Samit Zapadnog Balkana u Poznanju: jačanje veza unutar regiona i sa EU - EU Delegacija u Srbiji\nBy Nebojsa objavljeno\t 05/07/2019 Vesti iz Brisela\nEvropska unija je na samitu Berlinskog procesa u Poznanju potvrdila svoju posvećenost jačanju saradnje sa regionom sa nizom konkretnih mjera koje se fokusiraju na pet ključnih oblasti: saobraćaj i energetika, digitalna agenda, ekonomski, bezbednosni i dobrosusedski odnosi.\nŠefovi vlada, ministri inostranih poslova, ministri ekonomije i unutrašnjih poslova Zapadnog Balkana, zajedno sa svojim kolegama iz nekoliko zemalja članica EU i visokim predstavnicima Unije, sastali su se u Poznanju sa ciljem jačanja regionalne saradnje između partnera na Zapadnom Balkanu i između regiona i EU, kao i da dalje unapredi proces evropskih integracija.\n„Naše angažiranje na Zapadnom Balkanu je prioritet. Danas je svih šest partnera na Zapadnom Balkanu bliže Evropskoj uniji u odnosu na početak. Evropska perspektiva ostaje pokretač promena u regionu. Regionalna saradnja, dobrosusedski odnosi i pomirenje su ključni i podržavaju integraciju regiona u EU“, kaže visoka predstavnica Unije za spoljne poslove i bezbednosnu politiku Federika Mogerini.\n„Mi radimo na modernizaciji infrastrukture, podršci digitalizaciji, ulaganju u zeleni rast i kružnu ekonomiju. Programi EU će doneti opipljivu korist ljudima na Zapadnom Balkanu i predstavljaju još jednu prekretnicu u našim još bliskijim vezama sa regionom“, tvrdi komesar za evropsku politiku susedstva i pregovore o proširenju Johanes Han.\n„Veoma sam srećna što sam podržao nekoliko regionalnih projekata – u saradnji sa Zajednicom transporta. Oni će poboljšati bezbednost na putevima i efikasnost železnice, smanjiti vreme putovanja i troškove prevoza i ukloniti uska grla u saobraćaju. Bolja povezanost znači podržavanje svakodnevnog života ljudi u regionu i njihovo približavanje EU“, smatra evropska komesarka za saobraćaj Violeta Bulc.\nSamit u Poznanju deo je Berlinskog procesa, inicijative nekoliko članica Evropske unije kojom se podržavaju napori u uspostavljanju bolje regionalne saradnje i evropske integracije Zapadnog Balkana.\nPodaci o procesu EU integracija Zapadnog Balkana\nPodaci o poboljšanju povezanosti\nPodaci o poboljšanju digitalne povezanosti


Saopštenje za javnost Sekcije štampanih medija Šumadije: VLAST SPROVODI TEROR NAD MEDIJIMA U SMEDEREVSKOJ PALANCI – Palanačke novine\nSaopštenje za javnost Sekcije štampanih medija Šumadije: VLAST SPROVODI TEROR NAD MEDIJIMA U SMEDEREVSKOJ PALANCI\nby Palanačke · 17 avgusta, 2016\nU Smederevskoj Palanci nova vlast Srpske napredne stranke sprovodi teror nad medijima.\nLokalni mediji u ovoj opštini posluju u otežanim uslovima, ali nisu prekinuli informisanje građana.\nNa najvećem udaru su Nezavisne varoške novine „Palanačke“, za koje važi specijan status jer je dobijeno izričito naređenje od strane funkcionera u lokalnoj samoupravi da se novinari ove medijske kuće ne pozivaju na događaje u organizaciji Opštine i Skupštine opštine. Takođe, prekinuto je i sufinansiranje rada ovog medija od strane lokalne samouprave, po validnom ugovoru, u visini od 150.000 dinara mesečno.\nIsta je situacija i sa sufinansiranjem rada ostalih medija u Smederevskoj Palanci, TV „Jasenica“, TV „Dević“, Nedeljnik“, „Nova Jasenica“…čiji su ugovori od 45.000-400.000 dinara mesečno što u najvećem broju slučajeva pokriva samo osnovne troškove.\nPodsećamo, lokalne samouprave su u obavezi da izdvajaju do dva odsto opštinskog budžeta za rad lokalnih medija, što bi u slučaju Smederevske Palanke bilo od 15-25 miliona dinara godišnje.\nSuprotno tome, palanački SNS režim je ukinuo sufinansiranje medija i jednostrano raskinuo ugovore sa medijskim kućama uz najavu da će selektivno plaćati medijske usluge po sopstvenim željama.\nUdruženje štampanih medija Šumadije, kao organizaciona celina Udruženja novinara Srbije, najoštrije osuđuje ovakav odnos prema medijima u Smederevskoj Palanci i zahteva od predstavnika lokalne samouprave da hitno raspišu konkurs za sufinansiranje javnog interesa u oblasti javnog informisanja i omoguće svim medijima, slobodan rad.\nVlast može kratkoročno da sprovodi teror, ali ne može da uguši istinu.\nSmederevska Palanka Sekcija štampanih medija Šumadije (UNS)\n-Predsednik Vlade Republike Srbije, Ministarstvo kulture i informisanja, Predsednik Opštine Smederevska Palanka, UNS, NUNS, ANEM, PU Lokal pres, Mediji\nGastarbajterski dani Živoslava Žileta Savića iz Kusatka: SA CRVENIM PASOŠEM U NATO OBJEKAT\n18 avgusta, 2016 u 10:17\nKo daje lovu, o njemu sve najlepse. Pitam se samo iz kojih izvora je Kena placao lokalne medije…\nNext story Novo ruho OŠ „HRŠ“\nPrevious story Novi razgovori opštinskog rukovodstva i Štrajkaškog odbora JKP „Vodovod“: JOŠ UVEK BEZ DOGOVORA


Državni podsticaji za snimanje u Srbiji - Archangel Digital : Archangel Digital\nDržavni podsticaji za snimanje u Srbiji\nRepublika Srbija poseduje dobre temelje za uspešnu filmsku industriju budući da raspolaže potvrđenim visokokvalifikovanim i obrazovanim kadrom iz svih sektora, profesionalnim ekipama sa višegodišnjim iskustvom, izvanrednim lokacijama i cenjenim filmskim studijima. Vlada naše zemlje je prepoznala kapacitet domaće filmske industrije i od 2016. godine Ministarstvo Privrede Republike Srbije sprovodi program podsticaja, koji je od 2021. godine preuzelo Ministarstvo kulture i informisanja stvorivši sve potrebne uslove da produkcija u Srbiji ostvari svoj puni potencijal.\nProgram stalno otvorenog konkursa predviđa da se podsticajna sredstva ostvaruju kroz povraćaj uloženog novca u audiovizuelno delo u iznosu 25% od kvalifikovanih (prihvatljivih) troškova koje je investitor ostvario u Srbiji za igrani film, TV film, TV seriju, animirani film, audio i/ili vizuelnu postprodukciju audiovizuelnog dela i 20% za namenski film (reklame), pod jednakim uslovima za domaće i strane investitore. U avgustu 2019. usvojena je nova uredba koja omogućava ostvarivanje 30% podsticaja za filmove čiji budžet iznosi minimum 5.000.000,00 evra.\nKorisnik podsticajnih sredstava može biti pravno ili fizičko lice za čiji se račun i čijim se sredstvima finansira, odnosno sufinansira proizvodnja audiovizuelnog dela u Republici Srbiji. Pravni okvir ulaganja je Uredba o podsticajima investitoru u Republici Srbiji.\nPodsticaјna sredstva investitoru dodeljuјu se u cilju podržavanja stvaralaštva u oblasti audiovizuelne proizvodnje, osnaživanja kulturnih i privrednih aktivnosti i povećanja zaposlenosti u filmskoj industriji, kao i promociјe potenciјala Republike Srbiјe u kinematografskoj delatnosti.\nSrbija kao zemlja nudi širok spektar različitih lokacija za snimanje (planine, jezera, pećine, vinogradi i ravnice) kao i arhitektonska zdanja iz različitih epoha što pruža neograničene produkcione mogućnosti. Naša produkcija nudi pomoć pri izradi čitavog spektra audio-vizuelnih dela:\nPost produkcija ili VFX\nrađenih prema standardima svetskih produkcija zahvaljujući visokokvalifikovanom kadru otvorenom za saradnju pri odabiru najboljeg kreativnog i tehničkog pristupa. Uz visok stepen profesionalnosti u produkcionom pristupu realizaciji projekta nudimo uslugu kreativne saradnje našim partnerima u pripremnoj fazi. Uz organizaciju produkcije u Srbiji ističemo i naše usluge servisne produkcije u svim zemljama regiona (Hrvatska, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Makedonija i Slovenija).\nUkoliko ste zainteresovani za saradnju možete nas kontaktirati putem maila.\n#Ubrzanje je neminovno kada se radnja izmesti sa b\nEvo šta su ledi Monika Bakardi i Andrea Iervolino\nNaši superheroji Pafini krenuli u svet. Pogledaj


Svetska banka: Međunarodna povezanost presudna za rast\nTanjug 5. septembra 2018. 13:17\nBEOGRAD – Međunarodna povezanost kroz trgovinu, ulaganja, migracije, komunikacije i saobraćaj presudna je za privredni razvoj Evrope i centralne Azije, poručuju iz Svetske banke.\nTe veze svojim zajedničkim delovanjem pomažu preduzećima da povećaju produktivnost kroz prenos znanja i tehnologija, ističe se u novom izveštaju Svetske banke, pod naslovom „Ključne veze: promocija privrednog rasta i otpornosti u Evropi i centralnoj Aziji“.\nPrema saopštenju Kancelarije Svetske banke u Beogradu, u izveštaju ove međunarodne finansijske institucije se razmatra učinak različitih vrsta povezanosti na privredni rast, kako bi se kreatorima javnih politika pomoglo da omoguće što veće privredne koristi od tih veza na celom prostoru Evrope i centralne Azije.\nKada se posmatra centralna pozicija koja omogućava koristi od glavnih koridorskih pravaca, Srbija spada među prvih pet najcentralnijih zemalja u Evropi i centralnoj Aziji u smislu smanjenja vremena potrebnog za transport robe kontejnerima, dok je Makedonija među prvih pet zemalja po smanjenju troškova potrebnih za kontejnerski transport.\nDa li će se trgovci fokusirati na troškove ili na vreme zavisi od nekoliko faktora među kojima su konkretan proizvod, lanac vrednosti ili usluga koji se prevoze.\n„Ovaj izveštaj pokazuje da veća privredna povezanost dovodi do širenja znanja i snažnijeg rasta dohotka za društvo u celini, a naročito za one koji se nalaze u donjih 40 posto po visini prihoda”, napominje Hans Timer, glavni ekonomista Svetske banke za Evropu i centralnu Aziju.\nU izveštaju Svetske banke povezanost se meri uvođenjem novog pokazatelja – indeksa multidimenzionalne povezanosti (eng. MDC Index) – koji obuhvata više oblika međunarodnih veza kao što su trgovina, direktna strana ulaganja, migracije, informacione i komunikacione tehnologije (IKT) i saobraćajne veze.\nPrema izveštaju, najbolje povezani podregioni su Zapadna Evropa, zatim Severna, Srednja i Južna Evropa.\nNasuprot tome, Zapadni Balkan, Centralna Azija i Južni Kavkaz beleže najniže nivoe ukupne povezanosti.\nIzveštaj pokazuje i kako se koristi tih veza nadograđuju jedna na drugu, i naglašavaju mogućnosti koje se zemljama pružaju kroz prenos znanja koja se podrazumevaju uz regionalne lance snabdevanja, kao i znanja koja se kao sastavni deo tih veza stiču praktičnim iskustvom i „učenjem kroz rad“, a teže se prenose putem knjiga ili uputstava.\nIndeks MCD ukazuje na to da udeo povezanosti u godišnjem rastu realnog BDP-a na celom prostoru Evrope i centralne Azije iznosi gotovo pola procenta, s tim da se za četrdeset posto onih koji ostvaruju najniža primanja taj doprinos penje na približno jedan posto.\n“Jače međunarodne integracije olakšavaju prenos tehnologija i ideja među zemljama, preduzećima i ljudima, što je presudno za pospešivanje dugoročnog rasta i zajedničkog napretka”, ističe Devid Guld, vodeći ekonomista Svetske banke za Evropu i centralnu Aziju i glavni autor izveštaja.\n“Štaviše, baš kao i kod društvenih mreža, povezanost sa dobro povezanim zemljama donosi više znanja i tehnologije nego povezanost sa izolovanim partnerima”, dodaje on.\nU izveštaju se takođe zaključuje da veća povezanost izlaže zemlje regiona riziku od ekonomskih šokova. Ipak, obezbeđivanjem alternativnih izvora spoljne tražnje i finansiranja, raznovrsnost veza može da umanji te rizike i da pomogne zemljama da se nose kako sa unutrašnjim, tako i sa spoljašnjim šokovima.


Mladi na "Forumu Vlasine" - JUGPRESS\nViše od dve stotine mladih ljudi boravi na Vlasinskom jezeru u okviru sedmodnevnog kampa “Forum Vlasina”.\nOni učestvuju na interaktivnim radionicama, predavanjima o preduzetništvu, upravljanju projektima, tehnološkim inovacijama, ekologiji.\nBorave u šatorima a sem usvajanja novih veština imaju vreme I za sunčanje I kupanje I druge aktivnosti na vodi.\nMladfima iz Srbije, sa Kosova I Republike Srpkse pridružiće se I vršnjaci iz Rusije i Bugarske.\nForum organizuje zajedno više omladinskih i studentskih organizacija iz Srbije i Republike Srpske.


Tanjug 12. januara 2022. 07:39\nBEOGRAD – Svečana premijera novog domaćeg filma „Zlatni dečko“ Ognjena Jankovića održana je sinoć u velikoj sali bioskopa Kombank Dvorana uz prisustvo gotovo kompletne autorske i glumačke ekipe.\nFilm je sinoć imao i drugu premijeru u bioskopu Cineplexx Galerija Belgrade u kompleksu Beograd na vodi, tako da su dramski umetnici imali dvostruko slavlje.\nIpak, imao je zapažena rediteljska iskustva na komičnoj seriji „Pazi, brate“ uz glumca Andriju Miloševića i razne TV šou programe kao što je „Survivor“.\nOsim muzike koja je veoma zarazna i poziva na ples istog trena, svakako da je „Zlatni dečko“ pravi glumački film, gde su svoje uloge vrhunski dočarali mlađi i oni sredovečniji dramski umetnici.\nNa svojim plećima je film izneo Denis Murić, koji je karijeru počeo kao dečak u zapaženim filmovima „Ničije dete“ (2014) Vuka Ršumovića i „Enklava“ (2015) Gorana Radovanovića.\nPublika malog ekrana ga je još bolje upoznala u krimi serijama „Grupa“ (2019) i „12 reči“ (2020), a ovde se sasvim uklopio u ulogu destruktivnog i disfunkcionalnog anti-heroja, koji kasnije postaje nešto više, kao pravi zlatni dečko.\nU glumačkoj se ekipi možda i najviše istakao Petar Strugar, kao polu negativac u jednoj sasvim novoj, do sada neviđenoj umetničkoj dimenziji. Junak filma i serije „Montevideo“ ili „Mali Budo“, jednostavno je svojim novim imidžom i glumačkom lakoćom ulaženja u tako opasnog momka dobrim delom „istisnuo“ kolege.\nTakođe, u ulozi njegovog rođenog brata, Ljubomir Bulajić je odigrao nešto potpuno novo i otvorio do sada neviđeni put u karijeri, koja je prepoznatljiva u serijalima Zdravka Šotre („Šešir profesora Koste Vujića“, „Aleksandar od Jugoslavije“).\nOdnos bivšeg robijaša, a sada novog trenera, i fudbalera Denisa je jedan od uspešnijih stubova priče, a taj lik je standardno dočarao Igor Benčina, već dokazan u rolama sumnjivih likova (serija „Pet“), kao i iz miljea sporta (serija „Žigosani u reketu“).\n„Zlatni dečko“ će nakon bioskopske distribucije biti prikazan i kao TV serija, što je redovna pojava danas na medijskom tržištu.\nFilm je realizovala producentska kuća „Fantastika Film Studio“ u saradnji sa Filmskim Centrom Srbije i kompanijom Telekom Srbija.


Ekonomski zastoj u Egiptu\nProtesti u Egiptu doveli do zatvaranja banaka\nEgipatska ekonomija je gotovo zamrla jer su banke zatvorene, zemlji je smanjen kreditni rejting, dok medjunarodne korporacije i maloprodaja naglo smanjuju svoje operacije u zemlji.\nEgipatska centralna banka je danas, treći dan za redom, odbila da dopusti državnim i privatnim bankama da otvore vrata za klijente iz straha da bi mogle da budu opljačkane. U većini bankomata nema više novca.\nFinansijski haos je eskalirao zbog neprekidnih protesta protiv 30-godišnje uprave predsednika Hosnija Mubaraka. Egipćani ne mogu da dobiju penzije i plate koje normalno primaju svake prve nedelje u mesecu.\nFirma za finansijske usluge Standard i Pur smanjila je kreditni rejting Egipta za jedan stepen sa BB+ na BB. Ta rejting kompanija upozorila je da bi mogla da nastavi da smanjuje kreditni rejting Egipta u naredna tri meseca. Proteklih dana još dve kompanije za kreditni rejting su smanjile rejting Egipta. Kompanija za finansijski konsalting, Mudis, ocenila je državne obveznice Egipta kao gotovo bzvredne, dok je kompanija Fič smanjila egipatski rejting sa „stabilnog“ na „negativan“.


Svet je dugo označavao Holandiju kao sam model modernog, multikulturnog društva. Otvorena i liberalna, ova, uz more priljubljena, nacija, koja je "izmislila" globalizovanu ekonomiju u sedamnaestom veku, bila je ponosna na svoju istoriju jer je tokom nje integrisala u sebe sve pridošlice, bile one indonežanskog ili turskog, afričkog ili kineskog porekla.\nNo, danas stvari stoje znatno drugačije. Holandske granice su sada praktično zatvorene. Nova imigracija pušta se kroz "pipetu". Velika kosmopolitska luka Roterdam upravo je obznanila kodeks javnog ponašanja. Parlament je nedavno doneo zakon o zabrani nošenja burqa na javnim mestima. Sudeći po izjavama eminentne ličnosti holanskog establišmenta, priprema se novi holandski odnos prema imigrantima: "Zahtevamo novi društveni ugovor", ističe Džon Volter Vabeke, okružni sudija u Hagu. "Ne možemo više dozvoljavati da imigranti ne uče naš jezik, zahtevamo da oni šalju svoje ćerke u školu i da prestanu da dovode maloletne neveste iz pustinje i divljine i da ih drže zaključane u trospratnim apartmanima."\nČemu će to voditi? Da li će Holanđani i dalje biti najfiniji ljudi na zemlji, najtolerantnija nacija u Evropi, "melting pot" (lonac za topljenje) za imigrante i manjine posle Renesanse? Ne više, tako da će Holandija još jednom biti predvodnik promena u Evropi. Ovoga puta, holandski model za Evropu biće model opkoljavanja multikulturalizma, ako ne i njegovog smišljenog upokojavanja.\nTo objašnjava neubičajeno žestoku reakciju Evrope na krizu izazvanu karikaturama, koja je proteklih nedelja nastavljena neredima u Nigeriji i Pakistanu u kojima je bilo oko stotinu mrtvih. Jasno je da je danski list koji je objavio karikature proroka Muhameda bio samo opravdanje za organizovane atake. Ali u jednoj tački su evropski lideri ujedinjeni i potpuno otvoreni: oni neće tolerisati pokušaje da se ograniči sloboda evropskog novinarstva. "Sloboda govora nije stvar o kojoj se može pregovarati", izjavio je predsednik Komisije za medije Hoze Manuel Baroso, sumirajući konsenzus koji je postajao utoliko jači ukoliko su optužbe iz muslimanskog sveta postajale glasnije.\nTo je bio aplauz objavi kraja tolerancije, ili bar objavi granica u vezi sa kojima Evropa nije spremna da pravi kompromis. Bilo da je reč o povratku Holandije svojim zajedničkim vrednostima ili o potvrdi univerzalnog principa slobode govora (koji uključuje i slobodu izrugivanja religiji ili bilo čemu drugom), Evropa je svuda bila u defanzivi. Posle decenija relativno nesputavane imigracije i kulturnog "lesefera" u kojima je Evropa počela da prihvata ljude drugačijih vrednosnih opredeljenja i običaja, javili su se znaci da ona bitno menja svoje stavove prema tim fenomenima. I pre nego što je J. Posten objavio karikature, danski ministar za kulturu Brajan Mikelsen je istakao: "Ulazimo u rat protiv multikulturalističke ideologije koja tvrdi da je sve jednako vredno". Njegove reči našle su svog odjeka u svesti mnogih Evropljana. Danska i Holandija i nekoliko drugih zemalja odmakli su na svom putu stvaranja multietničkih društava. Ali ne treba da bude dileme: one više nisu voljne da tolerišu evropski "melting pot" – široko shvaćeno multikulturno društvo – u kojem različite kulture žive pridržavajući se veoma različitih normi.\nZajednički temelj je shvatanje da modeli integracije praktikovani u prošlosti nisu uspeli. U Nemačkoj, koja je decenijama odbijala da prizna da ima imigrante (u teoriji, to su bili "Gastarbajteri" koji će se jednoga dana vratiti kući), novoimenovani Komesar za integraciju na federalnom nivou Marija Bemer kaže da nekad poželjni stav da u imigraciji ne treba videti nikakvu opasnost treba da bude zamenjen stavom o potrebi za "ofanzivnom integracijom". Deo tog novog stava je nova ozbiljnost u odnosu prema problemu poboljšanja školske nastave u školama i uslova za obrazovanje. Reč je o oblasti u kojoj je Nemačka bila neuspešnija od drugih zemalja kad je reč o imigrantskoj populaciji. Ministar za unutrašnje poslove pozvao je zemlju da prihvati "tvrdi" holandski način odnošenja prema imigrantima.\nŠejblov pandan u Francuskoj, Nikolas Sarkozi, sličnog je mišljenja: "Francuski način integrisanja imigranata više ne funkcioniše", naglasio je on, pri čemu je mislio na dugo egzistirajući stav Francuske da će njen striktni javni sekularizam moći da izbriše sve razlike i da učini novopridošlice "Francuzima". Tako je Sarkozi razotkrio pravi karakter novog zakona o imigraciji koji je praktično kopija holandskog načina regulisanja tih problema. Sarkozi planira da uvede izrazito selektivni mehanizam za imigrante, kojim će se testirati njihova "sposobnost za asimilaciju". Prema novom "ugovoru o prihvatanju i integrisanju", uslov za dobijanje dozvole za stalni desetogodišnji boravak i zaštitu od diskriminacije jeste znanje francuskog i obezbeđivanje posla. Imigranti koji ne budu uvažavali osnovne zapadne vrednosti suočiće se sa deportacijom. "U slučaju da žena drži u svojoj kući taoca koji ne zna francuski, čitava porodica će morati da napusti Francusku", istakao je Sarkozi, misleći pri tome na praksu uvoženja maloletnih nevesta raširenu kod najkonzervativnijih evropskih muslimana.\nPredmet posebne brige Evropljana su islamistička radikalna odbojnost prema zapadnim vrednostima i samoj ideji integracije. Holandski ministar za integraciju Rita Verdonk, jedan od nekoliko visokih političara kojima su islamisti uputili smrtnu pretnju, predviđa kurseve za imame na kojima bi oni učili o građanskom ponašanju i o zapadnim vrednostima. Ona je pred novinarskim kamerama u januaru demonstrirala na šta pod tim misli, kada je jednom imamu, koji je odbio da joj pruži ruku zbog svojih "religioznih pravila", rekla da bi mu bilo bolje da nauči zapadne običaje. "Sledeće godine očekujem da ću razgovarati s vama u Holandiji", rekla je ona posredstvom jednog tumača.\nDa li će takve mere omogućiti realizaciju krajnjeg cilja – izgradnje "evroislama" koji bi bio spojiviji sa evropskim vrednostima? Možda to nije verovatno, sve dok u evropskim džamijama ima samo 5% imama koji su obrazovani u Evropi. Posle decenijskog zanemarivanja toga problema, u Nemačkoj i Francuskoj su pri univerzitetima osnovana islamistička odeljenja koja bi proizvodila propovednike upoznate sa lokalnom kulturom i običajima. U Britaniji novi Savet za džamije i imame Ministarstva za unutrašnje poslove planira da načini akredaticioni program za muslimasko sveštenstvo. Kada je Angela Merkel postala prvi nemački kancelar koji je održao samit sa muslimanskim liderima (u aprilu prošle godine), postavljanje Saveta muslimana koji bi sarađivao sa nemačkom vladom radi razrešavanja pitanja vezanih za integraciju i religiju bilo je već uveliko na dnevnom redu.\nAli ako Evropljani hoće da izgrađuju multietničko društvo koje će "igrati" po njihovim pravilima, oni takođe treba da prihvate činjenicu da će taj novi svet biti multireligiozni svet – činjenicu koja će ih suočiti sa neugodnim izazovima. U ne malom delu Evrope, na primer, etablirane hrišćanske crkve uživaju specijalne državne privilegije i finansijsku pomoć. Nasuprot tome, najveći broj džamija je skriven u preuređenim prodavnicama i zakupljenim apartmanima. U Kopenhagenu se plan o izgradnji nacionalne džamije, koji postoji već petnaest godina, "zaglibio" zbog krutog birokratizma i lokalne opozicije. Nemačka država je nedavno usvojila zakon o zabrani hijaba u školama – ali ne i nošenja jevrejskog "belog kapčeta" ili upražnjavanja kaluđerskih običaja. Jedan ministar je u Baden-Virtembergu povukao svoju oštru zamerku lokalnom biskupu. Teško je zamisliti da bi se to desilo da je nezadovoljna strana bio imam.\nSve dok takvi dvostruki standardi ne budu ukinuti i dok se ne uspostavi nova jednakost, nova evropska "strogost" delovaće kao prividna integracija. "To je novi oblik stvaranja drugorazrednog građanstva", ističe Tarik Modud, direktor Centra za proučavanje etniciteta i građanstva u Bristolu. "Celokupni teret promena stavlja se na imigrante." I ako ne žele da stvari budu takve, Evropljani će gotovo sigurno morati da muslimanskim verama dodele isti status koji su dodelili hrišćanstvu – što možda uključuje i medije koji bi se dobrovoljno suzdržavali od objavljivanja nepotrebnnih negativnih slika o proroku, ne pod pritiskom koji dolazi spolja već na osnovu težnje za ispoljavanjem većeg poštovanja prema lokalnim verskim senzibilitetima.\nTakođe je jasno da će Evropljani, ukoliko žele da se imigranti ponašaju kao Evropljani, morati da prihvate i imigrante kao Evropljane. Mnoga društva koja su o sebi mislila kao kulturno homogenim društvima suočavaju se zbog toga sa problemima. "Nemačka nacionalnost se više ne može definisati etničkim kategorijama", primećuje Bern Knopf, komesar za integraciju. Otvoreno je pitanje da li će Nemci, Danci ili Holanđani istinski prihvatiti multietničko i multireligiozno "nemstvo" "holadstvo" ili "danstvo". Ali nema drugog izbora osim da to pokušamo, ukoliko hoćemo da rešimo imigrantske i demografske probleme u budućoj Evropi.\n( Preveo Slobodan DIVJAK, prethodno objavljeno u nedeljniku Newsweek, 6. mart 2006)


Ekonomska saradnja Turske i Srbije na dobrim osnovama - SDA Sandžaka\nPredsjednik SDA Sandžaka i ministar u Vladi Srbije dr. Sulejman Ugljanin sastao se danas sa turskim ministrom spoljnih poslova Ahmetom Davutogluom.\nSagovornici su se složili da je ekonomska saradnja dve zemlje na dobrim osnovama i da ima još puno prostora i mogućnosti da se unapredi.\nMinistar Ugljanin je posebno istakao potrebu ulaganja u Sandžak i 46 opština u Srbiji koje spadaju u nerazvijena područja, pri čemu bi zapošljavanje ljudi bio glavni cilj.\nU razgovoru su pomente i druge vrste saradnje, a posebna pažnja posvećena je položaju Bošnjaka u Srbiji. Tema je bila i novopotpisani koalicioni sporazum, za koji su se ministri složili da je veliki napredak, „korak od sedam milja“, jer jasno definiše etape u realizaciji i periodičnu proveru napretka.


Avio karte Beograd Frankfurt - Najveća ponuda avio karata - Poleti - Najpovoljnije avio karte\nPočetna > Avio karte Beograd Frankfurt\nFrankfurt je poznat kao sajamski grad i jedan je od najznačajnijih saobraćajnih čvorova u Evropi. Kao takav, spada u red najposećenijih nemačkih gradova. Celokupnu ponudu i informacije za avio karte Frankfurt možete pronaći na sajtu poleti.rs, gde se putem jednostavnog formulara vrši rezervacija avio karata iz svih delova sveta.\nNa raspolaganju su vam i Poleti stručnjaci koji pronalaze optimalni let za Frankfurt i druge destinacije umesto vas, na osnovu vašeg upita sa svim specifikacijama.\nAvio karte do Frankfurta - najveća ponuda avio karata\nAerodrom Frankfurt je jedna od najčešćih međustanica za presedanje kada su u pitanju letovi iz Srbije. Direktni Beograd Frankfurt letovi su u ponudi nekoliko avio prevoznika, dok se sa više avio prevoznika let Beograd Frankfurt let trajati znatno duže i sa presedanjima.\nAvionska karta Beograd Frankfurt cena\nKada je u pitanju najpovoljniji let Beograd Frankfurt cena avio karte najviše zavisi od avio kompanije koja prevozi, datuma kog putujete, kao i avionske klase koju odaberete.\nIsto je i sa povratnim avio kartama Beograd Frankfurt čija cena će zavisiti od ovih elemenata.\nPopularne niskotarifne avio-kompanije u ponudi verovatno imaju jeftine avio karte Beograd Frankfurt, ali njihove cene u drugim avio kompanija variraju i mogu znatno da padnu tokom promotivnih perioda. Takođe, određeni periodi godine podrazumevaju i rast cena, a ovo naročito važi za letnje mesece i period novogodišnjih praznika.\nDužina leta do Frankfurta\nFrankfurt je od Beograda udaljen 1.067 km, a sate vožnje automobilom možete zameniti avio prevozom koji se pokazao kao najefikasniji i najpovoljniji vid putovanja. Kada su direktne linije u pitanju, letovi traju oko dva sata, dok oni sa presedanjima podrazumevaju nešto duža putovanja zbog čekanja između letova. Ako presedate u Istanbulu, Podgorici, Ljubljani ili Barseloni, put može da traje od pet sati, pa do čitavih 21 sat u zavisnosti od prevoznika.\nAerodromi na koje možete da sletite u Frankfurtu\nFrankfurt ima dva aerodroma: Mađunarodni aerodrom Frankfurt na Majni i Frankfurt Han. Letovi iz Srbije su svojim najvećim delom usmereni ka Zapadu, pa je Frankfurt prirodno jedna od najčešćih međustanica na kojoj se preseda.\nSadržaj Međunarodnog aerodroma Frankfurt na Majni\nFranfurt na Majni je najprometniji aerodrom u Nemačkoj, a po istom kriterijumu se rangira i među prva tri u Evropi. Procenjuje se da godišnje kroz ovaj aerodrom prođe nešto više od 56 miliona putnika koji odatle mogu da lete na 275 destinacija, odnosno u 111 različitih zemalja.\nOvaj aerodrom je moderno opremljen i pruža sve uslove za ugodan boravak putnika koji na njemu borave. Neke od pogodnosti koje su dostupne putnicima uključuju automate za samostalno prijavljivanje na letove, kioske za brzu predaju prtljaga, kupatila sa tuševima, poslovne prostorije i udobne zone za odmor. Osim toga, na raspolaganju su besplatan Wi-Fi, apoteke, menjačnice i sve što je potrebno putnicima koji čekaju na letove.\nPrevoz od aerodroma do centra Frankfurta\nOve informacije vrlo su podložne promenama, pa ne možemo da garantujemo da su potpuno ispravne i tačne u trenutku dok ih čitate, te savetujemo da na zvaničnim sajtovima pred put proverite ažurne informacije.\nAerodrom je smešten 12.5 km jugozapadno od centra grada, a za prevoz se uglavnom koriste dve železničke linije čije su stanice smeštene na terminalu 1.\nS-Bahn je lokalna železnica koja saobraća direktno do centra grada na svakih 15 minuta. Okvirno vreme potrebno za dolazak u centar grada na glavnu stanicu Frankfurt Hauptbahnhof je 11 minuta.\nPrvi jutarnji polazak ovog voza sa aerodroma je u 04:32, dok je poslednji, večernji u 01:32. Sa Frankfurt Hauptbahnhof prvi voz ka aerodromu kreće ujutru u 04:14, dok je poslednji uveče u 00:47. Cena karte u jednom pravcu iznosi 3.80 evra.\nDeutsche Bahn je regionalna železnica koja povezuje frankfurtski aerodrom sa svim većim gradovima u okruženju (Hanau, Aschaffenburg, Mainz i Wiesbaden). Cena ovih vožnji iznosi oko 5 evra po pravcu.\nAutobuska stajališta su smeštena na terminalima 1 i 2, a u opticaju je više linija koje vode u različite delove grada.\nTaksi prevoz je dostupan ispred oba terminala, a okvirno vreme vožnje do centra grada je, u zavisnosti od gustine saobraćaja, između 20 i 30 minuta. Ovo je najskuplja varijanta za transfer do centra s obzirom da taksi vožnja može da vas košta do 30 evra.\nNa samom aerodromu je smešteno nekoliko hotela koji nude odličnu uslugu i ugodan boravak. Ukoliko imate dugačku pauzu između letova, možete se smestiti u nekom od ovih hotela.\nSheraton Frankfurt Airport Hotel & Conference Center je direktno povezan sa Terminalom 1 i predstavlja najbližu opcija za smešta za one kojima je bitno da se ne udaljavaju od aerodroma. Hotel je moderno opremljen zvučno izolovanim sobama, spa i fitnes centrima, barovima i restoranima sa internacionalnom kuhinjom. Prosečna cena noćenja iznosi oko 100 evra.\nHilton Frankfurt Airport je hotel sa četiri zvezdice smešten u neposrednoj blizini Terminala 1. Hotel nudi klimatizovane i moderne sobe, besplatan internet, spa centre i raznovrsnu kuhinju. Jedno noćenje u ovom hotelu može da vas košta u proseku oko 120 evra.\nHoliday Inn Frankfurt Airport se nalazi na 10 minuta pešačenja od Terminala 2. Recepcija hotela radi 24 sata, a na 8 km od njega je smešten Frankfurtski sajam. Fitnes centri, restorani, barovi i udobne sobe garantuju prijatno provedeno vreme u ovom hotelu. Prosečna cena noćenja se kreće oko 80e.\nOsim ovih opcija koje su najbliže aerodromu, na raspolaganju su vam i Park Inn by Radisson Frankfurt Airport (800 m od aerodroma), Steigenberger Airport Hotel Frankfurt (900 m od aerodroma), Moxy Frankfurt Airport (2 km od aerodroma) i mnoge druge opcije.\nOvaj aerodrom je smešten u nemačkoj opštini Han, i nalazi se tačno na pola puta između Luksemburga i Frankfurta od kojih je udaljen po 120 km. Frankfurt-Han je poznatiji kao teretni aerodrom, a jedine avio kompanije sa putničkim prevozom koje ga koriste su Ryanair i Wizzair.\nU neposrednoj blizini aerodroma su smešteni hoteli B&B Hotel Frankfurt Hahn-Airport, Airport-Hotel Fortuna, Gasthaus am Flughafen i mnogi drugi čije prosečne cene noćenja iznose oko 50 evra.\nNajpovoljniji vid transporta sa ovog aerodroma do centra Frankfurta je Flibco / Bohr / Ryanair autobus. Poželjne su onlajn rezervacije karata koje iznose oko 14 evra ukoliko ih rezervišete ranije, odnosno 19 evra ako ih kupujete u autobusu bez rezervacije. Vožnja u jednom pravcu traje oko 1 sat i 45 minuta. U vreme posebnih ponuda, ova karta vas može koštati samo 5 evra.\nRezervacija avio karata do Frankfurta tokom cele godine\nFrankfurt je jedan od najposećenijih nemačkih gradova, a dobra vest je da letove za ovaj grad možete rezervisati tokom cele godine putem Poleti.rs. Rezervacija avio karata do Frankfurta iz svih delova sveta, kao i podrazumevana relacija: Beograd Frankfurt, dostupna je putem sistema za rezervaciju karata, a na raspolaganju Vam stoje i Poleti stručnjaci koji na osnovu Vašeg upita, pronalaze optimalan let Beograd Frankfurt za Vas.\nDovoljno je da popunite jednostavan upit sa svim specifikacijama, na osnovu kojih u najkraćem vremenskom roku dobijate predloge letova. Letovi u Frankfurt i druge destinacije više nisu komplikovani, ma gde se u svetu nalazilo vaše trenutno odredište.\nZnamenitosti koje preporučujemo za obilazak u Frankfurtu\nFrankfurt je smešten na reci Majni i važi za najmanju svetsku metropolu u kojoj, za samo dva dana, možete obići sve ono što ga čini atraktivnim. Poznat je i kao grad banaka jer su u njemu smeštena predstavništva skoro svih velikih svetskih banaka. Prilikom posete Frankfurtu, preporučujemo obilazak omiljenih turističkih atrakcija.\nSajam u Frankfurtu je najveći svetski sajam automobila gde se mogu videti poslednji modeli velikih svetskih proizvođača. Sajam se obično održava u septembru, pa oni koji se tada nađu u Frankfurtu ne propuštaju da ga posete i fotografišu najluksuznije automobile.\nGeteova kuća je mesto koje dočarava život najvećeg nemačkog pisca svih vremena. Nazivaju ga nemačkim Šekspirom, a kuća u kojoj je živeo je polovinom dvadesetog veka pretvorena u muzej.\nRomemberg je stari deo grada koji kroz specifičnu arhitekturu prikazuje istoriju Nemačke. Ovo je bilo mesto održavanja mnogih festivala, zabava i političkih okupljanja, ali njegov trg je nekada služio i za javna pogubljenja. Naročito je zanimljiv mozaik ptice Feniks koja je simbol obnovljenog, posleratnog Frankfurta.\nFrankfurt je grad muzeja, a najpoznatiji je Zenkenberg (Senckenberg), najveći prirodnjački muzej u Njemačkoj. Izložbe sa skeletima dinosaurusa su najposećenije i omiljene turistima. Osim ovog, možete posetiti i Istorijski muzej koji je smešten u Romembergu, kao i Muzej Jevreja posvećen njihovom stradanju u Drugom svetskom ratu.


Sa druge strane, crno-beli su u ozbiljnom problemu u "foto-finišu" sezone, gde će se grčevito boriti za treću poziciju koja garantuje evropske kvalifikacije.\n- Sve u svemu čestitam Zvezdi na pobedi, do penala je izgledalo dobro. Ova ekipa je sklona padovima, Zvezda je mogla rasterećenije da igra, ali sam zadovoljan što su momci izdržali i čak se vratili nakon prvog penala, što pokazuje da ima karaktera. Do kraja imamo našu mini ligu za Evropu, izabrali smo teži put, ali dobro.... - pomirio se Milošević sa porazom i istakao da je trijumf rivala sasvim zaslužen.\nPotom se osvrnuo na to da su crno-beli i dalje ti koji se pitaju kada je reč o sudbini za narednu sezonu.\n- Od kada sam došao u Partizan govorim da nije dobro... Ipak, važno je i dalje sve zavisi isključivo od nas - rekao je Milošević.


Kompaniju „Alumina“ iz Zvornika danas je posjetilo 16 studenata i dva profesora sa Univerziteta Geografije iz Amsterdama u Holandiji, koji se nalaze na studijskom putovanju u zemljama bivše Jugoslavije.\nMarketing menadžer u „Alumini“ Nikolina Jugović kaže da je ovo druga godina kako internacionalna grupa studenata iz Holandije posjećuje „Aluminu“.\n“U pitanju su studenti završne godine fakulteta Geografije koji su na studijskom putovanju kroz zemlje bivše Jugoslavije, a čija je primarna ideja bila upoznati se sa procesom proizvodnje nastajanja dobara od prve do završne faze u našoj fabrici“, ističe Jugović.\n“Drago nam je da su studenti, zajedno sa svojim profesorima, iz naše fabrike otišli sa najpozitivnijim utiscima. I mi smo zadovoljni što smo na ovaj način poslali još jednu pozitivnu sliku u svijet. Nadamo se da smo otvorili vrata za organizaciju još ovakvih i sličnih posjeta našoj kompaniji”, rekla je Nikolina Jugović.


Dnevni horoskop za 2.septembar 2019\nDnevni horoskop za 2.septembar ove godine.\nOvan – horoskop za 2.septembar\nDanas baš i nije najbolji dan da donosite neke važne odluke i da pravite dugoročne planove, pa sačekajte da se stvari srede i da onda razborito i donesete neke planove i da realizujete sve želje i ambicije koje su veće nego što realno imate potencijala.\nAko ste slobodni imaćete priliku da ostvarite neka nova poznanstva koja mogu da prerastu u baš jedan predivan romantičan odnos, dok oni pripadnici znaka koji su zauzeti danas mogu da stave i tačku na dugogodišnju vezu, te i da se osete po malo i usamljeno i razočarano.\nVreme je da posetite stomatologa i da ne ignorišete neku upalu desni ili zubobolju, jer vi samo možete tako da pogoršate situaciju i da stvorite neke veće probleme.\nBik – horoskop za 2.septembar\nOsnovni preduslov da napredujete jeste da održite kvalitet koji se od vas očekuje, i onda ni novčani bonusi ni očekivano unapređenje neće da izostanu, pa budite racionalni i odgovorni i nećete imati glavobolje i stresove.\nNe želite da slušate partnerova opravdanja, jer ste svesni da vam nije bio veran i za vas je to kap koja je prelila čašu i nemate nameru da ostanete sa nekim ko vas je na tako grub način ponizio i nije vas ispoštovao makar toliko, da vam kaže da želi da raskinete i da se ljubav ugasila.\nIako nemate nikakve realne tegobe i zdravlje vam je sasvim u redu, vi ste skloni da stalno brinete i da se bez potrebe opterećujete, pa ste malo i hipohondar i nemojte da sami sebi stvarate i uvek i smišljate neke simptome i bolesti koje zaista nemate.\nBlizanci – horoskop za 2.septembar\nBez ikakve potrebe brinete unapred, i malo se strpite i sačekajte jer sve će da se realizuje kako želite, samo ako budete odgovorni i ne budete donosili ishitrene odluke i ne budete brzopleti, jer tada možete da stvorite neke bespotrebne greške i porbleme.\nLjubavnu idilu će da pokuša da naruši neka treća osoba koja je na vašu sreću ljubomorna, i iako stalno flertuje sa vašim partnerom i nastoji da ga od vas odvoji, vi bezrezervno verujete osobi sa kojom ste već dugo i koju odlično i poznajete, pa uopšte ne brinete i ne stresirate se ni najmanje.\nSkloni ste stalnim promenama raspoloženja, i povukli ste se u sebe i u riziku ste da obolite od depresije, pa je poželjno da potražite savet i pomoć stručnjaka i da psihoterapijom pokušate da rešite to što vas muči, umesto da na svoju ruku uzimate antidepresive.\nRak – horoskop za 2.septembar\nNemojte da obraćate previše pažnje na nečije zlurade komentare, jer vas kolege nikako ne prihvataju kao sebi ravne, jer smatraju da ste imali neke protekcije i da ste napredovali i brže nego što zaslužujete spram svojih zalaganja, ali nisu svesni koliko ste energije i truda uložili, i koliko radite i prekovremeno dok oni uživaju i odmaraju sa svojim najmilijima.\nImate neke ponude da počnete zajednički život sa partnerom, ali to zahteva preseljenje i promenu posla, i vi za to niste zaista spremni i ne možete da odlažete stalno to pitanje, već najzad i budite iskreni i otvoreni prema partneru, pa ako vas dovoljno voli razumeće vas.\nStalno ste malaksali i umorni, pa je pametno da proverite krvnu sliku jer je vrlo moguće da ste anemični i da imate poremećaje krvne slike koji su mnogo ozbiljniji nego što mislite.\nLav – horoskop za 2.septembar\nUsporiće vas neke neplanirane obaveze koje ste nagomilali jer niste na vreme završavali zadatke i smatrali ste da ćete imati dovoljno prostora da ispunite sve u zadatom roku, ali nema potrebe da se nervirate zbog toga što danas nije sve kako ste želeli, jer je već sutra jedan novi dan i možete da nadoknadite propuštene i zaostale obaveze.\nSpremni ste da se upustite u neku zabranjenu romansu, iako ste vrlo svesni svih posledica i toga da osoba sa kojom ste se nedavno upoznali ne želi ništa ozbiljno i da vas posmatra samo kao baš i prolaznu avanturu, ali ste vi željni pažnje i ljubavi i nadate se da možda možete da je navedete da se u vas ipak i zaljubi, te i da ostavi svog dugogodišnjeg partnera.\nMuči vas upala bešike i mokraćnih puteva, ali je važno da na vreme sve rešite i izlečite, kako ne biste došli u situaciju da dobijete neku upalu bubrega i da samo dođe do nekih većih komplikacija i da završite na bolničkom lečenju.\nDevica – horoskop za 2.septembar\nUspeli ste da ostavite odličan utisak na neke važne saradnike i na taj način ste i svoju firmu doveli na jednu bolju poziciju, pa će da vam se ukažu poslovne prilike i ponude koje nikako ne treba da odbijete.\nVeza vam je zapala u krizu i ako se ne potrudite na kraju će dadođe do raskida, i vi ćete veoma da patite ali nemate drugog izbora već da otvoreno porazgovarate sa partnerom, i da ako nešto ne funkcioniše ne forsirate na silu i po svaku cenu.\nNajzad ste se oporavili od neke povrede koju ste sopstvenom nepažnjom i zadobili, ali ne smete da izbegavate kompletnu terapiju i da ne odete na fizikalni tretman, jer to kasnije može da vam se lako obije o glavu.\nVaga – horoskop za 2.septembar\nPotreban vam je neki dodatni posao jer nikako ne postižete da sa sadašnjim primanjima ostvarite sve što ste planirali, i stalno vam se povećavaju troškovi i upadate u dugove, ali razmislite da li imate snage da radite još neki honorarni posao, jer ste preumorni i iscrpljeni i od ovih sadašnjih obaveza i jedva sve uspevate da odradite u rokovima koje imate.\nImate neki lep odnos sa partnerom, i svesni ste da ste pronašli osobu koja vas uvek razume i podržava, i imate utisak kao da sanjate i ne želite da napravite bilo kakav loš potez i da sve upropastite.\nNeke hronične glavobolje su možda posledica stresa, ali je takođe vrlo moguće da imate i povišen krvni pritisak jer vas muče i jake vrtoglavice i zujanje u ušima, pa proverite sa lekarom o čemu se tačno radi, te i uzimajte propisanu terapiju, umesto da se lečite na svoju ruku ili da zaista i uporno zanemarujete sve simptome.\nŠkorpija – horoskop za 2.septembar\nVeoma ste nervozni i stalno napeti jer iščekujete da se realizuju neki odrađeni planovi, i od tog krajnjeg rezultata i toga da li će nadređeni da budu zadovoljni, zavisi i vaše željeno unapređenje ali generalno i opstanak na poziciji na kojoj ste trenutno, jer ako nešto krene po zlu možete čak i da lako ostanete bez posla.\nNepotrebno ste ljubomorni i posesivni, ali je to u vašem karakteru i ne možete da se promenite ma koliko da želite, ali povedite računa da partner sve to ne protumači pogrešno kao da u njega nemate poverenja, i da zbog toga ne raskine vezu sa vama.\nSmanjite stres i nervozu, jer imate neke tegobe sa probavom koje su poznate kao nervozna creva, i možete ozbiljno da narušite svoje zdravlje ako na primer dobijete stres ulkus i ako tad morate da drastično promenite i ishranu, te i da redovno uzimate terapiju da ne dođe do komplikacija.\nStrelac – horoskop za 2.septembar\nMučite se da odradite sve što ste planirali, i osnovni problem je što za posao koji radite nemate ni motivaciju niti dovoljno volje i energije da date svoj maksimum, jer vam primanja nisu nikakva spram toga koliko morate da radite, i želite da počnete neki privatni biznis ali nikako da steknete dovoljan finansijski kapital.\nImaćete neki poziv za izlazak mod strane osobe koju ste nedavno upoznalči na poslovnom putovanju, ali je veza na daljinu za vas trenutno nemoguće i ne treba da se po svaku cenu upustite u neku avanturu, samo zato jer ste usamljeni i fali vam pažnje i nežnosti.\nStalno muku mučite sa upalama grla i krajnika, i pokušajte da nekako izbegavate kolektive jer je u njima koncentracija infektivnih čestica najveća, a vama je imunitet nikad gori i lako se zaista i prehladite i morate da ležite i da se oporavljate duže nego ostali, jer su vam simptomi puno teži.\nJarac – horoskop za 2.septembar\nUmorni ste i jedva čekate da se radni dan završi i da se opustite, ali na žalost nešto će opet da krene po zlu i moraćete da radite dodatno kako biste popravili neke greške, i kako biste ostvarili zadatke od kojih vam i zavisi opstanak na radnom mestu, jer su šefovi primetili da je kvalitet vašeg rada drastično opao u odnosu na početak.\nEmotivni odnos vam je upao u jednu kolotečinu i dosadno vam je sa partnerom jer vam je svaki dan isti, i pokušajte da u vezu unesete malo strasti i promena, i da rasplamsate staru vatru koja je postojala na početku vašeg odnosa.\nMuče vas stalne alergijske reakcije i kožne promene su zaista najmanji problem, ali pazite se anafilaktičke reakcije i povedite računa da izbegavate kontakt sa poznatim alergenima na koje znate da ste preosetljivi.\nVodolija – horoskop za 2.septembar\nKonkurisali ste za neko radno mesto koje je za vas idealno, i za koje imate i dobre preporuke i odlične kvalifikacije, ali odgovora nikako nema i vi ste počeli da se nervirate i već ste sebe baš i ubedili da nećete da dobijete poziciju koju želite, i da ćete opet morati da radite ono što ne želite kako biste sebi i porodici obezbedili osnovnu egzistenciju.\nNeko sa vama stalno flertuje ni ne obraća pažnju što ste zauzeti, ali nemojte da se polakomite i da uđete u neku neobaveznu avanturu, jer će to partner da sazna na kraju, i uništićete olako vezu sa osobom sa kojom ste imali neke lepe planove za brak i osnivanje porodice.\nPazite se povreda i preloma, jer ste skloni da preopterećujete svoj lokomotorni sistem, i idete u krajnosti pa ili previše sedite ili naglo odlučite da počnete da vežbate i stoga imate sklonosti da pretrpite neke sportske povrede.\nRibe – horoskop za 2.septembar\nVrlo ste lenji i ponašate se neodgovorno i bahato, jer smatrate da vam je ispod časti da radite bilo šta, i shvatanja su vam potpuno pogrešna jer je svaki pošten posao i bilo kakvo primanje, bolje od vaše trenutne situacije u kojoj samo pravite nerealne planove a u stvari za neke osnovne potrebe nemate para, i uzimate novac od porodice i partnera i nikako ne uspevate da se osamostalite.\nUporno izbegavate da obavite jedan ozbiljan razgovor sa partnerom, i da oboje odlučite da li ima svrhe da nastavite vašu vezu, jer je očigledno da ona zaista nema nikakvu perspektivu.\nMorate da se malo bolje postavite prema svom zdravlju, te da najpre proverite status hormona i funkciju štitne žlezde jer je moguće da imate ozbiljan problem i da je potreban operativni zahvat.


► Poverenik: Sloboda medija je slika stanja jednog društva\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Milan Marinović, izjavio je danas da je Svetski dan slobode medija "prilika da se kao društvo podsetimo zašto su mediji, novinari i svi medijski zaposlenici važni svim građanima", saopšteno je iz kancelarije poverenika.\nMarinović je povodom Dana slobodne medija, koji se obeležava 3. maja, izjavio da je "važno da se tog dana podsetimo o ulozi medija za pojedinca i društvo".\n"Uloga, ali i obaveza medija jeste da informišu, obrazuju i zabave. Sloboda medija u jednoj zajednici, kako lokalnoj, tako i globalnoj, slika je stanja jednog društva, vladavine prava, uvažavanja različitosti i poštovanja dostojanstva, kao i svih drugih vrednosti. Slobodni mediji su ujedno i preduslov slobodnog društva u kojem je rasprava put ka nalaženju kompromisa, a oprečni stav nečija sloboda", kazao je Marinović.\nPoverenik je naveo i da je "transparentnog rada svih organa vlasti i pouzdanost informacija kojima oni raspolažu osnovni alata novinarskog poziva", povodom čega je pzvao sve organe vlasti da poštuju slobodu medija i izražavanja i njihovo pravo na pristup informacijama od javnog značaja.\nMarinović se zahvalio svim medijima "na više nego korektnom poštovanju privatnosti i zaštite podataka o ličnosti lica zaraženih koronavirusom, čime su dali ogroman doprinos poštovanju njihovog dostojanstva, u ovim danima teškim za sve naše građane".


Objavljeno ponedjeljak, 19 Novembar 2012 20:46\nVizija koju CIM želi da ostvari pomoću terenskog rada je izgradnja zajednice u kojoj će svako dete, a posebno dete uključeno u život ili rad na ulici, biti vidljivo i čije će potrebe biti zadovoljene. Terenski radnici, koji su istvremeno predstavnici zajednice, ali u životu dece sa kojom rade predstavljaju osobe od poverenja, imaju zadatak da javnosti približe specifične probleme ove dece i predstave ih kao probleme koji se tiču svih u zajednici.\nSvaki terenski tim čine dve osobe (poželjno muško-ženksi par). Ovi timovi izlaze na teren 2-4 puta nedeljno, u zavisnosti od specifičnosti terena i broja dece koja se pronađu. Terenski radnici CIMa odlaze na mesta na kojima se deca okupljaju, žive i rade (parkovi, vagoni, raskrsnice …) i nude im usluge koje se planiraju unapred. Glavne aktivnosti terenskih radnika/ca su procena (procena situacije, okoline i početna procena deteta), planiranje (odgovor na probleme i potrebe identifikovane na terenu koje je potrebno obraditi), definsanje oblasti znanja i veština koje su detetu potrebne, zastupanje deteta, donošenja odluka i aktivno učešće u timu itd.\nNekada se jedino Terenskim radom može dopreti do populacije dece koja su uključena u život ili rad na ulici, tada je ovakav rad jedini način da ova deca ne ostanu nevidljiva. Nekada Terenski radnici predstavljaju glas ove dece u zajednici. Zato CIM svojom poslovnom politikom insistira na tome da je pravo i odgovornost svakog građanina i građanke u zajednici da aktivno učestvuje i doprinese kreiranju mehanizama u borbi za pobošljanje kvaliteta života dece ulice uključene u život i/ili rad na ulici.\nEHO, Novi Sad\nTerenski rad je nastao u novembru 2009. godine, okupljanjem volontera različitih struka. Osnovna poenta terenskog rada je povezivanje dece sa Svratištem i povezivanje sa sistemom. Ove dve vrste povezivanja se odvijaju tako što terenski radnici izlaze u parovima na različita mesta gde se deca okupljaju (centar grada, željeznička stanica, itd.), gde sa njima razgovaraju o tome ko su, šta su, o njihovim problemima, predstavljaju im Svratište. Drugi vid obavljanja ovih povezivanja sa sistemom je kada terenski radnici ciljano odlaze u naselja ili napuštena mesta u kojima deca žive da bi sa decom, a često i sa njihovim roditeljima razgovarali o načinima rešavanja određenih problema. Putem terenskog rada se odvija i pratnja dece u školu, razgovara se direktno sa nastavnicima u školama, razgovara se sa policijom, lekarima, uopšte predstavnicima državnog sistema. Terenski rad je izuzetno važan segment rada sa ovom populacijom, iz razloga što se obavlja na teritoriji koju deca smatraju svojom, na kojoj se osećaju prijatnije nego u Svratištu (makar u situaciji prvih nekoliko dolazaka), a isto tako, s druge strane ima i dece koja retko dolaze ili uopšte ne dolaze u Svratište, a samim tim terenski rad ispunjava svoju funkciju.\nKantonalni centar za socijalni rad, Sarajevo\nTerenskim radom dolazimo do novih korisnika Dnevnog centra, uviđamo i pratimo socijalnu sliku u gradu Sarajevu. Svakodnevno sarađujemo sa zdravstvenim institucijama, školama, policijom i službama socijalne zaštite. Rad na terenu omogućava najbolji uvid u socijalnu sliku porodice iz koje dijete dolazi i na taj način se najlakše ponudi dobrovoljan dolazak djece u Dnevni centar.\nRad na terenu podrazumeva: posjećivanje gradskih raskrsnica, odlazak na ulična žarišta na kojima djeca rade, odlazak u lokalne zajednice u kojima žive djeca pod rizikom od trgovine i nasilja, upućivanje porodica na institucije socijalne zaštite kako bi ostvarili prava preko Službi socijalne zaštite i drugih institucija, vršenje edukativnog rada u lokalnim zajednicama u kojima žive.\nUsljed postojanja indikacija o boravku djece na ulicama grada Sarajeva, angažovani radnici u Dnevnom centru su počeli sa noćnim izlascima na teren u centar grada i ulična žarišta koja su poznata kao okupljališta djece koja žive i rade na ulici, a s ciljem zbrinjavanja djece u riziku .\nObjavljeno utorak, 20 Novembar 2012 04:14\nAutor Centar za integraciju mladih\nPrvi volonteri CIM-a, osnivači su onoga što su danas CIM i Svratište. Ovi volonteri upoznali su decu i mlade koji žive i rade na ulici i tako sa njima otkrivali koje su im potrebe. Jedan od prvih odgovora na pitanje šta im je zaista potrebno bio je “mašina za veš”. Upoznajući način života dece ulice kreirali su usluge, programe i pravila po kojima se i danas radi. Prvo Svratište za decu ulice otvoreno je sa veoma malim budžetom i počivalo je na entuzijazmu, energiji, znanju i posvećenosti volontera. Pomoću zajedničkih snaga dece i volontera mi menjamo sistem zvaničnih institucija, razbijamo predrasude vezane za decu koja žive ili rade na ulici i radujemo se njihovim uspesima na putu kreiranja bolje budućnosti. Prioritet u našem radu je razvijanje dugoročnog partnerstva, na prvom mestu sa decom i mladima, a zatim I sa institucijama sistema.\nPartnerstvo sa decom ostvaruje se posredstvom formiranja odnosa međusobnog poverenja i iskrenosti. Tako se kod ove dece jača poverenje u odrasle, da bi se odmah zatim radilo na razvijanju poverenja korisnika u institucije sistema.\nMinimalno jednom sedmično volonter se druži sa djetetom koji je korisnik usluga Dnevnog centra. Uzrast djece je od 6– 18 godina. U toku druženja volonter pomaže djetetu u učenju, pisanju zadaće, igra sa njim društvene igre, odlaze u grad (park, kino, pozorište, obilaze muzeje, tržne centre, zoo vrt, autobusku i željezničku stanicu, sportske manifestacije i slično), a sve u cilju socijalizacije i upoznavanja djeteta sa načinom života koji mu je onemogućen zbog njegove porodične situacije. U toku druženja, volonter treba da pruži pozitivnu sliku djetetu, pomoć i podršku u odrastanju, bez obrađivanja djetetovih problema iz prošlosti.\nObjavljeno utorak, 20 Novembar 2012 04:09\nUdruženje “Nova generacija” u saradnji sa JU „Centar za socijalni rad“ Banja Luka realizuje aktivnosti za zaštitu djece i omladine zatečene u skitnji i prosjačenju, a u vidu Prihvatne stanice koja je u funkciji 24 časa dnevno preko aktivnog i pasivnog dežurstva. Prihvatna stanica vrši prihvat i kratkotrajni smještaj djece i omladine koja se nađu u skitnji, prosjačenju ili drugim slučajevima u kojima je hitno potreban kratkotrajan smještaj, ishrana, primjena zdravstveno- higijenskih mjera, utvrđivanje identiteta, sačinjavanje nalaza o njihovom ponašanju s ciljem da se dijete što prije vrati u primarnu porodicu, ustanovu socijalne zaštite ili da se preda nadležnoj službi socijalne zaštite u mjestu porijekla djeteta.


Gvozdenović: “Staviće vas Glišić u kočanjku” | Kolubarske\nGvozdenović: “Staviće vas Glišić u kočanjku”\nZbog direktnih pretnji koje je predsednik valjevskih naprednjaka Slobodan Gvozdenović uputio vlasniku TV Valjevo Plus i zaposlenima u toj medijskoj kući, glavni i odgovorni urednik Predrag Lučić obratio se policiji gde je dao izjavu i zatražio zaštitu.\nU toj izjavi Lučić je naveo da je predsednik valjevskih naprednjaka Slobodan Gvozdenović vređao vlasnika GP „Ingrap-Omni“ Teodosija Krstića, kjoji je i vlasnik TV Valjevo Plus, nazvavši ga kriminalcem uz psovke i poruku da će ih „Darko Glišić sve staviti u kočanjku“.\nLučić navodi da je 21. marta bio na novinarskom zadatku pored novoizgrađenog mosta za naselje Veselinovići gde je trebalo da dođe, u okviru izborne kampanje, ministar u Vladi Srbije Velimir Ilić.\n„Kao i obično na zadatak smo došli ranije, gde su već bile neke kolege, Mijo Stojkanović i Aleksandar Ranković, koji je i odbornički kandidat SNS. Ubrzo po našem dolasku, stigao je i crni džip u kome je bio Slobodan Gvozdenović lider valjevskih naprednjaka, dojučerašnji narodni poslanik, koji je prilikom izlaska iz vozila nacističkim pozdravom uzviknuo ’hajl’. Onda se okrenuo prema meni i pitao da li ovaj kriminalac Krstić, koga štite njegovi socijalisti, umesto da je u zatvoru, još uvek zida mostove. Uzviknuo je da će *** majku svima i kriminalcu Zoranu Jakovljeviću. Upitao sam ga da li se to svi odnosi i na televiziju Valjevo Plus, odgovorio je da se odnosi na sve, ponovio psovku i dodao da će nam Darko Glišić *** majku kad nas bude sve stavio u kočanjku, pretpostavljam da je mislio na mašinu za mlevenje kukuruza. Psovke i pretnje je ponovio nekoliko puta, uz poruku da sve ovo prenesem svom gazdi Krstiću“, kaže Lučić.\nPredrag Lučić (Foto: Đorđe Đoković)\nGlavni i odgovorni urednik TV Valjevo Plus smatra da je ovo direktna pretnja i pritisak na medije i da je zbog toga zabrinut za ličnu, ali i za bezbednost zaposlenih u televiziji. On je u policiji osim zahteva da se sačini službena beleška zatražio i poligrafsko testiranje.\nU izjavi, koju je dao policiji, Predrag Lučić je naveo da su tom događaju prisustvovali Milan Ninić, Mijo Stojkanović, Zoran Mitrović zvani Pitać, Aleksandar Ranković i snimatelj TV Vljevo Plus Ivan Radojević.\nPotvrđeno nam je da je ovaj slučaj, o kome su obaveštena i novinarska udruženja NUNS i UNS, stigao u Osnovno javno tužilaštvo.\nOvo nije prvi put da je TV Valjevo Plus na meti Slobodana Gvozdenovića\nU novembru prošle godine na konferenciji za novinare, tadašnji narodni poslanik Slobodan Gvozdenović je izjavio da je Televizija Valjevo Plus povela “orkestriranu kampanju protiv Vlade Srbije i SNS”. Povod za izjavu Gvozdenovića bilo je gostovanje lidera Demokratske stranke Bojana Pajtića na ovoj televiziji u emisiji “Razgovor plus”.\n“Orkestrirana kampanja protiv Vlade Srbije i SNS krenula je baš iz Valjeva i Valjevo je pilot projekat za rušenje Vlade Srbije. To je prepoznatljiva matrica - sprega tajkuna, političara bivšeg režima i delova medija, tako da je Valjevo pilot projekat za rušenje srpske Vlade", rekao je Gvozdenović i dodao da je “sve počelo 5. novembra, kada je na televiziji koju kontroliše vlasnik firme ‘Ingrap-Omni’ gostovao predsednik DS Bojan Pajtić, a kampanja je nastavljena kroz medije, koje kontroliše vlasnik te firme, na najprizemniji način sa puno mržnje i histerije”.\n"Za lepšu školu" Pre 4 sati 21 minuta\nPo treći put Pre 3 sati 19 minuta\nPodaci Zavoda za javno zdravlje Pre 22 sati 20 minuta


Za uskršnju trpezu pola plate | RTK\nObjavljeno: petak, 3. maj 2013.\nPuna trpeza za predstojeće praznike koštaće pola mesečne zarade. Većina građana otplaćivaće gozbu od 20.000 dinara na čak 180 dana\nZa Uskrs niko ne želi da štedi. Ove godine, međutim, za proslavu najradosnijeg hrišćanskog praznika, prosečno tročlano domaćinstvo u Srbiji, prema sadašnjim cenama, moraće da odvoji bezmalo polovinu prosečne zarade, odnosno oko 20.000 dinara! Većina građana će i ovaj praznik otplaćivati narednih pet-šest meseci, na koliko se odobrava poček u trgovinama.\nUskršnji ručak podrazumeva obavezno pečenje, specijalitet za glavno jelo, i na kraju desert, uz obavezno vino ili pivo. Oni koji se odluče za jagnjeće pečenje moraće da pripreme od 550 do 610 dinara po kilogramu. Kilogram prasetine može da se kupi za 380 pa do 450 dinara, a trgovci najavljuju da će dan uoči Uskrsa cena biti i povoljnija. Na trpezama je ranijih godina bila obavezna i pečenica, koja se sada nudi za 960 do 1.500, dok je kačkavalj od 800 do 1.100 dinara.\nNa Veliki petak pravoslavni vernici poste, pa je u većini trgovina dobra ponuda, ali i snižena cena posnih namirnica. Zamrznuta skuša u nekim radnjama može da se pazari već od 240, a oslić od 300 dinara, posna supa je 45, a vegetarijanska pašteta 52 dinara.\nZa manje prase od desetak kilograma, recimo, gde je uračunata i usluga pečenjare, potrebno je izdvojiti od 5.500 do 8.500 dinara. Za pečeno jagnje valja izdvojiti nekoliko hiljada dinara više. Za namirnice potrebne za tortu ili kolače treba izdvojiti minimum 2.000, pa do 4.000 dinara. Nezaobilazni trošak za piće iznosiće još najmanje par hiljada dinara.\nPrethodno : Svetski dan slobode medija\nSledeće : Kako ofarbati jaja za Uskrs?


Jovan i Sanda Rašković - Небојша Вукановић инфо – Требиње\nTrenutna teška situacija u našem narodu i društvu, sveopšta apatija i brojne negativne tendencije posledica su tužne činjenice da je u novijoj istoriji bio mali broj lidera i političara na vlasti za koje se moglo reći da su iskrene patriote koji su lične interese podredili kolektivnim, i da su bili suštinski časni i pošteni ljudi. U tužnim danima kada sa tugom obilježavamo stradanje naše braće u Republici Srpskoj Krajini treba se sjetiti velikog intelektualca, političara i iskrenog patriote Jovana Raškovića. Nakon što je tadašnja hrvatska Služba državne bezbjednosti, prativši globalne promjene i rušenje sistema na istoku, osnovala HDZ, vratila iz emigracije brojne ustaše i otpočela otvorenu antisrpsku politiku, Jovan Rašković stavio se na čelo otpora srpskog naroda. U Kninu je osnovao Srpsku demokratsku stranku, ujedinio većinu Srba u Hrvatskoj, prije svega na području Sjeverne Dalmacije, Like, Korduna, Banije i zapadne Slavonije. Time je spriječio plan da većina Srba glasa za kvazi-reformisane komuniste, SDP Ivice Račana, a Srbi su na prvim višestranačkim izborima dobili svoje autentične predstavnike u Saboru.\nRašković je vodio mudru politiku i nastojao je da nakon formiranja Srpske autonomne oblasti Krajina, a kasnije Republike Srpske Krajine, na miran način riješi srpsko nacionalno pitanje u Hrvatskoj, i u spoljnim okolnostima dobije međunarodno priznanje i široku autonomiju za Srbe. Nadimak „Ćaća“ najbolje govori kakav je imao ugled i autoritet među Krajišnicima, a zbog upornog zalaganja za mirno rješenje konflikta zvali su ga i srpski Gandi. Dr Rašković je bio intelektualac svjetskog glasa koji je odlično poznavao mentalitet i istoriju svog naroda, ali iako neosporni lider, u burnim vremenima nažalost bio je uklonjen i nije uspio da sprovede svoje političke ciljeve. Miloševiću, Tuđmanu i ostacima obavještajnih službi smetali su Rašković i njegova politika, pa je nakon sramnog objavljivanja u zagrebačkom listu „Danas“ podmetnutog i montiranog stenograma razgovora Tuđmana, Raškovića i Slavena Letice, lider Srba lažno diskreditovan i sklonjen. Ubrzo je od tuge i velikog pritiska umro u Beogradu, a mnogi sa sjetom još pamte njegove riječi izgovorene krajem 1991. godine da strahuje da bi se u Krajini mogla dogoditi Bartolomejska noć u kojoj bi Krajišnici, ostavljeni od svih, mogli biti protjerani sa svojih vjekovnih ognjišta. Nažalost nekoliko godina kasnije njegove slutnje su se ostvarile, Krajišnici su žrtvovani i platili su preskupu cijenu spletki, izdaje i naivnih igara tadašnjih srpskih vođa iza kulisa.\nUpravo u vrijeme obilježavanja velikog stradanja krajiških Srba, Sanda Rašković Ivić podnijela je ostavku na funkciju predsjednika Demokratske stranke Srbije zbog odluke pojedinih gradskih odbora ove stranke da naprave koaliciju sa SNS-om uprkos protivljenju rukovodstva DSS-a. Nažalost danas je rijetkost da partijski lideri zbog principjelnosti i moralnih načela podnesu ostavke, pa zbog toga treba posebno cijeniti ovakvu odluku kćerke Jovana Raškovića, kojom je pokazala da je dostojan nasljednik političkih principa svog oca. Osim što je psihijatar, Sanda ima mnogo toga zajedničkog sa ocem Jovanom, tokom rata 90-ih nakon progona iz Zagreba i ona je prošla Golgotu, a kasnije vrlo odgovorno obavljala funkcije komesara za izbjelice Srbije, ambasadora Srbije u Rimu…\nNjena stranka DSS, prije svega njen bivši lider Vojislav Koštunica, prebacivanjem 1,3 milijarde maraka prekodrinskoj braći i patriotskom kupovinom Telekoma pružili su šansu Republici Srpskoj za značajniji iskorak i privredni razvoj. Nažalost Dodik je prokockao veliku šansu, proćerdao ogroman novac, u Republici Srpskoj nije se mnogo cijenila Koštunicina podrška i patriotska politika, a nakon gubitka na izborima brzo je zaboravljen. Iako je Vojislav Koštunica, kao i svi smrtnici, često znao pogriješiti, donijeti loše odluke i kadrovska rješenja, ipak je za vrijeme njegove Vlade Srbija bila mnogo uređenija, privredno i ekonomski jača država, imala je veće plate i broj zaposlenih, a spoljni dug iznosio je 8 milijardi evra i bio je tri puta manji nego danas.\nNažalost Koštunicinu principjelnost, dobre rezultate rada, snažnu borbu protiv nezavisnosti Kosova i članstva Srbije u NATO-u glasači su kaznili, pa je on nestao sa političke scene. Trenutna situacija u kojoj se nalazimo govori nam da Srbi nažalost često donose čudne i sulude odluke, biraju neodgovornu vlast i uporno daju povjerenje političarima koji donose štetne odluke po naciju. Pitanje je da li će glasači u Srbiji i članovi DSS-a cijeniti principjelnost i politiku Sande Rašković Ivić, ili će i ona kao i mnogi nestati sa političke scene.\nSrbi česti imaju naknadnu pamet, sa sjetom se sjećaju propuštenih prilika i poruka neshvaćenih lidera. Nadajmo se da ćemo izvući pouke iz prošlosti, da ćemo kao narod sazrijeti i cijeniti mudre vođe, iskrenu i racionalnu patriotsku politiku očuvanja svog naroda u teška vremena, kakvu je početkom 90-ih vodio veliki Jovan Rašković.


četvrtak, 21 mart 2013 23:53\nBEOGRAD - Udru�enje proizvo?a?a mleka Srbije smatra da dozvoljeni nivo aflatoksina treba da ostane 0,5 mikrograma po kilogramu bar u narednih godinu dana, kako bi se celokupan sistem oporavio, a zara�eni kukuruz u potpunosti bio zamenjen zdravim.\nGranica bezbedna po potro�a?e\nOn je naglasio da je koncentracija aflatoksina po postoje?em pravilniku (0,5 mikrograma po litru) bezbedna po potro�a?e i "va�i u celom svetu, izuzev u EU".\nJovanovi? je ukazao i da ne postoji mogu?nost da krava pre�ivi ukoliko kroz njeno telo pro?u visokokontaminirane materije, jer bi joj jetra stradala. Dodao je da u Srbiji nije zabele�en ni jedan takav slu?aj.\n?lan udru�enja Vasa D�ingurski rekao je da je u prethodnih pet godina broj krava u Srbiji sa oko 600.000 grla smanjen na 300.000, od kojih je prema njegovim re?ima, 150.000 pod kontrolom.\nD�ingurski tvrdi da je 30 odsto od ukupnih koli?ina sirovog mleka u Srbiji u legalnim tokovima, a 60 do 70 odsto van kontrole.\n?lan UO Udru�enja proizvo?a?a mleka Srbije Luka Jeli? ukazao je i na problem ga�enja velikih farmi - pravnih lica nakon njihovih privatizacija koje su zapo?ele 2005. godine. Po njegovim re?ima, te farme su bile nosioci kvalitetne, stabilne i visoke proizvodnje.\nOn je kao primer naveo da krave u proseku daju 2.600 do 2.800 litara godi�nje mleka po grlu, na velikim farmama taj prosek iznosi od 5.000 do 8.000 litara, a mleko je gotovo stopostotno ekstra kvaliteta.\nPored "trancizionog perioda" od godinu dana za dostizanje evropskih propisa, Udru�enje proizvo?a?a mleka Srbije, izme?u ostalog, predla�e i formiranje stru?nog tima koji ?e u narednim godinama raditi monitoring bezbednosti kompletnog lanca hrane, na bazi akcionog plana, sa fokusom na nadle�nost i vremenski okvir.


Vesti iz BCBP, Osnažiti žene i muškarce koji su izloženi diskriminaciji da je prepoznaju i prijave\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Osnažiti žene i muškarce koji su izloženi ... /\nDatum: 12. decembar 2013.\nOsobenosti rodno zasnovane diskriminacije u sektoru bezbednosti bile su tema izlaganja direktorke BCBP na seminaru pod nazivom „Ka delotvornom i održivom mehanizmu osobe od poverenja", održanom 11. i 12. decembra 2013. godine u Domu Garde na Topčideru.\nSeminar je održan u Domu garde na Topčideru\nDirektorka BCBP Sonja Stojanović Gajić je istakla primere evidentirane tokom istraživanja BCBP, u kojima su žene i muškarci diskriminisani i obrazložila zašto je posebno teško razviti organizaciju koja ne toleriše diskriminaciju.\n„Policija, vojska, bezbednosne i zatvorske službe organizacije su koje, zbog posebnosti posla koji obavljaju, teže nego druge ustanove dozvoljavaju preispitivanje postupaka kolega i nadređenih, a sama efikasnost institucije zasniva se na hijerarhiji odlučivanja i ograničenoj javnosti rada. U ovakvim uslovima posebno je teško osnažiti žene i muškarce koji su izloženi diskriminaciji da je prepoznaju, prijave osobi od poverenja i sa njim/njom potraže rešenje“, navela je Stojanović Gajić.\nNa seminaru je istaknuto da Srbija poseduje pravni i politički okvir za borbu protiv diskriminacije žena i devojčica, ali uprkos značajnim naporima uloženim u sprovođenje pomenutih zakona diskriminacija žena i dalje postoji. Uspostavljanje mehanizma „osobe od poverenja“ stvoriće platformu za unapređenje položaja žena u društvu. Mehanizam će biti u potpunosti integrisan u podzakonske akte, procedure i prakse bezbednosnih institucija. Osobe od poverenja će doprineti u pružanju primarne kolegijalne pomoći kroz savetovanje, posredovanje i preduzimanje mera radi rešavanja konkretnih spornih pitanja iz oblasti rodne ravnopravnosti.\nUčesnici seminara su bili:\n• Imenovane „osobe od poverenja“ u Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, Upravi za izvršenje krivičnih sankcija Ministarstva pravde i državne uprave i Bezbednosno-informativnoj agenciji;\n• Predstavnici/ce Ministarstva unutrašnjih poslova i Uprave carina Ministarstva finansija;\n• Imenovane savetnice za rodnu ravnopravnost u ministarstvima, upravama i agencijama nadležnim za sprovođenje Nacionalnog akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija - Žene, mir i bezbednost u Republici Srbiji (u daljem tektu: NAP);\n• Predsednica Komisije za praćenje sprovođenja NAP Narodne skupštine Republike Srbije;\n• Predstavnici organizacija koje su uključene u podršku sprovođenju NAP u Republici Srbiji.\nSeminar je održan sa ciljem da pruži praktičan doprinos sprovođenju Nacionalnog akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti UN „Žene, mir i bezbednost“ u Republici Srbiji u vezi sa uspostavljanjem mehanizma „osobe od poverenja“, kao i da doprinese daljem promovisanju njegovog unapređenja i održivosti u praksi. Na seminaru je predstavljen i ocenjen napredak uvođenja mehanizma „osobe od poverenja“ među ministarstvima i agencijama koje učestvuju u projektu. Takođe, tokom seminara novoizabrane „osobe od poverenja“ su temeljno upoznate sa svojim funkcijama i mandatom.\nSeminar su organizovali Ministarstvo odbrane Republike Srbije i Agencija Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena - UN Women, u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti.\nPovezane teme:rodna ravnopravnost, osobe od poverenja, diskriminacija, NAP, Rezolucija 1325, sektor bezbednosti


NTC radionica u školskom dvorištu - Ozonpress :: internet portal\nZa predškolce i školarce od 24. do 28. avgusta u izdvojenom odeljenju OŠ “Filip Filipović” u Loznici, bile su organizovane NTC radionice, sportske igre, časovi kaligrafija, NTC muzička radionica i kreativne radionice “Kako nastaje pesma” i “Kako nastaje slika”.\nRadionice su imale za cilj da decu pripreme za školske obaveze koje slede kroz igru, druženje, razvijanje mašte…\nRealizator radionica bilo je nastavno osoblje škole u Loznici i mnogobrojni gosti, među kojima i Marina Ilić, vaspitačica iz PU “Moje detinjstvo”. Ona je ujedno i autorka velikog broja priznatih radova u oblasti NTC sistema.\n– Primenom NTC metode deca dolaze do saznanja u raznim oblastima uz pomoć asocijacija, ilustracija, klasifikacija, uočavanjem i povezivanjem zaključaka uz međusobnu motivaciju i podsticaj. Alatke koje koristimo su sličice, kartice, igre koje razvijaju funkcionalna znanja kao što su asocijacije i igre memorije. Podstičemo ih da eksperimentišu i da sami vrše klasifikaciju, u mlađim uzrastima po jednom kriterijumu, a u starijem uzrastu postupak se usložnjava i oni vrše serijaciju što ih dovodi do trajnih saznanja što im pomaže kasnije da ono što su već naučili primenjuju u svom usavršavanju i životu – kaže Marina Ilić.\nPredškolske ustanove „Moje detinjstvo“ i „Radost“ već nekoliko godina primenjuju NTC tehniku u radu sa decom. Naša sagovornica je koordinator za NTC u Vrtić „Mali kapetan“ i kaže da je određeni broj vaspitača obučen da primeni tehniku NTC učenja.\n– Pored rada u vrtićima sarađujemo sa društvenom zajednicom i školama, pa sam ja tako danas u školi u Loznici i u saradnji sa učiteljicom Draganom Džoković razmenjujem iskustva jer je vrlo bitno da deca koja po NTC sistemu rade u predškolskom uzrastu nastave to i tokom redovnog školovanja. Važno je da deca koja su ovladala tehnikom funkcionalnog sticanja znanja u školskom uzrastu ne budu vraćena na tehniku reproduktivnog učenja.\nMarina Ilić je vaspitač koji u Čačku postiže najbolje rezultate u primeni NTC sistema i jedna je od najbližih saradnika autora NTC sistema dr Ranka Rajovića.\nProšle godine bila je na Balkanskom skupu vaspitača na Cetinju gde je prezentovala svoj rad iz oblasti NTC-a koji se zove „Misli svojom glavom“. Kako je njena prezentacija bila vrlo zapažena na tom skupu usledio je i poziv da ovog leta bude učesnica sličnog skupa u Sloveniji, kao deo delegacije iz Srbije.\n– U Sloveniji sam prezentovala dve igre. Jedna je kako da decu uvedemo u svet ptica i to je igra sa sličicama i sa pesmicama gde deca uočavaju i klasifikuju ptice: stanarice, trkačice … razne vrste klasifikacija uz pomoć kojih deca vrlo brzo nauče 32 vrste ptica. Druga igra za temu ima grčku mitologiju, što je igra memorije koja je bila motiv kolegama iz pojedinih zemalja da naprave sličnu igru u svojoj državi. Prezentovala sam i igru „Zamazane palete“ uz pomoć koje deca mogu da uđu u svet umetnosti. Jednostavan način da deca saznaju pojmove iz opšte kulture. Kroz NTC sistem učenja otkrivamo i sklonost svakog deteta prema nekoj oblasti i kroz motivaciju prema određenoj igri detektujemo da li dete ima sklonosti ka temama iz istorije, ili prema umetnosti, prirodniom naukama i slično. Daljim usmeravanjem dece, ka oblastima za koje od ranog detinjstva pokazuju sklonosti, pomažemo im da se u tim oblastima iskažu kasnije u životu na najbolji i najproduktivniji način. U tom smeri treba da ide i naše školstvo – kaže Marina Ilić.\nNa konferenciji u Sloveniji pod radnim nazivom „Za nadarene u vrtićima“ bili su predstavnici svih eks jugoslovenskih država, Italije, Norveške, Češke i Grčke. Svrha ovih skupova je da se prepoznaju nadarena deca i da se stvori sistem njihovog efektivnog školovanja obzirom da ta deca ne vole mentore, učitelje i bilo koga ko će da im govori kako i šta treba da rade, već vole da sami otkrivaju nova znanja i neophodna im je podsticajna sredina koja će razviti i podstaći njihovu kreativnost.\n– Čačak je veoma aktivan u oblasti NTC-a, kako na ivou vrtića tako i u osnovnim školama. Radionice koje su učiteljice Dragana Džoković i Tamara Jugović tokom ovog leta organizovale u školi u Loznici su vrlo kvalitetne – istakla je Marina Ilić.\nKolega 30/08/2015 u 14:48 Odgovorite\nDivna vaspitačica! Sve pohvale za Marinu.\nIvana 30/08/2015 u 14:55 Odgovorite\nPohvale i za skolu i za vaspitacicu!Moje dete je prisustvovalo radionicama i zaista mnogo naucilo.Ne prestaje da prica o radionicama.


„ Ovo je jedan od težih projekata koje smo do sada realizovali. Cilj projekta je da se poveća konkurentnost privrednika sa ovog područja na tržištu ne samo Bugarske, već i Evropske unije. Planiramo da se sa partnerima iz Bugarske pojavimo na zajedničkim tržištima, jer kroz zajedničke poslove možemo da ostvarimo bolju promociju robe sa našeg podneblja“, rekao je predsednik RPKL Goran Jović.\nProjekat „Prekogranične aktivnosti na podizanju standarda rukovođenja preduzeća – dobra praksa za razvoj privrede” finansira Evropska unija sa 200.000 evra, a u okviru Programa prekogranične saradnje Bugarske i Srbije i IPA fondova.\nPartner sa srpske strane je Regionalna privredna komora u Leskovcu, a sa bugarske čustendilska komora i firma „Horizont iz Sofije.\n„Obuku o sistemima menadžmenta uspešno je završilo 75 privrednika i preduzetnika iz Jablaničkog i Pčinjskog okruga i 45 njihovih kolega iz Bugarske. Obuka je realizovana za četiri sistema rukovođenja – ISO 9001, ISO 14001, ISO 18001 i ISO 22 000, a šesnaestodnevni seminar pohađali su privrednici iz pet oblasti – odevne industrije, industrije nameštaja, industrije opreme, prehrambene industrije i sektora ugostiteljstva“, izjavio je Branislav Popović, koordinator projekta sa srpske strane.\nKasnije će uslediti pomoć i besplatne konsultantske usluge u cilju učvršćivanja sistema i njihove sertifikacije.\nNakon svečanog čina uručivanja sertifikata, grupa od četrnaest privrednika iz Jablaničkog i Pčinjskog okruga posetiće Bugarsku. Polaznici istovetnog seminara, koji je organizovan u Bugarskoj, imaće priliku da posete Vranje, kako bi se uspostavljene veze učvrstile.


Dejvid Džejson bi opet da glumi Del Boja: Divan gubitnik | Film i TV | Direktno\n18. 01. 2022. 21:40 0\nDejvid Džejson bi opet da glumi Del Boja: Divan gubitnik\nSer Dejvid Džejson (81) je rekao da bi "voleo" da reprizira svoju ulogu Del Boja, 40 godina posle premijere serije "Mućke".\n- Oduvek sam voleo Del Boja, koji je tako divan gubitnik. Voleo bih da ga ponovo igram, treba da mi neko da mi napiše scenario - rekao je Dejvid Džejson i naglasio značajnost serije.\n- Za seriju je veoma važno da je ne zaboravimo - rekao je glumac, koji je u devetoj deceniji života.\nTvorac i scenarista hit serije Džon Saliven preminuo je 2011. u 64. godini, a njegovi sinovi Džim i Den Saliven koristili su prethodno neiskorišćen materijal da bi snimili specijal u "Bekam u Pekamu", koji je emitovan 2014. godine.\nInače, Dejvid Džejson je nedavno obelodanio da nikada nije trebalo da igra Dereka Trotera, poznatijeg po nadimku Del Boj.\nGostujući u emisij "BBC Breakfast" prošlog meseca, on je objasnio da je režiser prvobitno pretpostavio da je tamo na audiciji za ulogu dede zbog svoje glumačke pozadine, piše "Daily Mail".\nIpak, ser Dejvid Džejson je želeo ulogu Dela, koju je na kraju i dobio.\nSerija Mućke Del Boj Dejvid Džejson\nOd električara do VITEZA: Kako je "Del Boj" predvideo uspeh\n"Kakva država": I čuveni Bojsi oduševljen "Uragankama"\nPušili kanabis na setu: Anegdota sa snimanja čuvenih "Mućki"


Napló - Jedna zemlja, jedan narod, jedan vođa\nJedna zemlja, jedan narod, jedan vođa\nKONCEPT NELIBERALNE DEMOKRATIJE PREMIJERA VIKTORA ORBANA JE DA SU SVE DRŽAVNE INSTITUCIJE, KAKVE POZNAJE LIBERALNA DEMOKRATIJA, I SVI MEDIJI PODREĐENI NJEGOVOJ VOLJI. ODSUDNA BORBA ZA VLAST JEDNOG ČOVEKA VODIĆE SE NA IZBORIMA 2022. GODINE. Gabor Bodiš (Vreme):\nVirus korona kvari i najuzvišenije momente, pa tako i godišnja, idejama nadahnuta tumačenja sveta premijera Viktora Orbana. U neka lepša vremena on bi sa svojom svitom (uz obavezno prisustvo vernih navijača poput čelnika Pastorovog Saveza vojvođanskih Mađara) kao svake godine u julu otputovao u susednu Rumuniju u gradić Băile Tușnad (mađarskom Tusnadfurdo, što znači Banja Tušnad) da održi govor o smernicama za dolazeću godinu. Tu je svet pre šest godina mogao prvi put da čuje kako Orban govori o "neliberalnoj demokratiji"; termin je pozajmio od voditelja i urednika Si-En-Ena Ferida Zakarije. Orban je od tada u praktičnoj izvedbi tog projekta gotovo dosegao savršenstvo.\nSuština njegove ideje je da u državi treba, doduše, da postoje sve institucije koje inače krase liberalne demokratije, kao što su parlament, ustavni sud, regulativna tela za medije, javna preduzeća, itd, ali u svim tim ustanovama moraju da sede ljudi odani vladi i premijeru. Tako se sve poluge vlasti koncentrišu u rukama jednog jedinog čoveka i sve se odvija unutar kulisa koje liče na ikebanu demokratije.\nPREKID TRANSILVANIJSKE AVANTURE\nMnogima može izgledati čudno što je Orban svoje ideološke smernice dve decenije obelodanjivao u susednoj Rumuniji i kako na to reaguju rumunski zvaničnici. Poslednjih godina zvanični Bukurešt je bio sve podozriviji prema ovim izletima mađarskog premijera s obzirom na brojnu mađarsku manjinu u toj zemlji (nekad čak milion i po, danas nekoliko stotina hiljada manje). Jedino je za vreme predsednikovanja Trajana Baseskua stav bio blaži, pa se i rumunski predsednik pojavio na tribini u Banji Tušnad pored Orbana i obaveznog Lasla Tekeša, heroja rumunske revolucije iz 1989. i vernog pratioca mađarskog premijera.\nKao nemilosrdna posledica pandemije prekinuta je i serija Orbanove transilvanijske avanture. Zato je morao da potraži drugu platformu za obraćanje narodu, a pre svega svojim sledbenicima. Izbor nije bio lak jer su u Mađarskoj skoro svi mediji pod direktnom kontrolom vlade (zapravo jednog jedinog čoveka, što možda zvuči poznato). Premijer je izabrao novine "Mađar Nemzet" (Mađarska nacija), dnevni list sa ogromnom tradicijom (skoro kao "Politika" u Srbiji), koji je odigrao važnu ulogu za vreme promene sistema krajem osamdesetih godina prošlog veka. Danas je ovaj dnevnik puka poluga izvršne vlasti, propagandno sredstvo koje svakodnevno direktno iz nadležnog ministarstva dobija smernice i ključne izraze za aktuelne domaće zadatke.\nDOLE SOROŠ, ŽIVEO DONALD TRAMP\nTako se u "Mađar Nemzetu" pod naslovom "Zajedno ćemo ponovo uspeti" pojavio esej premijera Mađarske. Na prvi pogled nije jasno da li je autor mislio na pandemiju, čiji je prvi prolećni talas prebrođen relativno bezbolno, dok drugi uzima sve veći mah sa oko hiljadu novih registrovanih zaraženih svakog dana, ili na izbore koji će se održati 2022. godine. Oni odvažniji, koji su skloni čitanju svega i svačega, shvatiće da se radi isključivo o psihološkoj pripremi glasača za "odlučujuću bitku" protiv liberala, Soroša, Brisela i svega ostalog što ugrožava mađarstvo.\n"Za konzervativce i demohrišćane su liberalizam i liberali danas ponovo najveći izazov", piše Orban, koji je svoju političku karijeru počeo kao liberal i bio je potpredsednik Liberalne internacionale (1992–2000). "Pobuna protiv političke korektnosti, protiv libernjačke (Orbanov podrugljiv izraz za liberale tj. za čitavu opoziciju) doktrine, načina govora i stilskog diktata se sve više širi", smatra danas mađarski premijer. Sudeći po Orbanu, liberali misle da sve države, i one koje se vode kao neliberalne demokratije, treba prisiliti da usvoje liberalnu formulu vladanja.\n"Demohrišćani, međutim, odbacuju ovakvu spoljnu politiku jer smatraju da se društva održavaju na različite načine i kao što je pokazalo i arapsko proleće, liberalna demokratija uzrokuje kolaps i haos, više štete nego koristi. Zato navijamo za pobedu Donalda Trampa jer dobro poznajemo spoljnu politiku baziranu na moralnom imperijalizmu američkih demokrata", piše Orban.\nPremijer nabraja skorašnje uspehe neliberala i u ovom kontekstu pominje i Srbiju: "Uspešno je sprečeno da briselska intervencija izgura iz vlasti poljske demohrišćane (misli na stranku Kačinjskog), desnica je stabilizovala svoju poziciju u Hrvatskoj i Srbiji, Slovenci su na dobrom putu, a ni šanse da preživi bugarska vladajuća stranka i premijer, uprkos unakrsnoj vatri, nisu loše."\nKO ČUVA FIDES\nMađarski premijer u svom domaćem zadatku pokušava da objasni zašto je stigao istorijski trenutak da se započne bitka između konzervativizma i liberalizma. Po njegovom tumačenju, ove dve glavne ideologije su se prisilno udružile u borbi protiv totalitarizama, protiv nacizma i komunizma, zbog čega su privremeno zataškale očigledne i bitne međusobne razlike.\n"Bila je to duga, vekovna borba, a da su ideje, argumenti, osnovni stavovi saveznika (tj. liberala i konzervativaca – primedba autora) snažno pobrkani i da je savezništvo izgubilo, smisao postalo je jasno padom Berlinskog zida na Zapadu i odlaskom sovjetskih trupa na Istoku." Orban smatra da su, za razliku od Zapadne Evrope, u Srednjoj Evropi shvatili kako hrišćansko-konzervativne stranke neće više asistirati u tome da se nacije oslabe, da se verske tradicije unište i da porodica postane predmet omalovažavanja. Ta spoznaja je najpre u Mađarskoj i u Poljskoj postala deo državne politike i zahvaljujući tome su ove dve vlade sprečile Evropsku narodnu stranku da propadne.\nNe ulazeći u dubinu ideološke potkovanosti autora "Mađar Nemzeta", poimanje sadašnjosti poprima naučno-fantastične razmere tvrdnjom da su Orbanov Fides i Pravo i pravda Jaroslava Kačinskog spasile od bilo čega Evropsku narodnu partiju, najjaču grupu stranaka u Evropskom parlamentu. Prvo, vladajuća poljska stranka nije ni članica ove grupe, dok se protiv Fidesa vodi dugogodišnji postupak u Narodnoj stranci zbog nepoštovanja osnova pravne države, pa Fides već više od godinu dana sedi u magarećoj klupi pošto je dobio ukor pred isključenje. Većina stranaka u toj grupaciji se slaže da Fidesu nije mesto među demokratski nastrojenim partijama, ali zahvaljujući najjačoj stranci u toj organizaciji, nemačkom CDU-CSU, Orbanov Fides je, istina bez prava glasa, još uvek član te evropske partijske porodice.\nZašto kancelarka Angela Merkel i njeni demohrišćani spasavaju Fides? Nemački krupni kapital ima svoje razloge, među kojima su interesi nemačke automobilske industrije najbitniji. Audi ima proizvodnju u Đeru, Mercedes u Kečkemetu, BMV uskoro u Debrecinu, itd. Mađarska vlada čini sve da se ovi giganti u Mađarskoj dobro osećaju i da redovno šalju kući ogromne profite.\nOslanjanje prevashodno na nemačku automobilsku industriju predstavlja ogromnu opasnost za mađarsku privredu. Zbog virusa korona u sedam meseci ove godine već je zabeležen pad od 26 odsto u proizvodnji automobila, što je glavni uzrok za pad čitave mađarske industrije za 13 odsto u drugom kvartalu ove godine. Od početka pandemije izgubljeno je 200 hiljada radnih mesta uprkos obećanju Viktora Orbana da će stvoriti onoliko radnih mesta koliko kovid uništi. Mađarska je jedina zemlja u okruženju, pa i šire, koja ni jednom forintom nije pomogla radnicima koji su izgubili posao. Da situacija bude još tragičnija, vlada je zakonom propisala da se nadoknada za nezaposlenost daje samo do tri meseca, što je neviđeno u Evropskoj uniji.\nPismeni uradak mađarskog premijera je, prema jednoglasnom mišljenju nezavisnih mađarskih politikologa, zapravo odraz straha Viktora Orbana da na izborima 2022. godine može da ostvari tesnu pobedu, pa čak i da izgubi.\n"Nadam se da ćemo sa uspešnom odbranom od pandemije, ojačanim zdravstvenim sistemom, dosad neviđenim ekonomskim rastom, punom nezaposlenošću i sa trinaest penzija godišnje stići do izbora", napisao je Orban. Uprkos rezultatima kojima se nada, on najavljuje borbu protiv levice, optužujući je da zemlja ni za vreme najvećih teškoća prouzrokovanih pandemijom na nju nije mogla da računa.\nJer, premijer je u proleće od parlamenta tražio da ga bez vremenskog ograničenja ovlasti da za vreme pandemije vlada uredbama u oblasti odbrane od kovida, što opozicija nije htela da izglasa. Orban je to tumačio kao da opozicija nije spremna na saradnju ni u najvećoj krizi.\nOvakvi manevri na Zapadu uglavnom prolaze nezapaženo. Tako je nakon glasanja u parlamentu kojim je Orban dobio sva ovlašćenja da rukovodi pandemijom, gost Kristijane Amanpur na Si-En-Enu bio ministar inostranih poslova Peter Sijarto, inače čest gost na izbornim mitinzima Srpske napredne stranke. Očigledno slabo pripremljena, Amanpurova je pitala Sijarta kako to da su suspendovali rad parlamenta. Na ovaj zicer ministar je, sav u čudu, odgovorio da ne zna o čemu se radi jer mađarski parlament radi i dalje kako treba. Naravno, posebno ovlašćenje se odnosilo na sve u vezi sa pandemijom, dok se o ostalim pitanjima nastavilo sa radom. I tu je suština neliberalne demokratije: Fides ima dvotrećinsku većinu, pa se uloga opozicije svela na nemoćnog posmatrača. Institucija parlamenta se suštinski obesmislila i po tome Mađarska nije izuzetak u regionu.\nNa kraju svog eseja Viktor Orban se vratio svojim "omiljenim" neprijateljima, Sorošu i migrantima. "Ciljevi mreže Džordža Soroša, koji raspolaže neograničenim finansijskim i ljudskim resursima, jesu da ubrza migraciju i tako stvori etnički mešovita, otvorena društva, te da smanji odlučivanje na nacionalnom nivou i ovlašćenja preda u ruke globalne elite", piše mađarski premijer.\nU tom kontekstu stvar je obrađena i na nivou mađarske opozicije. Prema Orbanovim stavovima, od Jobika (pripitomljena bivša ultradesnica) do Zelene stranke sve je samleveno i napunjeno kao kobasica, grupe koje su nekada imale samostalan identitet zamenio je "narodni front levice koji služi Soroševoj mreži", te Mađari treba da se spreme za "velika bitku" 2022. godine.\nOrbana užasava ideja da bi trenutno nikakva, razjedinjena opozicija mogla da se ujedini. Ona se već složila da primeni jedini recept koji omogućava pobedu nad Fidesom: protiv svakog kandidata vladajuće stranke oni će imati jednog zajedničkog kandidata. Sličan model je primenjen na lokalnim izborima u oktobru prošle godine kada je opozicija osvojila većinu opština u Budimpešti i još nekoliko većih gradova.\nOrbanov strah je itekako realan. U glavom gradu su u oktobru održani preliminarni izbori za gradonačelnika Budimpešte. Opozicioni pobednik Gergej Karačonj dobio je izbore protiv Fidesovog čoveka uprkos ogromnoj medijskoj nadmoći vladajuće stranke. Prema tome, sve te priče o konzervativizmu, liberalizmu, Sorošu, migrantima ili Briselu svode se na goli opstanak na vlasti.\nTárgy: Jedna zemlja, jedan narod, jedan vođa\nElőző cikk: Orbán hátulról gáncsol\nKövetkező cikk: Magyar! De milyen?


Radojičić: Vršioci dužnosti načelnika ostvarili dobre rezultate\n27.09.2017 16:59 | Srna\nBanjaluka - Gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić izrazio je zadovoljstvo dosadašnjim rezultatima rada vršioca dužnosti načelnika odjeljenja u Gradskoj upravi jer je započeto više od 30 projekata u okviru odjeljenja, te predložio da načelnički tim, koji je započeo sa radom početkom godine, ostane u istom sastavu.\n"Mislim i da su dosadašnji rezulati u ovih prvih deset mjeseci veoma dobri i da ovaj tim može da sa dobrim rezultatima iznese naredne četiri godine", rekao je Radojičić novinarima u pauzi sjednice gradske skupštine, na kojoj odbornici razmatraju i prijedloge rješenja o imenovanju načelnika gradskih odjeljenja.\nOn je naveo da će odbornici razmatrati i ulazak Grada u proces restrukturisanja dugova starog preduzeća "Toplana", koje komercijalnim bankama duguje oko 40 miliona KM.\n"Grad će morati u narednim godinama da vraća dio dugova stare žToplanež, što će znatno opteretiti naše javne finansije. To će biti nešto manje od 40 miliona KM dugova, koje danas počinjemo restrukturisati, kako nam naredne godine ne bi na naplatu došlo 12 miliona KM, nego da to rasporedimo na duži vremenski period", istakao je Radojičić.\nOn je naveo da bi gradska skupština trebalo da danas donese i dvije odluke koje će riješiti problem grijanja u boračkim zgradama u naselju Ada.\nRadojičić je napomenuo da su na dnevnom redu i prijedlozi da Grad Banjaluka, koji je modernizovao protivpožarnu opremu, nekoliko vatrogasnih vozila pokloni opštinama koje su ove godine imale velikih problema sa požarima, kao što su Ljubinje, Kotor Varoš, Bosansko Grahovo i Drvar.\n"Riječ je o šest vozila koja su u ispravnom stanju i mogu da se koriste. Žao mi je što se zbog administrativnih procedura ovo realizuje tek sad, na kraju ljeta", rekao je Radojičić.\nVršilac dužnosti načelnika Odjeljenja za saobraćaj i puteve Slaviša Sandić naveo je da očekuje da će dobiti podršku skupštine da bude izabran za načelnika ovog odjeljenja, te napomenuo da se efekti rada odjeljenja koje vodi mogu očekivati tek naredne godine.\n"Očekujemo i da nam stignu prioriteti iz mjesnih zajednica, te da sačinimo programe zajedničke komunalne potrošnje i program uređenja gradskog građevinskog zemljišta, te da za te naše prijedloge tražimo podršku gradske skupštine, kako bismo to realizovali u narednoj godini", rekao je Sandić.\nOdbornici su raspravljali i o Prijedlogu odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Skupštine Grada, te je predsjednik gradskog parlamenta Zoran Talić istakao da je novim poslovnikom predviđeno formiranje odborničkih grupa sa dva i više članova, koji mogu biti iz različitih partija.\n"Sada imamo situaciju da pojedini odbornici nisu članovi radnih tijela, jer nisu ni u jednoj političkoj partiji", kaže Talić.\nOsim toga, dodao je on, novi poslovnik dao bi mogućnost i da skupština odluči, ukoliko postoji potreba, da se o određenoj tački dnevnog reda glasa odmah nakon završene rasprave, te da se ne čeka kraj radnog vremena ili kraj sjednice.\nGovoreći o problemu restrukturisanja dugova preduzeća "Toplana" odbornik SDS-a u Skupštini grada Banjaluka Ljubo Ninković ocijenio je da krivce za to treba tražiti u rukovodstvu i menadžmentu ovog preduzeća, ali i u rukovodstvu Grada u prethodnom mandatu koje je dozvolilo da se taj dug nagomila.\n"Nije normalno napraviti toliki dug u tom vremenskom periodu. Osim toga, imaćemo i izdvajanja od 1,5 miliona KM za novu žToplanuž, te pitamo koliko će strateški partner dati novca, kao i za koji period će biti dovoljna kupljena zaliha energenta", izjavio je Ninković.


Trebinje | 20.07.2021\nPOSTALA BREND HERCEGOVINE\nZa četiri godine, koliko ima da je u Trebinju otvoren prvi objekat „Hercegovačke kuće“, od proizvođača trebinjskog kraja je otkupljeno oko 1,2 miliona maraka vrijednosti autohtonih hercegovačkih prehramebnih proizvoda za kojim vlada velika potražnja, a ovaj objekat sam po sebi postao brend.\n„Ovoliko novaca smo uplatili na njihove račune, alu su svi naši kooperanti imali i druge benefite, razvivši se u ozbiljne proizvođače, od kojih je desetak procenata njih registrovalo i zvanično svoje djelatnosti i pokrenulo vlastiti biznis“, izjavio je na obilježavanju ove godišnjice Veselin Dutina, direktor „Agrarnog fonda“, pri kome djeluje „Hercegovačka kuća“.\nOn kaže da se u protekle četiri godine promijenilo dosta toga, jer se broj kooperanata, ali i njihovih proizvoda, povećao za nekoliko puta, pa je, sa prvih dvadesetak kooperanata i 180 artikala na policama, ta brojka sada povećana na preko 120 kooperanata i preko hiljadu artikala.\nKaže da se u ovom periodu ne može izdvojiti najprodavaniji proizvod, jer je za svakim artiklom bilo mnogo više potražnje nego ponude, mada se u posljednje vrijeme najviše traži med.\n„Možda se u prošloj godini u jeku pandemije ipak najviše tražio med zbog specifičnih okolnosti, ali globalno, isto tako dobro idu i sir, i vino, i domaća prirodna kozmetika, sokovi, likeri“, dodao je Dutina.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić koji je prisustvovao obilježavanju godišnjice, istakao je da je značaj „Hercegovačke kuće“ veliki i za grad Trebinje, ali i za njegovu promociju u drugim sredinama, jer, pored matičnog objekta, otvoreni su i objekti u Banjaluci i Istočnom Sarajevu, a planira se otvaranje i u Beogradu.\n„Naš cilj otvaranja Hercegovačke kuće u narednom periodu je Srbija, najprije u Beogradu, zajedno sa Krajiškom kućom, ali i u ostalim srbijankim krajevima, jer, i pored bogatstva njihovih ukusa, Srbijanci uživaju u našim proizvodima za kojim je veća potražnja nego ponuda“, kazao je Ćurić.\nZbog velike potraženje za autohtonim proizvodima Hercegovine, gradonačelnik Ćurić je obećao svim kooperantima, sadašnjim i budućim, kao i svim proljoprivrednim proizvođačima, još veću podršku za ono što rade...


Foto: Pixabay/Ilustracija | Fond finansira osam novih lijekova u Srpskoj\nSrna 24.10.2021 10:41\n"Budući da se ovi lijekovi nabavljaju putem javnih nabavki, u bolnicama će biti dostupni nakon sprovedenog tenderskog postupka", navodi se u saopštenju.\n"Osim toga, za oboljele od reumatodinog artritisa Fond počinje da finansira novi biološki lijek", navodi se u saopštenju i podsjeća da je FZO još 2014. godine među prvima počeo da finansira biološke terapije za nemaligne bolesti i time postao prvi Fond u regionu koji je prepoznao značaj finansiranja ove terapije za nemaligne bolesti.\n"Tri nova savremena lijeka biće dostupna u Univerzitetsko kliničkom centru (UKC) Srpske, a ljekari specijalisti odgovarajuće grane medicine će preporučivati ovaj lijek onim pacijentima kod kojih na osnovu zdravstvenog stanja procijene da su im neophodni u daljem toku liječenja", navodi se u saopštenju.\n"Na prijedlog stručne komisije Fonda, Upravni odbor je prihvatio i izmjene Odluke o usvajanju Osnovne bolničke liste lijekova kojim se uvodi pet novih lijekova", navodi se u saopštenju.\n"Novi lijekovi su dokaz dosljednosti FZO Srpske koji je u proteklih nekoliko godina izdvojio značajna finansijska sredstva kako bi osiguranicima obezbjedio nove terapije u skladu sa svjetskim preporukama", navodi se u saopštenju.\n"Fond u skladu sa finansijskim mogućnostima konstantno osluškuje potrebe osiguranika i zdravstvene struke, a sve s ciljem obezbjeđenja što efikasnije i dostupnije zdravstvene zaštite", navodi se u saopštenju.


NA TALASU #05 sa Tatjanom Macurom i Martinom Bežinarevićem | Talas.rs\nKakva su očekivanja kandidata u poslednjoj nedelji izborne kampanje?\nŠta pokret 1 od 5 miliona planira da radi u narednom periodu?\nKako izgledaju planovi Ujedinjene demokratske Srbije?\nKakva je budućnost protesta i generalno vaninstitucionalne borbe?\nZašto nije došlo do ujedinjenja proevropske, građanske opozicije?\nGosti: Tatjana Macura, kopredsednica Stranke moderne Srbije i kandidatkinja na izbornoj listi Ujedinjena demokratska Srbija, i Martin Bežinarević, predstavnik pokreta i kandidat na izbornoj listi 1 od 5 miliona


СРПСКИ ВОЈНИЦИ одушевили РУСКОГ ГЕНЕРАЛА (ВИДЕО)\nSRPSKI VOJNICI oduševili RUSKOG GENERALA (VIDEO)\n„Zajedničko izvršenje postavljenih zadataka vojnika iz Srbije i Rusije pokazalo je da nismo imali nikakvih barijera ni problema u komunikaciji. Razumljiva slovenska reč omogućila je odlično funkcionisanje sistema. Na vežbi smo koristili izviđačka vatrena oružja, dronove, vođene rakete i helikoptere i izvodili smo taktički vazdušni desant. Ali je od prvog dana sve išlo po planu, zahvaljujući odličnoj pripremljenosti vojnika i rukovodstva Treće brigade Vojske Srbije“, izjavio je general Jeršov i pozvao Vojsku Srbije da i sledeće godine učestvuje na vežbi Zapadnog vojnog okruga.\n„Za nas je važna i provera na nepoznatom terenu naše tehnike, procedura i taktike, a rezultat ovogodišnje provere je odličan. Naš zajednički cilj je, naravno, i nastavak saradnje i produbljivanje prijateljstva između srpske i ruske vojske“, naglasio je pukovnik Stamenković.\ndobro je, što realno koliko ja znam, naši vojnici bi to sve isto uradili i u stvarnoj situaciji.To je velika vrednost srpskog vojnika, brate rade posao:)Čak i najveća sisa na beogradskom asfaltu bi radila i funkcionisala usred buke , graqnata , straha i haosa rata.Buka je gadna stvar ako niste znali:)


MITROVIĆ I NIKOLIĆ POSJETILI UDRUŽENJA U ŠVAJCARSKOJ - Moja Crna Gora\nU srijedu 06. novembra tekuće godine direktor Uprave za dijasporu mr Predrag Mitrović i predsjednik skupštinskog Odbora za međunarodne odnose i iseljenike Andrija Nikolić borave u radnoj posjeti Švajcarskoj Konfederaciji. U okviru posjete, Mitrović i Nikolić sreli su se sa predstavnicima udruženja Bošnjačka dijaspora Crne Gore u Švajcarskoj, Crnogorska dijaspora u Švajcarskoj, Islamski kulturni centar „Džemat Wattwill“ i “Bratska ruka” u Cirihu. Moderator skupa bio je ambasador Crne Gore u Švajcarskoj Konfederaciji Damir Grbović.\nDanas će se Mitrović i Nikolić, u prisustvu ambasadora Grbovića, sresti sa predstavnicima udruženja “Srpski forum građana iz Crne Gore iz EU i Švajcarske”.\nNa početku sastanka, predstavnici udruženja informisali su prisutne o položaju naše dijaspore u Švajcarskoj, realizovanim i planiranim aktivnostima u narednom periodu. Izrazili su spremnost da kroz kvalitetne i dobro osmišljenje projekte, u saradnji sa Upravom za dijasporu, rade na jačanju veza sa matičnom državom. Naši iseljenici su iskazali zadovoljstvo odnosom matične države prema njima i istakli posvećenost jačanju postojećih kvalitetnim vezama sa maticom. Među brojnim temama o kojima je razgovarano na sastanku, iseljnici su imali brojna pitanja iz oblasti građanskih stanja, ličnih isprava, konzularnih pitanja, mogućnost glasanja u diplomatsko-konzularnim predstavništvima, kao i pitanja koja se tiču ulaganja u crnogorsku infrastrukturu.\nU nastavku razgovora, direktor Mitrović je informisao prisutne predstavnike udruženja o aktivnostima Uprave za dijasporu koja je u kratkom periodu pokrenula veliki broj kvalitetnih projekata kao što su: online kurs crnogorskog jezika, web aplikacija o evidenciji iseljenika, izdavanje iseljeničkih knjižica i mnogi drugi projekti. Istakao je da će Uprava za dijasporu početkom naredne godine raspisati novi Javni konkurs za sufinansiranje programa odnosno projekata u oblastima saradnje sa dijasporom-iseljenicima i izrazio uvjerenje da će naša udruženja učestvovati sa kvalitetnim projektima koji će pozitivno uticati na položaj pripadnika dijaspore u Švajcarskoj.\nSastanku su prisustvovali članovi Savjeta za saradnju sa dijasporom-iseljenicima iz Švajcarske Esmir Rastoder i Remzo Skenderović.\nTags Damir Grbovic Predrag Mitrovic uprava za dijasporu cg