenih nastojanja Severne Koreje da razvija nuklearno naoružanje. Struènjaci kažu da bi to moglo da podstakne Južnu Koreju i Japan da reaguju izgradnjom sopstvenih nuklearnih bombi, pojaèavajuæi strahovanje Kine od regionalne trke u naoružavanju. Kina i Sjedinjene Države takodje imaju sve tešnje ekonomske odnose, u okviru kojih 40 odsto kineskog izvoza odlazi za amerièko tržište. Sjedinjene Države su takodje jedan od najvažnijih izvora investicija i tehnoloških proizvoda za Kinu. Predsednik Djijang kaže da ti dobri medjusobni odnosi omoguæavaju kineskim liderima da se usredsrede na razvoj sopstvene privrede. Ali amerièki ambasador Klark Rent kaže da, uspkos generalno toplim odnosima, postoje mnoga pitanja u kojima ima nesuglasica, izmedju ostalih ljudska prava, prodaja naoružanja i problem Tajvana:\n”Sjedinjene Države i Kina dele strateške i druge interese u mnogim važnim oblastima. Medjutim u nekim drugim, kineska gledišta i praksa i dalje su u suprotnosti sa osnovnim amerièkim interesima i vrednostima.“\nKomunistièka Kina i Sjedinjene Države oduvek su se posmatrali sa uzajamnim podozrenjem. Vašington i Peking podržavali su suprotne strane u Korejskom ratu, pedesetih godina prošlog veka, a tokom rata u Vijetnamu amerièke lidere je zabrinjavala moguænost kineske vojne intervencije. U novije vreme, Kinu je iritirala amerièka prodaja oružja Tajvanu. Peking polaže pravo na tu demokratsku ostrvsku državu i želi da je stavi pod svoju kontrolu, ako treba i silom. Sjedinjene Države smatraju da Kina krši ljudska prava u svojim postupcima prema etnièkim manjinama, verskim grupama i politièkim disidentima. Vašington je ranije prigovarao Kini da premalo èini na spreèavanju širenja raketne i druge vojne tehnologije van zemlje. Otkada su se odnosi popravili Kina je preduzela korake za umanjivanje amerièke zabrinutosti i donela propise o pooštravanju kontrole izvoza oružja. Neki od pomenutih sporova izazvali su kovitlac diplomatskih aktivnosti ovog meseca i obe strane su slale izaslanike tamo-amo, pokušavajuæi da ih razreše.\nPredstavnik kineskog Ministarstva inostranih poslova Liu Djinæao rekao je da visoki predstavnici oružanih snaga dve strane razgovaraju u Vašingtonu, dok se u Pekingu vodi dijalog o ljudskim pravima, u nastojanju da se prevazidju razlike u tim kljuènim pitanjima.


U ponedjeljak 23. februara 2015. godine u Podgorici, direktorica Zavoda za statistiku mr Gordana Radojević i direktorica Sekretarijata sudskog savjeta Vesna Aćimić, potpisale su Sporazum o međusobnoj saradnji na području statistike pravosuđa.\nIstog dana, direktorica Zavoda za statistiku mr Gordana Radojević i ministar Ministarstva unutrašnjih poslova mr Raško Konjević, potpisali su Sporazum o međusobnoj saradnji na području statistike kriminaliteta, migracija i međunarodne zaštite kao i saobraćajnih nezgoda, nastradalih lica i drumskog prevoza robe.\nU cilju unapređenja zvaničnog statističkog sistema, postojeće saradnje navedenih institucija i definisanja planova za harmonizaciju poglavlja 18 – Statistika sa EU standardima, Zavod za statistiku je pokrenuo inicijativu za formalizovanje međuinstitucionalnih odnosa.\nNa ovaj način će se izbjeći dupliranje statističkih podataka na nivou Crne Gore, smanjiti troškovi prikupljanja podataka i opterećenost izvještajnih jedinica.\nU narednom periodu očekuje se formalizovanje saradnje sa Vrhovnim državnim tužilaštvom, čime će se zaokružiti administrativno prikupljanje podataka iz statističke oblasti pravosuđa.


Izjava g.dina Sami Kurteshija, Ombudsmana Kosova, povodom 10 decembra - Medjunarodni dan ljudskih prava - Vesti - Avokati i Popullit\nIzjava g.dina Sami Kurteshija, Ombudsmana Kosova, povodom 10 decembra - Medjunarodni dan ljudskih prava\nIzjava g.dina Sami Kurteshija, Ombudsmana Kosova,\npovodom 10 decembra - Medjunarodni dan ljudskih prava\nLjudska prava i slobode sada čine univerzalne vrednosti i jesu zajedničko ljudsko blago.To je sada neprikosnoveni ljudski konsenzus. Republika Kosova se obavezala da prihvati ove vrednosti, osna?ujući ih u najvećem pravnom aktu zemlje, u Ustavu.\nObzirom da jednaki tretman čini kamen temeljac svakog demokratskog društva, ova godišnjica je i proglašena od strane OUN kao godišnjica nediskriminacije. Sada, na putu ka izgradnji demokracije, oslanjajući se na načelu vladavine zakona, svi mi i svako od nas, obavezujemo se za poštovanje jednakosti, kao jedina perspektiva za bolju budućnost.\nDok sva ljudska bića se radjaju slobodna i jednaka u dostojanstvu i pravima, prvenstveni , društveni i institucionalni cilj i obaveza, treba da bude promovisanje pravne dr?ave, gde se svi ljudi tretiraju jednako.\nI pored svih dostignuća, ostaje izazov za sve institucije Republike Kosova, ne samo da se zadovolje sa pasivnom obavezom, da ne krše osnovna ljudska prava i slobode, nego da doka?u njihovo opredeljenje za aktivnu ulogu na njihovoj zaštiti i promovisanju.Najbolja zaštita i poštovanje jeste kada se razlozi spreče boreći se protiv njih još u genezi.\nU periodu od 60 godina i više, od nastanka Univerzalne Deklaracije, usvojeno je više od 60 medjunarodnih instrumenata, delegirajući deo od dr?avnih suverenosti za načela ljudskih prava i sloboda u celom svetu. U zakonodavnom smislu, Republika Kosova je bezrezervno prihvatila ovu filozofiju. Kao izazov ostaje njihova primena.\nInstitucija Ombudsmana, pored vršenja svoje ustavne misije za nadgledavanje i zaštitu ljudskih prava, biće kao podrška svakoj individualnoj ili kolektivnoj, vladinoj ili nevladinoj inicijativi, koja te?i promovisanju osnovnih ljudskih prava i sloboda i jačanju opšte savesti. Kao nezavisan mehanizam za zaštitu ljudskih prava i sloboda, bićemo glasni u slučajevima predrasuda, diskriminacije i kršenja osnovnih ljudskih prava i sloboda.Nama treba pomoć i saradnja svakog i svih.Samo kada svi mi i svako od nas izvrši svoju obavezu, mo?emo izvršiti promene. A na Kosovu ima potrebe za promene, i to velikih, u oblasti ljudskih prava.


Pravila o zaštiti privatnosti – Haus Zwolle, zvanični veb sajt | Apartmani u gradu Zeboden\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.zwolle.at koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Haus Zwolle. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.zwolle.at. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na info@zwolle.at .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na info@zwolle.at . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na info@zwolle.at . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


U Volonterskom servisu Zvezdare održana edukacija volontera i radionica o mentalnom zdravlju - Beogradski Portal\nU Volonterskom servisu Zvezdare održana edukacija volontera i radionica o mentalnom zdravlju\nU Volonterskom servisu Zvezdare održana je prezentacija projekta „Bolja briga o mentalnom zdravlju”, čija realizacija je sufinansirana sredstvima iz budžeta Gradske opštine Zvezdara, kao i edukacija volonterki Servisa i radionica o mentalnom zdravlju.\nSastanku su, pored zvezdarskih volonterki prisustvovale i Radmila Urošević, koordinatorka Servisa, Jelena Vulić iz opštinske Kancelarije za pomoć osobama sa invaliditetom, Mina Aleksić (Udruženje „Prostor”) i Irena Stojadinović (Udruženje PIN).\nCilj sastanka je bio razmena iskustava kada je u pitanju mentalno zdravlje i predstavljanje na koji način Opština Zvezdara i Volonterski servis brinu o mentalnom zdravlju građana i svojih volontera.\nOvo je bila i prilika da predstavnici Udruženja „Prostor” upoznaju predstavnike GO Zvezdara i volonterke sa svojim aktivnostima tokom ove godine koje su usmerene na zaštitu mentalnog zdravlja.\nZvezdarske volonterke su upoznate sa određenim strategijama i tehnikama za lakše izlaženje na kraj sa stresnim situacijama, „sagorevanjem“ i ostalim poteškoćama koje mogu da prate direktan volonterski rad sa ugroženim kategorijama stanovništva.\nVolonterke su podelile svoje iskustvo volontiranja, stavove vezane za mentalno zdravlje, kao i potrebe i resurse koji im najviše znače za očuvanje mentalnog zdravlja.\nNa kraju su kroz grupni rad, koristeći tehnike art terapije, napravile zajednički rad „Drvo podrške“ na kom su kroz umetnički izraz predstavile svoje najznačajnije resurse za očuvanje mentalnog zdravlja.


Opis jezika za Microsoft Office ekransku napomenu 2013 servisni paket 1 (SP1)\nMicrosoftov Office ekranskoj napomeni jezik 2013 Service Pack 1 (SP1) obezbeđuje najnovije ispravke za jezik Office ekranske napomene 2013. Ovaj servisni paket sadrži dve vrste ispravki:\nMožete da se opredelite za računar sa uslugom Microsoft Update, a zatim da registrujete tu uslugu sa automatskim ispravkama da biste primili ispravku za SP1. Microsoft Update će otkriti proizvode koje ste instalirali, a zatim primeniti sve ispravke na proizvode.\nSledeće datoteke su dostupne za preuzimanje sa lokacije Microsoft Download Center:napomena ako imate 32-bitnu verziju programa Office Ekranska napomena 2013 instaliran na 64-bitnoj verziji operativnog sistema Windows, trebalo bi da instalirate Office ekransku napomenu, 2013 SP1 32-bitni paket.\nMože se pojaviti sljedeći poznati problem u vezi sa ovim servisnim paketom: Microsoft Office ekransku napomenu 2013 SP1 ne može biti deinstaliran. Kada kliknete na dugme " Deinstaliraj " na kontrolnoj tabli " instalirane ispravke ", dobićete sledeću poruku o grešci:\nFunkcija koju pokušavate da koristite je na mrežnom resursu koji nije dostupan.\nDa biste zaobišli ovaj problem, možete deinstalirati i ponovo instalirati originalni jezički program za ekransku napomenu.


Albanci tužili Srbiju zbog\nBUJANOVAC - U Opštinskom sudu u Bujanovcu održano je prvo ročište po tužbi Sulejmana Durakovića, Rize Ljutvijua, Ise Ljutvijevića i Nehata Ljutvijevića, svi iz Biljače, koji od Državne zajednice SCG, Republike Srbije, Ministarstva unutrašnjih poslova i Instituta Vinča traže naknadu štete zbog posečenog bagrema u toku čišćenja terena od municije sa osiromašenim uranom, i to u iznosu od 950.000 dinara, kao i kamatu i sudske troškove.\nParcele, vlasništvo pomenutih Albanaca, nalaze se na lokaciji veličine 1,1 hektar kod sela Bratoselce, u opštini Bujanovac, gde su naše institucije, kao i organizacija UN za zaštitu životne sredine, nakon bombardovanja registrovali municiju sa osiromašenim uranom. NATO je, prema informacijama iz Vojske SCG, i zvanično priznao da je na ovom području koristio više od 2.000 metaka sa osiromašenim uranijumom. Čišćenje ovog terena počelo je 2002. godine i finansirala je Vlada Srbije.\nEkipe iz Instituta "Vinča" i službe Vojske SCG su na ovoj lokaciji tokom 2002/03. godine pronašli 305 metaka sa osiromašenim uranijumom. Na pomenutoj lokaciji zaista je posečeno bagrenje koje se tu nalazilo, ali, kako se navodi, u znatno manjoj količini i vrednosti nego što je navedeno u tužbi.\nMari Kler Đorđević, advokat Instituta "Vinča", rekla je da ukoliko je i bilo štete za tužioce, za to su odgovorne države koje su donele odluku o upotrebi oružja sa radioaktivnim materijalom. Ročište je odloženo, a tužiteljima je ostavljen rok do 27. januara da se izjasne po pitanjima koja je navela advokat Instituta "Vinča".


OBRT U RIK-u: Opozicija izglasala da Preletačević bude zvanično kandidat - Teleprompter.rs\nRepublička izborna komisija izglasala je da Beli Preletačević bude predsednički kandidat na izborima koji će se održati 2. aprila.\nSednici je prisustvovalo 22. članova RIK-a, a odluka je izglasana sa 12 glasova “za” od ukupno 27 članova RIK-a.\nPreletačevićevu kandidaturu progurali su članovi RIK-a koji pripadaju opozicionim strankama.\nOva odluka je doneta nakon burne rasprave, a u jednom trenutku Saša Radulović, koji podržava kandidaturu Belog Preletačevića, upao je u RIK iz protesta.\nSVAĐA U RIK: Posvađali se sadašnji i bivši radikali: Ma kome ti lupaš?” Svi ste vi “preletačevići”\nVUČIĆ VAS SAMO JAKO NASA(R)MARIO: Opozicijo, počni da paničiš – sad!


Novi kontrolni toranj na beogradskom aerodromu do kraja 2021.\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u Vladi Republike Srbije Tomislav Momirović obišao je danas radove na izgradnji novog tornja aerodromske kontrole letenja i zgrade Centra kontrole letenja Beograd u sklopu Aerodroma „Nikola Tesla“.\nMomirović je, čestitajući zaposlenima 20. oktobar – Međunarodni dan kontrolora letenja, istakao da u novi kontrolni toranj - SMATSA i Vlada Srbije investiraju 17,5 miliona evra i dodatnih pet miliona evra u najsavremeniju opremu.\nOvaj toranj će biti ponos SMATSA-e i cele Srbije, ocenio je on i podsetio na to da su planirane velike investicije sa našim partnerima iz „Vansija“ u Aerodrom „Nikola Tesla“, kao i da rekonstruišemo aerodrom u Nišu, koji će biti tri puta veći od postojećeg.\nTakođe, kako je dodao, uložena su dodatna sredstva u Aerodrom „Ponikve“, planiraju se investicije u Aerodrom „Morava“, tako da će vazdušni sektor sa SMATSA-om, Direktoratom civilnog vazduhoplovstva, „Er Srbijom“ i aerodromima potpuno pomeriti standarde u narednim godinama.\nZa izgradnju objekta opredeljno je 17.443.870 evra, a završetak radova na izgradnji očekuje se do kraja ove godine, nakon čega sledi primopredaja radova, tehnički pregled izvedenog objekta i pribavljanje upotrebne dozvole.\nPostojeći toranj na Aerodromu „Nikola Tesla“ Beograd, koji je izgrađen 1962. godine, neadekvatan je i ne zadovoljava zahteve korisnika, s obzirom na nedostatak raspoloživog prostora i nemogućnost modernizacije i instaliranja dodatne tehničke opreme i sistema u kupoli tornja.\nIzgradnjom novog kontrolnog tornja stvoriće se uslovi za neometano i kvalitetno pružanje usluga kontrole letenja, imajući u vidu predikcije povećavanja kapaciteta i broja avio-operacija na beogradskom aerodromu, kao i veću uposlenost aerodroma realizacijom investicionih projekata.


Minimalac u Srbiji biće povećan?\nM. D.\t 27. avgusta 2016. 11:18\nNa poslednjem sastanku radne grupe predstavnici vlade i poslodavaca približili su stavove o visini minimalca i složili se da bi on mogao da bude 125 dinara po radnom satu, eventualno 127, dok su sindikati rekli da neće pristati na manje od 135 dinara.\nPotpredsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije (S S S S) i predsednik Sindikata komunalne privrede Srbije Milan Grujić ukazuje na dobru atmosferu i razumevanje među učesnicima socijalnog dijaloga, a lično je, dodaje, uveren da će se u narednoj rundi 31. avgusta dogovoriti o zajedničkoj vrednosti minimalca koju bi predložili Socijalno ekonomskom savetu.\nVlada saglasna: Minimalac 130 dinara po satu\nU sredu poslednji sastanak o minimalcu\nNeki lekari odmore koriste za rad u inostranstvu\nSindikati su predložili da minimalna cena rada bude 146 dinara, a poslodavci da se poveća na 125, eventualno 127 dinara kaže Grujić.\n“Ministarstvo rada pokušava da to obrazloži makroekonomskim pokazateljima globalno gledajući celu privrednu strukturu Srbije, i pokazali su spremnost u prvom kontaktu da idu na cenu od 127 dinara po radnom satu”, rekao je Grujić.\nNajmanje povećanje koje je sindikat spreman da prihvati je 135 dinara. Ispod toga, kaže, ne bi pristali. To je, objašnjava, 67 odsto minimalne potrošačke korpe i ispod toga radnik bi bio egzistencijalno ugrožen, a s druge strane to bi po radnku bilo nominalno povećanje od oko 1.500 dinara, što, primećuje, ne remeti budžet.\nGrujić podseća da je u članu 112 Zakona o radu predviđeno šest kriterijuma koji definišu minimalnu cenu rada.\n“Prvi su egzistencijalne potrebe zaposlenog i njegove porodice, merene minimalnom potrošačkom korpom, zatim porast zaposlenosti na tržištu rada, stopa porasti produktivnosti rada, rast potrošačkih cena, rast BDP i naravno rasta prosečne zarade”, naveo je Grujić.\nPredsednik Unije poslodavaca Srbije Nebojša Atanacković rekao je da nije neuobičajeno da svaka od tri strane ima različite argumente i viđenje o visini cene rada.\n“Važno je da su ovog puta pregovori oko minimalca počeli na vreme i da imamo već neke stavove. Konačna odluka biće doneta na sednici SES-a”, rekao je Atanacković.\nOn je naveo da su stavovi učesnika socijalnog dijaloga relativno suprotstavljeni, tačnije da su stavovi predstavnika vlade slični stavovima Unije poslodavaca.\n“Mišljenja smo da bi to povećanje trebalo da sledi inflaciju koja je nastala u međuvremenu od stare cene rada, ali očekujemo da se i dalje razgovara”, rekao je Atanacković.\nKako kaže, poslodavci i vlada smatraju da bi minimalac trebalo da bude 125 dinara sa eventualnim razmatranjem povećanja za još neki procenat. Atanacković kaže da poslodavci smatraju da bi to povećanje za nekoliko dinara imalo smisla ukoliko bi vlada prihvatila određene olakšice koje bi dala poslodavcima, kako ne bi imali veće troškove poslovanja.\nNovi sastanak radne grupe planiran je 31. avgusta kada će sve strane izneti svoje predloge koje će razmatrati na sednici Socijalno-ekonomski savet u septembru, kaže sagovornik Tanjuga.\nVlada može, kako kaže, da poveća minimalac prema tome kolike su budžetske mogućnosti, a sindikati polaze od toga da on treba da popravi socijalni položaj članova i ostalih zaposlenih. On kaže da minimalna cena predstavlja socijalnu kategoriju a da je nemoguće ići preko onoga što su mogućnosti privrede i budžeta.\n“Minimalna zarada uvek povlači i povećanje drugih zarada i to nas vodi ka tome da trošimo više a nemamo mogućnost da povećavamo investicije”, primećuje Atanacković.\nProcene sindikata pokazuju da u Srbiji oko 300.000-350.000 radnika prima minimalac, a najviše ih je u trgovini – prodavnicma, buticima, kafićima, ali i građevinarstvu..\nU septembru prošle godine Vlada je donela odluku da minimalna cena rada po radnom satu za 2016. godinu ostane 121 dinar. Ta cena na snazi je već dve godine.\nPoslednji put, pre toga, visina minimalca je promenjena u septembru 2014. godine, i tada je odluceno da ona za 2015. godinu po radnom satu iznosi 121 dinar. Prethodno se cena rada nije menjala od 2012. godine i iznosila je 115 dinara.


Putin i Tramp nisu razgovarali o poseti ruskog predsednika Vašingtonu - Sputnjik Srbija\n02:41 25 April 2019\nPutin i Tramp nisu razgovarali o poseti ruskog predsednika Vašingtonu\n10:41 03.12.2018 (osveženo 11:53 03.12.2018) Preuzmite kraći link\nPredsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Donald Tramp, tokom kratkog kontakta na marginama G20 nisu razmatrali mogućnost posete ruskog predsednika Vašingtonu, saopštio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n„Ne, nije razmatrana“, odgovorio je Peskov na pitanje da li je tokom kratkog razgovora između Putina i Trampa razmatrana mogućnost posete ruskog predsednika Sjedinjenim Američkim Državama.\nPredsednik SAD Donald Tramp ranije je otkazao bilateralne razgovore sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom na G20. Kao razlog za takav potez on je nazvao incident u Kerčkom moreuzu, a kao uslov za sastanak — oslobađanje ukrajinskih mornara uhapšenih zbog kršenja granice Rusije.\nPortparol ruskog predsednika izrazio je žaljenje zbog Trampove odluke.\nsastanak, poseta, Donald Tramp, Dmitrij Peskov, Vladimir Putin, SAD, Rusija


Pale devizne rezerve NBS – 8,4 milijardi neto | Vranje-Online\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju jula iznosile 10,63 milijardi evra čime se obezbeđuje pokrivenost novčane mase (M1) od 290 odsto i oko sedam meseci uvoza robe i usluga, saopštio je danas kabinet guvernera NBS.\nNeto devizne rezerve na kraju jula iznosile su 8,41 milijardi evra. Te rezerve predstavljaju ukupne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i za sredstva povučena od Međunarodnog monetarnog fonda u okviru aranžmana zaključenog 2009.\nU julu prošle godine neto devizne rezerve iznosile su 1,7 milijardi evra više, dok su u najviše u ovoj godini bile u maju, kada su iznosile 9,8 milijardi evra.\nU saopštenju se kaže da je najveći devizni priliv ostvaren po osnovu intervencija NBS na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 230,0 miliona evra.\nOstali veći prilivi su ostvareni po osnovu prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima na domaćem finansijskom tržištu u iznosu od 145,4 miliona evra, korišćenja kredita i donacija u ukupnom iznosu od 38,1 milion evra, dok je neto priliv po osnovu devizne obavezne rezerve iznosio 17,2 miliona evra.\nVeći odlivi iz deviznih rezervi su realizovani po osnovu isplate dospelih hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima u iznosu od 52,3 miliona evra i izmirivanja obaveza Republike Srbije prema inokreditorima u iznosu od 47,5 miliona evra.\nOstali veći odlivi realizovani su po osnovu servisiranja stare devizne štednje u iznosu od 31,1 milion evra i otplate duga MMF u iznosu od 7,4 miliona evra na ime iskorišćenih sredstava u okviru stend-baj aranžmana iz 2009. godine.


Za nekoliko sati otkazane porudžbine srpskim dobavljačima vredne desetine miliona evra - Naši u svetu\nZa nekoliko sati otkazane porudžbine srpskim dobavljačima vredne desetine miliona evra\nObjavljeno 23/11/18 u 16:00\nBEOGRAD – Nerazumne carine na uvoz srpske robe za samo jedan dan pokidale su poslovne veze koje su se dogovarale godinama. U samo nekoliko sati otkazane su porudžbine srpskim dobavljačima, vredne na desetine miliona evra. Privrednici kažu- šteta je obostrana i neodrživa na duži rok.\nPrivremene kosovske vlasti nezabeleženim jednostranim carinama vezale su ruke i svojim privrednicima. Kamioni sa robom iz Srbije ili se vraćaju ili se porudžbine otkazuju, prenosi RTS.\nVlasnik „Galeba“ iz Šapca Radoslav Veselinović kaže da će sigurno dešavanja smanjiti udeo koji imaju u izvozu na Kosovo.\n„Verovatno će i njima biti problem jer će te proizvode morati da nađu kod drugog proizvođača, a to je Italija ili Nemačka, jer u okruženju smo mi jedina firma koja isporučuje krunske zatvarače“, naveo je Veselinović.\nPrivrednici, bilo Srbi, bilo Albanci, ne veruju da će carine potrajati jer su ostali i dugovi za isporučenu robu i avansi.\n„Mogu da kažem da smo prekjuče imali isporuku za Kosovo i vratilo se, kupac koji godinama sarađuje sa nama nije hteo da uveze, vraćeno nam je u očekivanju da će se ta odluka promeniti“, rekla je Jelica Petronijević Đurović, generalni direktor firme FAM Kruševac.\nMeđutim, kako se i očekivalo, kada su shvatili da u Srbiji posluje veliki broj kompanija sa stranim vlasništvom, poput „Koka-Kole“, „Henkela“, „Gorenja“, „Tuborga“, „Dukata“, vlasti u Prištini su ustuknule – i odustale od naplate carina na njihovu robu.\nSrbija neće odgovoriti istom merom, bila je jasna naša vlada, ali ekonomisti kao način da se nadmudre Albanci vide mogućnost da smanjimo cenu naše robe, a time i osnovicu za obračun takse, a da država štetu proizvođačima nadoknađuje dok mera ne prestane.\nIzvor Blic, RTS\nLidl je zbog nje u Srbiji postao „Linda“, a sada je platila cenu slave\nSrpski filmski festival u Čikagu


Vujović: Reforme za nastavak pregovora i članstvo u EU moraju biti apsolutni prioritet | Gradski portal\nVujović: Reforme za nastavak pregovora i članstvo u EU moraju biti apsolutni prioritet\nNajnoviji predstavljeni Izvještaj Evropskog Parlamentu o Crnoj Gori jasno ukazuje da crnogorska vlast kao apsolutni prioritet mora da tretira reforme neophodne za nastavak pregovora i članstvo u EU, od čega će jedino i zavisiti uspjeh ili neuspjeh manjinske Vlade, saopštio je Ivan Vujović, Generalni sekretar SDP-a.\n“Imali smo priliku ko zna po koji put da čujemo da se od Crne Gore u narednom periodu očekuje intenzivan rad i parlamentarni dijalog na ostvarivanju pravosudnih reformi, u prvom redu, neophodnih imenovanja u Skupštini kao preduslovu za dalji dinamičan integracioni put.\nG-din Picula, kao izvjestilac EP za Crnu Goru je, predstavljajući Izvještaj, ponovio da je evidentan strani uticaj u Crnoj Gori, trajni interes Rusije da destabilizuje region, kao i direktan uticaj Srpske pravoslavne crkve na politička dešavanja u našoj zemlji.\nVeoma je važno što će se i u ovom dokumentu izvjesno naći formulacije iz Rezolucije EP o stranom uplitanju u demokratske procese u kojima se potcrtava da se štetni regionalni uticaj zvanične Moskve sprovodi kroz razne forme, uključujući i neke religijske organizacije. Takođe, apostrofira se i osuđuje miješanje zvanične Srbije vezano za dešavanja od 5. septembra prošle godine, a prema inicijativi Otvoreni Balkan poziva na veliki oprez i iskazuje podrška inicijativama koje uključuju sve zemlje regiona, što nije slučaj sa Otvorenim Balkanom”, naveo je Vujović.\nKako je dodao, “vjerujemo da će donosioci odluka u Crnoj Gori pažljivo pročitati ovaj kao i druge relevantne EU dokumente i pravilno protumačiti šta su to prioriteti i ključne teme koje Crna Gora mora urgentno rješavati”.\nCrna Gora, smatra Vujović, nema vremena za čekanje i bavljenje nametnutim i tuđim temama “koje nas dijele i udaljavaju od EU puta, već ima primarni interes da u narednih nekoliko mjeseci snažno iskorači i iskoristi evropski prostor koji nam se pruža kaoprvoj narednoj članici EU”.


Održan karate turnir "sarajevo open 2009"\nMeđunarodni karate turnir "Sarajevo Open 2009" – 10. Memorijal Salko Ćurić održao se u nedjelju 24. maja u Sarajevu u KSC Skenderiji. Memorijal se održao u znak sjećanja na pionira karate sporta u Bosni i Hercegovini, prvog trenera, takmičara i reprezentativca Salku Ćurića, koji je početkom agresije dao život u odbrani grada i države.\nU dugogodišnjoj sportskoj karijeri Ćurić je bio višestruki prvak bivše SFRJ, a kao standardni reprezentativac učestvovao je na šest evropskih i dva svjetska prvenstva.\nNa turniru su pored takmičara iz Bosne i Hercegovine bili i takmičari iz Makedonije, Srbije, Crne Gore, Hrvatske i Slovenije. Turniru su se rado odazvali prijatelji i sportisti koji su poznavali ovog velikog sportistu i čovjeka.\nOdržano je takmičenje za najmlađe od 10-14 godina u katama, a zatim takmičenje seniora u borbama i seniorki u katama. Rezultati pobjednika karate turnira “Sarajevo Open 2009” – 10. Memorijal Salko Ćurić:\nSENIORI – BORBE\n1. Alem Kupusović (KK “Bosna”, Sarajevo)\n2. Admir Zukan (KK “Bosna”, Sarajevo)\n3. Damir Bander (KK “Bosna”, Sarajevo)\nSENIORKE – KATE\n1. Marija Gudeska (KK “Metalurg”, Skoplje, Makedonija)\n2. Tamara Ribarska (KK “Olimpija”, Ljubljana, Slovenija)\n3. Ružica Maksimović (KK “Potoci”, Pljevlja, Crna Gora)


„Opstanak najsposobnijih” je novi vodič za rad frilensera\nOdređivanje cene rada je jedna od tema obrađenih u ovom priručniku.\nFrilenserima može biti izazovno da postave kvalitetne osnove uspešnog slobodnjačkog rada. Imajući na umu šta se dešavalo s digitalnim radnicima proteklih meseci u Srbiji, to pitanje je postalo prilično važno. Zato je kompanija Payoneer, o kojoj smo poslednjih godinu dana više puta pisali, napravila vodič za uspešan frilenserski rad, pod nazivom „Opstanak najsposobnijih: Ultimativni vodič za frilensere”.\nJedna je od temi obrađenih u ovom priručniku jeste i određivanje cene rada. Kako Payoneer navodi, potrebno je uraditi pet koraka kako biste adekvatno odredili cenu. Pre svega treba da istražite šta vaše kolege naplaćuju i kako to čine. Možete da počnete sa svojom mrežom i kolegama, a možete da i od postojećih klijenata zatražite sugestije.\nU drugom koraku treba da izlistate šta je sve što naplaćujete, odnosno šta ulazi u vašu cenu. Bez obzira na to da li se odlučite da naplaćujete po satu, projektu ili onome što proizvedete, treba da uzmete nekliko elemenata u obzir. Vidite kolika količina vremena vam je potrebna, kao i koliko vas košta sva potrebna oprema ili alati koje koristite da biste izvršili zadatak.\nKada sve to učinite, postavite svoju cenu i podelite je s kontaktima koje dobro poznajete i kojima verujete, poput kolega na istim frilens platformama. Potom obratite pažnju na povratne informacije. Svakako treba da naplatite onoliko koliko smatrate da je pošteno, ali obratite pažnju šta radi konkurencija, jer to je jedan od načina da izbegnete konstantne pregovore.\nPoslednji, peti korak podrazumeva da preispitujete svoja iskustva. Odvojte vreme da pregledate i analizirate svoja iskustva sa klijentima. Preporučuje se da svaki put ponovo pogledate svoje dobitke, gubitke i povratne informacije od klijenata na svakih 6 do 12 meseci i prilagodite se u skladu s tim.\nCeo priručnik moćete preuzeti na Payneerovom sajtu, a u njemu ćete saznati kako da izgradite svoj frilens brend, maksimalno iskoristite platforme, pređete na puno radno vreme, izađete na kraj s napornim klijentima i još mnogo toga.


Dobri rezultati će biti prepoznati u Rezoluciji EP o Crnoj Gori | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Dobri rezultati će biti prepoznati u Rezoluciji EP o Crnoj Gori\nDobri rezultati će biti prepoznati u Rezoluciji EP o Crnoj Gori\nDržavni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač ambasador Aleksandar Andrija Pejović imao je danas sa saradnicima sastanak s izvjestiocem EP za Crnu Goru Čarlsom Tanokom u Evropskom parlamentu u Briselu.\nTokom sastanka je bilo riječi o napretku koji je Crna Gora ostvarila u pristupanju EU i daljim obavezama koje proizilaze iz pregovaračkog procesa. U fokusu razgovora su bile reforme u oblasti vladavine prava, posebno pripreme za predstojeći izborni proces, kao i zakonodavne i institucionalne aktivnosti u oblasti borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, te ostvarivanje mjerljivih rezultata u praksi. Razmotrena su i aktuelna politička dešavanja u Crnoj Gori, regionu i EU.\nSagovornici su posebno razmijenili mišljenje o Nacrtu rezolucije EP za Crnu Goru koja treba da bude usvojena u EP 10. marta 2016. Između ostalih, razmijenjena su mišljenja i o amandmanima europoslanika i priprema za njihovo razmatranje na Vanjskopolitičkom odboru EP sredinom februara.\nGlavni pregovarač je prenio snažnu opredijeljenost i odlučnost Vlade u pravcu zaokruživanja zakonodavnog okvira u svim oblastima i nastavka kvalitetnog i efikasnog sprovođenja reformi koje će Crnu Goru približiti razvijenim državama, članicama EU. Posebno je ukazao na značaj postizanja rezultata tokom 2016. kad su pitanju obaveze na završetku ispunjena početnih mjerila za preostale tri oblasti, otvaranje novih, ali i početak zatvaranja pregovaračkih poglavlja.\nIzvjestilac Tanok je izrazio zadovoljstvo dosadašnjim rezultatima i kvalitetom pregovaračkog procesa istakavši da su oni najbolja potvrda snažne evropske orijentacije Crne Gore. Naglasio je da dalji planovi Vlade potvrđuju odlučnost da se održi dobar tempo u pristupanju EU i opravda povjerenje evropskih partnera i liderska pozicija u pristupanju EU. U tom pravcu je prenio da Evropski parlament, Rezolucijom o Crnoj Gori, pozdravlja ostvareni, evidentan napredak u svim oblastima, a kroz amandmane evropskih poslanika, nastoji da na konstruktivan način doprinese nastavku započetih reformskih procesa i daljem napredovanju u pristupanju EU.\nU pogledu aktuelne političke situacije u Crnoj Gori, Čarls Tanok je posebno istakao značaj poštovanja ustavnog poretka i sprovođenja procesa unutar za to predviđenih institucija, pri čemu bojkot ne predstavlja evropski način nalaženja rješenja za političku situaciju. Ukazao je, takođe, na neophodnost pune primjene paketa izbornog zakonodavstva i potrebu ostvarivanja političkog dijaloga u Skupštini kako bi se omogućilo održavanje predstojećih izbora u skladu sa zakonima i usvojenim evropskim standardima.


Najbolja praksa Industrije 4.0: Bilateralni panel Srbija – SAD - vesti - srp\nNajbolja praksa Industrije 4.0: Bilateralni panel Srbija – SAD\nMašinski fakultet Univerziteta u Beogradu, Mašinski fakultet Univerziteta Mičigen, Departman za mašinstvo na Univerzitetu Teksas i kompanija „Inmold“ iz Požege organizuju bilateralni panel na temu „Najbolja praksa Industrije 4.0 u SAD i Srbiji“. Ovaj, 34. po redu panel posvećen Industriji 4.0 biće održan u sredu, 15. septembra, u onlajn formatu, a domaćin skupa je kompanija „Inmold“.\nSkup će se odvijati kroz dve tematske sesije na kojima će biti predstavljene nacionalne strategije za Industriju 4.0, kao i primeri najbolje prakse u Srbiji i SAD, a među predavačima je i prof. dr Džun Ni, najpoznatiji svetski stručnjak za tehnološki razvoj, Industriju 4.0 i veštačku inteligenciju.\nUčesnike panela pozdraviće ministarka privrede Republike Srbije Anđelka Atanacković, američki ambasador u Beogradu Antoni Gordfri, dekan Mašinskog fakulteta u Beogradu, prof. dr Radivoje Mitrović, direktor kompanije „Ball Packaging Europe Belgrade“ Branislav Savic i direktor kompanije „Inmold“ Goran Janković, koji će i otvoriti skup.


Nišikori rival Đokoviću u finalu Majamija – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nNišikori rival Đokoviću u finalu Majamija\nKei Nišikori pobijedio je Nika Kirjosa sa 6:3, 7:5 i plasirao se u finale drugog Mastersa sezone u Majamiju.\nЈapanski teniser odigrao je veoma dobar meč protiv talentovanog Australijanca, kontrolisao je igru i rezultat praktično od početka do kraja i rutinski je prošao u finale.\nKirjos nije uspio da ponovi izdanja iz prethodnih rundi, nije imao rješenje za sjajno kretanje i precizne udarce rivala, ali će se od ponedeljka prvi put u karijeri naći među najboljih 20 igrača svijeta.\nŠto se tiče Nišikorija, on je stigao do svog drugog finala Mastersa, poslije Madrida 2014. godine kada je igrao briljantno protiv Nadala, ali je poslije vođstva od 1-0 u setovima i brejka u drugom setu ipak predao zbog povrede.\nNišikori je u prvom setu protiv Kirjosa napravio dva brejka, a ponovo je rivalu oduzeo servis u drugom gemu drugog seta. Kirjos je uspio da se vrati i izjednači, ali je Nišikori u 12. gemu napravio novi brejk i stigao do okršaja sa najboljim na svijetu, Novakom Đokovićem.\nBiće to njihov deveti međusobni okršaj, a Đoković vodi sa 6-2. Poslednji put sastali su se u četvrtfinalu ovogodišnjeg Australijan opena kada je Novak slavio u tri seta.


veciti derbi fk partizan fk crvena zvezda ponisten gol u derbiju raka djurovic derbi novo\nZNAČI, TREBALO JE DA SVIRA PENAL? Javio se i Raka Đurović povodom Zvezdinog gola na derbiju: Stojković je faulirao Žandera!\nPosle 161. večitog derbija povela se velika polemika o tome da li je arbitar Srđan Jovanović poništio Crvenoj zvezdi regularan pogodak pri rezultatu 0:0.\nPoništen gol Zvezde\nPrvi je oko toga glas digao Mitar Mrkela, zatim je isto uradio i Zvezdan Terzić, koji je poručio da je “sudija partizanovac oštetio Zvezdu”. Javio se i predsednik Sudijske komisije Milan Karadžić, a zatim je i još jedan od članova Sudijske komisije, Igor Radojičić, koji komentariše sporne situacije za Arenu sport, istakao da je gol Milunovića regularan i da nije postojao faul nad Stojkovićem u duelu njega i Žandera.\nSada se javio i doskorašnji član Sudijske komisije, Raka Đurović, koji smatra da je gol Zvezde bio regularan.\n- Prekršaja Žandera nad Stojkovićem nije bilo, dakle, trebalo je priznati Milunovićev gol. Sudije, kad se nakon centaršuta s boka u golmanskom prostoru stvori gužva, vođene inercijom “sviraju” prekršaj u korist golmana. Tako je i Srđan Jovanović. Konkretno: udarac je bio upućen iz ugla s golmanove desne strane, lopta je letela ka prvoj stativi i središnjem delu gola. Žander je skočio i krenuo ka lopti, ne prema Stojkoviću. Ovaj s gol-linije, iza leđa igraču s namerom da izbije loptu i zakasnio s intervencijom - rekao je Đurović za Žurnal.\nKada je u pitanju debata da je “golman u petercu zaštićen kao beli medved”, Đurović ističe da njegova neprikosnovenost u ovoj situaciji nije povređena, već kaže čak i da je Stojković napravio faul u ovoj situaciji.\n- Golmanova neprikosnoveost nije povređena. Igrač nije išao uznazad ili recimo, licem bio okrenut ka golmanu. Da jeste, bio bi prekršaj. Ovako, što već kazah, lopta je išla prema Žanderu, on je prvi igrao, iza njegovih leđa se našao Stojković, loše procenio let lopte, okasnio s intervencijom i sudario se s rivalom. I, ako bismo terali mak na konac, načinio prekršaj - zaključio je Đurović.\nSukob "delija" sa policijom\nMITAR MRKELA DIREKTNO "Zvezda je igrala BEZ ODGOVORNOSTI, Milojevićeve odluke su potpuno ispravne"\nZoran Tošić hvalio saigrače posle pobede u derbiju"SA NATHOM SMO 30% BOLJI, očekujem da bude ključan na svakom meču, KONAČNO sam postigao gol na derbiju"\n"OTVORIO SAM VRATA I VIDEO DA U RUKAMA DRŽI NOŽ, SEČIVO OD 20 CENTIMETARA" Beograđanina u njegovom stanu izbola pomahnitala komšinica: "Prvo je krenula da me ubode u stomak, pa U GLAVU"


Zaha Hadid Architects među kompanijama koje će da grade ruski Mega-Smart City - Gradjevinarstvo.rs\n09.11.2018. | Niall Patrick Walsh | Arch Daily\nKompanija Zaha Hadid Architects je sa firmom TPO Pride Architects iz Rusije sa kojom sarađuje oformila konzorcijum koji je jedan od tri izabrana koji će raditi na realizaciji projekta „Rublyovo-Arkhangelskoye“ na zapadnoj strani ruske prestonice Moskve.\nRublyovo-Arkhangelskoye (foto: Flying Architecture)\nTim će raditi sa kolegama iz drugih pobedničkih firmi - Nikken Sekkei, UNK Project, Archea Associati i ABD Architects na izgradnji zgrada koje će se nalaziti na površini od preko 460ha i obuhvataće 4 miliona kvadratnih metara. Preko jedne trećine ove nove četvrti činiće parkovi i šuma koja se graniči sa rekom Moskvom, sa jezerom u centralnom delu na površini od 30 hektara.\nUrbani region će obuhvatiti stambene jedinice za smeštaj 66.500 stanovnika, kao i škole, klinike, saobraćajnu infrastrukturu, delove sa tržnim centrima i 800.000 kvadratnih metara poslovnog prostora kako bi zadovoljili zahteve moskovskog finansijskog, konsultantskog i pravnog sektora.\nMasterplan odgovara brzorastućem gradu, čija je populacija porasla za 30% u poslednjih 20 godina. Projekat nastoji da se prilagodi rastu broja stanovnika u gradu bez povećanja zagušenja u centru grada i da se umesto toga postavi metro linija koja će biti duga 19 kilometara i povezivati ova dva centra.\nMasterplan treba da bude „globalni reper za pametne i održive gradove" koji integriše električnu mobilnost, usluge i pametne tehnologije, sa prirodom, prožimajući ih kroz srce grada kako bi stvorio „urbano okruženje ekološke tehnologije koja neprimetno integriše prirodu i sisteme koje su ljudi stvorili."\n„Radeći sa specijalizovanim timovima u Rusiji i Evropi, razvili smo projekat, koji u središte stavlja ljude, za pametan ujedinjeni grad koji povezuje ljude ne samo kroz inovativnu tehnologiju, već i kroz organizovanje javnog prostora, kroz izgradnju zajednice koja integriše prirodne aspekte lokacije sa principima otvorenosti i inkluzivnosti u visokokvalitetnoj arhitekturi pogodnoj za 21. vek“, rekao je Cristos Passas, direktor projekta iz Zaha Hadid Architects.


Kako da vam stan ne izgleda kao da je u neredu\nStan je mesto u kome provodimo najviše vremena a samim tim se u njemu svakodnevno stvara nered. Bilo da smo od onih koji vole da sređuju za sobom stalno ili od onih koji čiste kada baš moraju, činjenica je da u stanu uvek ima nekog nereda i to je normalno. Međutim, ima nekih stvari koje doprinose tome da vaš stan izgleda haotičnije nego što je potrebno. Evo nekih od njih.\nNered u predsoblju\nPredsoblje je mesto gde držimo sve stvari koje su nam neophodne na izlazu iz kuće, a takođe je mesto gde spuštamo sve stvari kada dođemo kući. Upravo zbog toga, u predsoblju najčešće završe stvari koje tu ne pripadaju i taj prostor se postaje pretrpan. Da biste ovo izbegli, pokušajte da ne držite sve jakne koje posedujete na čiviluku, već one koje se trenutno ne koriste, stavite u ormar ili odložite na neko drugo mesto.\nU dnevnoj sobi većina nas ima police i na uglavnom njima stoje figurice, kutije, knjige, korpice i mnogi drugi predmeti koji ne pripadaju nigde drugde. Osim što ove stvari veoma često samo „sakupljaju prašinu“, to što ih je mnogo stvara utisak nereda. Ako želite da vaš stan ima minimalističkiji izgled, a ne želite da se odreknete dragih knjiga i figurica, ne bi bilo loše da investirate u police zatvorenog tipa. Na taj način će vizuelni utisak biti mnogo drugačiji i vaš dom neće izgledati kao da je u haosu.\nKese i kutije su neophodne za odlaganje. Međutim, ako vam stoje razbacane po celom stanu, vaš stan će neizostavno izgledati haotično. Najlakši način da ovaj problem rešite je da odredite jedno mesto gde ćete držati kese, a kutije takođe odlažite na jedno mesto (najbolje bi bilo da to bude u nekoj ostavi).


Bela kuća traži podršku za napad\nBarak Obama tokom jednog od ranijih subotnjih obraćanja naciji\nPredsednik Obama u svom subotnjem obraćanju naciji poručio da je upotreba hemijskog oružja "direktan napad na ljudsko dostojanstvo"...\nAdministracija američkog predsednika Baraka Obame ulaže sve veće napore da pridobije podršku domaće javnosti za vojnu akciju protiv Sirije.\nPredsednik Obama je, u svom redovnom subotnjem obraćanju naciji, poručio da bi - ukoliko ne bude odgovora na ono što je nazvao „nečuvenim napadom“ sirijske vlade - rizik od daljih hemijskih napada u budućnosti bio još veći.\nObama je takođe rekao da je navodna upotreba hemijskog oružja od strane sirijske vlade bila "direktan napad na ljudsko dostojanstvo" i pretnja nacionalnoj bezbednosti.\nA dok predsednik Obama pokušava da ojača domaću podršku za akciju protiv Sirije, američki državni sekretar Džon Keri vrši pritisak na ministre spoljnih poslova zemalja članica Evropske unije da stanu uz SAD.\nKeri je danas imao neformalne razgovore sa svojim kolegama u Viljnusu, prestonici Litvanije, koja trenutno predsedava evropskim blokom.\nPosle sastanka sa Kerijem, visoka predstavnica Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton pročitala je saopštenje u kome poziva na "jasan i snažan odgovor" zbog napada u Siriji, ali nije specifično pomenula vojnu akciju.\nOna je takođe rekla da EU želi da se Ujedinjene nacije pozabave krizom u Siriji, i da bi svaka dalja akcija protiv Damaska trebalo da bude odložena sve dok tim svetske organizacije koji istražuje upotrebu hemijskog oružja ne objavi svoj izveštaj.\nKeri je odgovorio da su SAD zahvalne na podršci, dodoajući da je EU objavila "snažno saopštenje o potrebi da se snosi odgovornost“.\nTakođe, Nemačka je saopštila da će potpisati zaključak sa samita G20 u kojem se traži "snažan odgovor" na napad. SAD i još deset zemalja potpisale su dokument juče, tokom sastanka u Sankt Peterburgu.\nPredsednik Obama će svoj plan ciljanih vojnih napada na Damask američkim građanima predočiti u govoru u utorak, koji će direktno prenositi sve američke nacionalne TV mreže.\nNepomirljivi stavovi Obame i Putina\nTežak put za usvajanje rezolucije o Siriji\nFrancuska čeka izveštaj UN


Ćulibrk: Kako ja mogu da verujem ministru Vulinu na reč?\nEmisije Autor:TV Nova S14. jan. 202200:43\nMilan Ćulibrk Foto: Nova S\nU emisiji "Među nama" o Vulinovoj špijunaži ruske opozicije, slučaju sa Zoranom Mihajlović, kandidatima za sledeće izbore i pomoći mladima od 100 evra govorio je Milan Ćulibrk, glavni i odgovorni urednik NIN-a.\nUpitan da komentariše Vulinovo prisluškivanje i potpuno suprostavljene stavove ruskog opozicionara sa jedne strane i našeg ministra sa druge strane koji ovo sve najodlučnije demantuje, Ćulibrk se prisetio jednog drugog slučaja sa ministrom Vulinom – presretanja mejlova kolega iz Nedeljnika.\n„Zanimljivo je da je čovek tada reagovao na autorski tekst bivšeg ministra odbrane Šutanovca koji je trebalo da izađe u Nedeljniku, ali nije. On je reagovao na tekst koji nije ni izašao i još uvek nije odgovorio na to pitanje. Dakle, ako su mogli da presreću mejlove novinarima u Srbiji, zašto ne bi prisluškivali ruske opozicionare?“, upitao je Ćulibrk.\nPrema njemu, rešenje problema suprostavljenih stavova Vulina i ruskog opozicionara trebalo bi da leži u izveštaju tužioca.\n„Tužno je da srpska vlast bude Putinov potrčko“: Kara-Murza o prisluškivanju\nPoslanici EU zgroženi zbog Vulina: Uznemirava prisluškivanje ruske opozicije\n"Fali nam izveštaj tužioca koji će da utvrdi da li je to tačno ili nije tačno", kazao je on.\n"Vi danas u Srbiji možete da kažete bilo šta i niko ništa više ne proverava. Najteže i najgore optužbe prolaze tek tako. Ima li u ovoj zemlji iko ko se brine i ko vodi računa o poštovanju zakona?", pitao je Ćulibrk.\nĆulibrk se, takođe, pita da li je uopšte moguće verovati Vulinu.\n"Kako ja mogu da verujem ministru Vulinu na reč kada je on rekao da je njemu tetka dolazila iz Kanade 19 puta, ili je on ištao tamo, da bi uneo u zemlju 205.000 evra za onaj stan?", još jedno je od pitanja koje je postavio urednik NIN-a.\nOn podseća na još jedan skandal sa premijerkom Brnabić koja je, takođe, nosila neke transkripte, kako mu se čini, baš ruskom ambasadoru, pa je posle bilo nekog izvinjavanja.\n"Nije ovo ni prvi ni poslednji put", kaže urednik, komentarišući tvrdnju Borka Stefanovića da li je ovo samo ilustracija kako se prisluškuje srpska opozicija, sledećim rečima:\n"Ako imaju vremena da čitaju ono što će kasnije moći da pročitaju u novinama, smešno je uopšte se pitati da li toga ima. Ja verujem da ima, nažalost. Što je najgore, više se niko i ne obazire na to. To je sad otprilike postalo kao, 'pa šta?'", rekao je Ćulibrk.\nNa pitanje da li on danas podrazumeva prisluškivanje, Ćulibrk odgovara: "Da. Naravno".\nCele gostovanje možete pogledati ovde:\nBonus video: Zbijanje redova pred 100e pomoći\nAleksandar VulinMeđu namaMilan ĆulibrkNINprisluškivanje\nKo je oskrnavio Miroslavljevo jevanđelje?\nSavo Manojlović: Narod je taj koji može da završi sa vlašću\nNewsMax Adria - Pregled dana - 20.01.2022.\nNovi Vučićev predizborni poklon penzionerima: A od 22:28


10 najboljih noćenja s doručkom u Praia do Rosa - TripAdvisor\nSmeštaj s uslugom doručka (B&B) - Praia do Rosa, Brazil\nNoćenja s doručkom/Pansioni (Praia do Rosa)\nNoćenja s doručkom - Praia do Rosa\n63 od 195 objekata odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 2 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nPrikaži sve povoljne ponude (5) počev od 210 US$\nBr. 3 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 4 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 5 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 6 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 7 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 8 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 9 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 10 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 11 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 12 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 13 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 14 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 15 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 16 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa\nBr. 17 od 63 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Noćenja s doručkom - Praia do Rosa


Predsednik Zoran Todić na terenu sa timovima za čišćenje snega - Zvanična prezentacija opštine Leposavić\nNaslovna / Lokalna samouprava / Predsednik Zoran Todić na terenu sa timovima za čišćenje snega\nPredsednik Zoran Todić na terenu sa timovima za čišćenje snega\nOpština Leposavić, u saradnji sa JP Direkcija za građevinsko zemljište i puteve i JKP 24. Novembar Leposavić juče i danas tokom celog dana vredno rade na raščišćavanju zavejanih seoskih puteva, kako bi obezbedili njihovu prohodnost i do najudaljenijih seoskih domaćinstava na teritoriji opštine Leposavić.\nPredsednik opštine Leposavić, Zoran Todić, vršilac dužnosti direktora JP ‘Direkcija za građevinsko zemljište i puteve’ Aleksandar Miletić prisustvovali su danas akciji čišćenja zavejanog puta koji vodi u jedno od najudaljenijih sela u Opštini-selo Borčane, gde su snažni smetovi u potpunosti onemogućili prohodnost do seoskih domaćinstava.\nTom prilikom opštinska delegacija je, zahvaljujući brzom i efikasnom delovanju JP Direkcija za građevinsko zemljište i puteve’ i JKP ’24. Novembar’ Leposavić, stigla do jednog od zavejanih domaćinstava, gde je zatekla učiteljicu Svetlanu Radosavljević sa unucima. Vidno zadovoljni i obradovani posetom, zahvalili su se predsedniku Todiću što je omogućio, kako njima, tako i ostalim meštanima siguran i bezbedan put do naselja, gde se mogu snabdeti osnovnim životnim namirnicama.\nPrethodna Pokrenuta velika akcija čišćenja snega u opštini Leposavić\nSledeća Predsednik Zoran Todić posetio meštane sela Dren\nPredsednik opštine Leposavić, Zoran Todić, u pratnji svojih saradnika, obišao je danas radove na rekonstrukciji …


Zasijajte kao svetska latino lepotica uz JLOxInglot kolekciju - Hello! magazin\nInglot kozmetka sa ponosom predstavlja novu kolekciju koja je nastala kao proizvod saradnje sa muzom stila i lepote svetske beauty industrije – Dženifer Lopez. Dženifer je veoma intenzivno sarađivala sa poznatim brendom u svim fazama kreiranja linije kako bi svaki od sedamdeset delova nove linije nosio njen lični pečat.\nKao rezultat toga, ova kolekcija Vam omogućava da postignete jedinstven izgled, bez obzira da li Vam je neophodna prirodna dnevna šminka ili glamurozni večernji look inspirisan stilom J.Lo. Širok spektar boja koji je na raspolaganju inspiriše raznolikost i podržava zajedničku viziju dive i brenda o snažnoj ženstvenosti.\n“Kolekcija je modularnog karaktera. Sadrži sve proizvode koje najčešće koristim u mojim omiljenim nijansama, a možete ih kombinovati po želji. U kolekciji imamo sve, od maskare, karmina, veštačkih trepavica, rumenila, senki i naravno bronzera” kaže Dženifer. “Ono zbog čega sam posebno uzbuđena je Freedom System personalizovana paleta, sa proizvodima i bojama koje odgovaraju baš vama. Više ne morate da kupujete pet različitih setova senki, zbog par nijansi koje vam se dopadaju!”\nKao globalna zvezda koju je slavu zaslužila zahvaljujući svom višestrukom talentu, što sa sobom nosi i veliki broj obaveza, uz šta je i ponosna majka, Dženifer je nastojala da kolekciju prilagodi ženama širom sveta koje su poput nje – stalno u pokretu.\n“Nismo mogli da nađemo boljeg partnera od Dženifer. Ona je pravi beauty vizionar” kaže Gzegorz Inglot, podpredsednik Inglot ogranka za Ameriku. “Pored toga što ima jedinstven stil, Dženifer je takođe i pravi ekspert za lepotu. Nakon višegodišnjeg rada sa najboljim ljudima u biznisu, ona ima odličan uvid u to šta žene žele i koji su proizvodi potrebni za postizanje prepoznatljivog JLo beauty glow izgleda”.\nEkspertski formulisani, proizvodi su dostupni u širokoj paleti boja i finiša, a kolekcija stavlja naglasaka na iluminator, bronzer, sjaj i maskaru. Kampanja, dizajn, ali inazivi proizvoda inspirisani su karijerom glumice, te se u Inglot prodavnicama sada mogu naći I brendovi sa nazivima poput “Boogie Down Bronze” i “Livin’ The Highlight”.\nJLOxINGLOT kolekcija u prodaji je u Srbiji u Inglot radnji u ulici Kralja Petra broj 41. u Beogradu.


Patriotska liga i Zelene beretke: Ne dozvoljavamo pokušaje ugrožavanja BiH - Portal 072info\nPatriotska liga i Zelene beretke: Ne dozvoljavamo pokušaje ugrožavanja BiH\n“Kao pripadnici Patriotske lige i Zelenih beretki, organizacija koje su zajedno sa drugim patriotskim snagama u najtežim danima u aprilu i maju 1992. godine organizovale odbranu Bosne i Hercegovine, sa zabrinutošću pratimo najnovije oblike napada i pokušaje destabilizacije Bosne i Hercegovine.\nS jedne strane su to nekakvi „non paper“ dokumenti iz nekih centara u inostranstvu, na koje su se s druge strane nadovezale aktivnosti secesionističkih krugova iz entiteta Rs na tzv. „mirnom razdruživanju“ Bosne i Hercegovine. U vezi s tim pozivamo sve patriotske snage, sve probosanske političke i društvene organizacije i sve građane da se zajednički suprotstavimo svim takvim i sličnim pokušajima ugrožavanja države Bosne i Hercegovine i njene suverenosti. Istovremeno, pružamo punu podršku izabranim predstavnicima probosanskih političkih stranaka u institucijama države, posebno u njihovim nastojanjima da se suprotstave secesionističkim težnjama Milorada Dodika i drugih retrogradnih snaga u Bosni i Hercegovini. Od visokog predstavnika i međunarodne zajednice tražimo da se konačno sankcionišu svi oni koji na razne načine rade na destabilizaciji BiH, i da u startu zaustave slične projekte iz nekih krugova u inostranstvu.\nSvima koji rade na destabilizaciji države Bosne i Hercegovine, kao predstavnici saveza i udruženja boraca Patriotske lige, Zelenih beretki i organizatora otpora, koji baštine tradicije naše pravedne odbrambeno oslobodilačke borbe kojom je očuvana država Bosna i Hercegovina, poručujemo da budno pratimo sve naprijed navedene aktivnosti i da ćemo u slučaju potrebe imati spreman odgovor.\nNećemo dozvoliti nikakve pokušaje ugrožavanja države, posebno zbog velikih žrtava u borbi za očuvanju Bosne i Hercegovine u toku agresije 1992-1995., kaže se u saopćenju za javnost Patriotske lige BiH i Zelenih beretki Sarajevo.”\nPrethodni članakINPUT Zenica obilježio Dan djevojaka u informaciono-komunikacionim tehnologijama\nSljedeći članakJedan kantonalni premijer u BiH ima skoro isti broj zaposlenih u svom kabinetu kao i Joseph Biden


EK predložila 750 miliona evra povoljnih kredita za region, Srbija se nije prijavila - European Western Balkans\nBRISEL – Evropska komisija predložila je je novi paket mera makrofinansijske pomoći zemljama Zapadnog Balkana i drugim bliskim partnerima Unije u iznosu od tri milijarde evra povoljnih kredita. Za pet zemalja Zapadnog Balkana predviđena je pomoć u iznosu od 750 miliona evra, osim za Srbiju, koja se, prenosi N1, nije prijavila.\nSredstva će biti na raspolaganju tokom 12 meseci u obliku kredita po veoma povoljnim uslovima, sa ciljem da se tim zemljama pomogne da pokriju trenutne, hitne potrebe za finansiranjem.\n“Uz podršku MMF ta sredstva mogu doprineti jačanju makroekonomske stabilnosti i stvaranju prostora kako bi se omogućilo raspoređivanje resursa za zaštitu građana i ublažavanje negativnih socio-ekonomskih posledica pandemije koronavirusa”, navodi se u saopštenju Evropske komsije.\n“Vlasti Srbije u ovom trenutku ne vide potrebu za spoljnom finansijskom pomoći i odlučile su da se ne obraćaju MMF-u za finansijsku podršku”, zaključuju u Evropskoj komisiji.\nU predlogu koji je Komisija prosledila Evropskom parlamentu i Savetu, koji će doneti odluku o dodeli ovih sredstava, navodi se, međutim, da se situacija još uvek razvija i da kriza izazvana koronavirusom postaje izazov i drugim državama.\n“Makrofinansijska pomoć ostaje dostupna za druge države koje ispunjavaju kriterijume u situacijama poteškoća sa platnim bilansom koji se mogu javiti kasnije”, stoji u predlogu.


Načelnik opštine Bileća Miljan Aleksić i direktor „Konstruktor inžinjeringa“ d.o.o. Bileća Milija Šuković, potpisali su danas u maloj sali Opštine Bileća, u prisustvu konzula Republike Srbije Nebojše Božića, Ugovor o izvođenju radova na izgradnji prvr faze sistema za vodosnabdijevanje sela Baljci u ovoj opštini, dogačkog 2.300 metara.\nU pitanju je realizacija projekta koji je opština Bileća kandidovala za finansijsku podršku Republike Srbije, na sastanku istočnohercegovačkih predstavnika sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, a srbijanski predsjednik ga odmah odobrio.\nNačelnik opštine Bileća Miljan Aleksić je nakon potpisivanja podsjetio da je u pitanju projekat koji je od velikog zanačaja za život uopšte u ovoj opštini, jer su Baljci najmnogoljudnije selo cijelog bilećkog kraja.\n„Zahvaljujući dvjema vladama, Srbije i Republike Srpske, konačno krećemo u realizaciju ovog projekta, u nadi da će i Konstruktor inžinjering na vrijeme završiti poslove“, istakao je Aleksić, podvukavši da će u jednom dijelu finansijske konstrukcije učestovati i sama opština Bileća.\nDirektor izvođača radova „Konstruktor inženjerinkga“ Milija Šuković je potvrdio da je cilj ovog preduzeća da radove, koji u ovoj fazi podrazumijevaju samo primarnu mrežu, okončaju u zacrtanom roku od 70 radnih dana, od dana uvođenja izvođača u posao, što bi se trebalo desiti u narednih sedam dana.\n„Krećemo u prvu fazu izgradnje, gdje je predviđeno dvije pumpne stanice, jedan rezervoar i glavni distributivni vodovi, dok će u drugoj biti razvedena mreža za snabdijevanje domaćinastava“, rekao je Šuković.\nMještanina Baljak Veso Vujović, koji je i predsjednik seoskog Odbora za izgradnju vodovodne mreže, istakao je zadovoljstvo što će napokon dobiti pitku vodu, koja će umnogome osavremeniti život u selu.\n„Prije godinu ipo dana smo inicirali ovaj projekat uz blagoslov tadašnjeg našeg vladike Grigorija i danas dočekali da se pokrene relaizacija, pa se nadamo i uspješnom zavešetku, iako sa ovom prvom fazom nije riješeno vodosnabdijevanje jer treba obezbijediti sredstva i napraviti projekat za sekindarnu mreži, pa će to onda značiti i opstanak sela i njegov opšti napredak“, objasnio je Vujović.\nZadovoljstvo što je dočekan i ovaj momenat istakao je i konzul Srbije Nebojša Božić, podsjetivši da su ova donatorska sredstava dodijeljena na ličnu inicijativu predsjednika Vučića, pa će, kako kaže, osim Hercegovaca, početkon radova biti oduševljeni ljudi u Srbiji, kao i njen predsjednik.\n„Očekujemo da će meštani sela Baljci dobiti vodu u što skorijem roku, kako bi im se olakšao život, što je i bio cilj našeg predsednika i našeg naroda koji žele da pomognu još neke druge projekte, od kojih se neki realizuju, a neki će se još razmatrati“, istakao je konzul Boožić.\nOn je podsjetio da je Srbija za Republiku Srpsku odobrila tranšu od 9,3 miliona eura, a gdje će se sve novci plasirati tek treba da se dogovore načelnici opština Republike Srpske sa predsjednikom Vučićem...


Vredna donacija za Opštu bolnicu u Boru - Radio televizija Bor\nBOR - U okviru humanitarne akcije "Blic fondacije"Opšta bolnica u Boru dobila je opremu čija je ukupna vrednost 110 hiljada evra. Akcija je započeta u julu, novac je sakupljen za manje od mesec dana, a oprema je sukcesivno stizala u bolnicu.\nU prisustvu ministra zdravlja dr Zlatibora Lončara, danas su borskoj bolnici svečano uručeni preostali aparati i novo ambulantno vozilo, što je u prethodnom periodu bio jedan od najvećih problema. Za grudno odeljenje obezbeđen je bronhoskop, za očno prateći instrumenti potrebni za operacije katarakte, dok su za dečije odeljenje obezbeđeni aspiratori za centralni vod, EKG, sterilizacione lampe, kao i neophodna oprema za bolji boravak dece, dušeci, nepromočive navlake, posteljine i fotelje za dojilje.\nKako je naglasio ministar zdravlja dr Zlatibor Lončar, problem nedostatka kadrova na dečijem odeljenju bi uskoro trebalo da bude rešen prijemom još dva pedijatra, jer je borska bolnica jedna od retkih koja na ovom odeljenju ima stalno dežurstvo lekara.\nViše iz ove kategorije Hitna služba u dve smene »


08-04-2020 21:18 Ratni izveštaji Naoružanje Svet Planeta\nLovci-presretači MiG-31 Severne flote podići će se do nižih slojeva stratosfere tokom taktičkih vežbi na Arktiku, izjavio je portparol Severne flote Rusije, kapetan prve klase Vadim Serga.\nMiG-31 (Foto: TV Zvezda printskrin)\n„Posade modernizovanih lovaca-presretača MiG-31 obaviće praktične zadatke na maksimalnoj visini tokom taktičke vežbe koja je počela da se izvodi ove nedelje u specijalnom vazduhoplovnom puku Severne flote“, rekao je kapetan.\nPrema njegovim rečima, piloti će se podići na niže slojeve stratosfere iznad Arktika i leteće na visini od približno 17 hiljada metara.\nSerga je istakao da će na vežbama učestvovati 10 aviona Su-24 i pet lovaca MiG-31, koji će izvoditi letove i danju i noću.\nTramp izdao izvršnu naredbu da se kolonizuje svemir! Više o tome OVDE!