Uvoz zaustavlja rast domaće proizvodnje\n29.04.2015. / 6:20\nBANJALUKA, Prehrambena industrija u BiH suočena je s problemima finansiranja i osiguranja obrtnog kapitala, nedovoljnih podsticaja, te prekomjernim uvozom i nelojalnom konkurencijom na domaćem tržištu, poručuju bh. privrednici.\nTome u prilog idu i podaci Asocijacije za poljoprivredu i prehrambenu industriju Spoljnotrgovinske komore (STK) BiH, prema kojima je izvoz ovog sektora u BiH u 2014. godini iznosio 684,61 milion maraka, dok je istovremeno uvoz iznosio 2,92 milijarde maraka.\nIsto tako, podaci Agencije za statistiku BiH za prva tri mjeseca ove godine, pokazuju da je sektor prehrambene industrije, industrije pića, alkohola i duvana, zabilježio pad izvoza od 4,4 odsto, te rast uvoza od 2,9 odsto, u odnosu na isti period 2014. godine.\nTijana Slagalo, sekretar Asocijacije za poljoprivredu i prehrambenu industriju STK BiH, rekla je da podatak o spoljnotrgovinskoj razmjeni proizvoda iz ovog sektora u prošloj godini pokazuje koliko je BiH zapravo deficitarna u izvozu proizvoda u odnosu na uvoz. Kako kaže, stanje u prehrambenoj industriji nije na zadovoljavajućem nivou i smatra da je unapređenje domaće proizvodnje u BiH od ključnog značaja za rast same proizvodnje i izvoza, te smanjenja prekomjernog uvoza.\n“Podrška nadležnih institucija, kako u finansijskom smislu, tako i u obezbjeđenju uređenog zakonodavno-pravnog okvira u državi, je od ključnog značaja za unapređenje domaće proizvodnje”, rekla je Slagalo.\nIz Asocijacije navode da se među ključnim problemima ove industrije izdvajaju problemi finansiranja i osiguranja obrtnog kapitala, nedovoljni ili nepostojeći podsticaji za proizvodnju i izvoz, ali i prekomjeran uvoz i nelojalna konkurencija na domaćem tržištu.\n“Problem predstavlja i sporost preuzimanja i implementacije propisa EU, neusklađenost propisa na entitetskom nivou, kao i nedovoljna kontrola inspekcijskih organa, posebno kod uvoznih proizvoda”, navela je Slagalo.\nŽarko Mikić, direktor “Vitaminke” Banjaluka, kaže da ovo preduzeće 20 odsto svoje proizvodnje izvozi i da se izlazak na tržište EU može postići samo specijalnim proizvodima, koji mogu izdržati konkurenciju.\n“Mi imamo takve proizvode, ali se mora voditi računa o troškovima proizvodnje, koji su kod nas mnogo veći. Paradoksalno je da za ambalažu izdvajamo koliko i za voće i povrće”, rekao je Mikić. Kako kaže, osnovni problem ove industrijske grane je taj što su domaći proizvođači suočeni s najjačom svjetskom konkurencijom u svojoj prodaji.\n“Praktično, svi efekti koji se čine ka smanjenju konkurentske nesposobnosti i tehnološke zaostalosti se poništavaju time što smo suočeni s veoma oštrom konkurencijom, a nismo spremni za suočavanje”, istakao je on i dodao da su, kada se radi o finansiranju proizvodnje, uslovi u zapadnim zemljama mnogo povoljniji. On ističe da su problemi ogromni, jer nedostaje sistemska reforma, koja bi trebalo da obezbijedi da onaj dio realnog sektora koji privređuje ima drugačiji tretman, jer je poljoprivredna i prehrambena industrija radno intenzivna djelatnost s visokim nametima.\nOcjenjujući stanje u prehrambenoj industriji u BiH, Rusmir Hrvić, direktor sarajevskog “Klasa”, rekao je da se ono popravlja, te da je važno da domaći brendovi stasavaju iz dana u dan.\n“Dug put je pred nama koji treba svi zajedno da pređemo od primarnih poljoprivrednih proizvođača, preko prerađivačke industrije, pa do brendova na prodajnim policama”, rekao je Hrvić. Dodao je da su neke etape sa tog puta, poput prerađivačke industrije i brendova, dobrim dijelom već pređene, a neke tek treba započeti, kao što je kvalitetna i pouzdana primarna poljoprivredna proizvodnja.\n“Ovdje vidim najveću odgovornost kod velikih prehrambenih sistema kao što je ‘Klas’, ali i kod institucija koje moraju kreirati okvirne uvjete i sistem koji će funkcionisati”, smatra Hrvić. Dodaje da su oni svoju odgovornost preuzeli, najavivši još prošle godine da su sve svoje potrebe za kvalitetnim primarnim poljoprivrednim proizvodima spremni najprije zadovoljiti od domaćih proizvođača. On smatra da ne može biti u redu da u jednoj kategoriji proizvoda po 15 i 30 pozicija na policama imaju strani proizvodi, dok se svi ostali domaći brendovi nalaze na jedva tri do četiri.\n“To se mora mijenjati, jer takva prodajna politika nas vodi u propast. Ali, i ovaj problem možemo jedino zajedno rješavati. Sa druge strane, i domaći proizvođači treba da ulažu više u inovacije, kvalitet, marketing i komuniciranje svojih korporativnih ciljeva i brendova”, kazao je Hrvić. Nezavisne novine


Gombala: Nema dugoročne stabilnosti bez mira i unutrašnje bezbednosti - European Western Balkans\nAutor EWB 25. 12. 2017. 25. 12. 2017.\nIvo Gombala; Foto: ISAC fond\nBEOGRAD – Snažne i pouzdane institucije vladavine prava, uz dobro upravljanje, jačaju stabilnost država i smanjuju ranjivost od pretnji, ocenio je Ivo Gombala, savetnik Odeljenja Evropske spoljnopolitičke službe za planiranje i sprovođenje civilnih misija, dodajući da nema dugoročne stabilnosti bez mira, ekonomskog prosperiteta i unutrašnje bezbednosti.\nGombala je, za portal Evropski zapadni Balkan (European Western Balkans) ocenio da civilne CSDP misije promovišu stabilnost i grade otpornost kroz jačanje vladavine prava na strateškom i operativnom nivou u krhkim sredinama.\nUčešćem u civilnim misijama, dodao je on, države demonstriraju spremnost da učestvuju u odgovoru na krize, da promovišu stabilnost i mir.\nSve civilne misije moraju dobiti poziv zainteresovane države, ne mogu biti nametnute spolja, dodao je on.\nNa primer, Srbija bi mogla da pokaže svetu da je angažovana u oblasti izgradnje vladavine prava, jačanju kapaciteta partnerske zemlje i promocije stabilnosti. To je jasna i “čitljiva” biznis kartica Srbije, ocenio je Gombala.\nGombala je ocenio da Srbija ima ličnih iskustava u toj oblasti, posle raspada bivše države.\nTakva praktična iskustva mogu biti velika prednost za budućnost, ukoliko građani Srbije budu u prilici da učestvuju u civilnim misijama i tako podele svoja iskustva, rekao je Gombala.\nGovoreći o misiji Euleksa na Kosovu, Gombala je rekao da je to jedina misija sa izvršnim mandatom, misija vladavine prava sa različitim pravcima operacija. Ona ima i imaće važnu ulogu na Kosovu.\nOno što je od ključne važnosti za budućnost je da Kosovo i Srbija nastave da normalizuju svoje odnose, rekao je Gombala. Gombala je rekao da EU igra važnu ulogu u dijalogu koji se vodi, a Euleks igra ključnu ulogu u primeni dogovora na terenu.\nEvropska unijaIvo GombalaSrbija\nBrojni sastanci za vreme predsedavanja Austrije EU


Datum objave: 28.06.2018 15:15 | Autor: SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU VLADE CRNE GORE\nVlada je na današnjoj sjednici usvojila Predlog proljećne analize makroekonomskih kretanja i strukturnih reformi.\n„Ono što je važno istaći jeste da pozitivni izgledi ekonomskog rasta evidentni su kako na globalnom tako i na regionalnom nivou. Dakle, u izvještajima SB, MMF-a i Evropske komisije dinamičnijem rastu regionalnom doprinijele su manje ekonomije među kojima je i Crna Gora. Ono što je važno istaći a javnosti je već jako dobro poznato, jeste da je Crna Gora u 2017. godini zabilježila rast iznad svih očekivanja i da je rast tokom 2017. godine bio na nivou od 4,3 %“- rekla je generalna direktorica Direktorata za ekonomsku politiku Iva Vuković u izjavi za javnost nakon sjednice.\nVuković je saopštila da se predviđanja za naredni period odnose na ubrzanje prosječnog regionalnog rasta sa 2,4 % u 2017. godini na 3,2 % u 2018. godini, dok je projekcija za 2019. godinu da će taj rast biti na nivou od 3,5 % što je projekcija u posljednjem izvještaju Svjetske banke.\n„Što se tiče makroekonomskih kretanja u 2017. godini kretanja su podstaknuta investicijama i domaćom tražnjom, što je rezultiralo najvećom stopom rasta od perioda globalne ekonomske krize 2009. godine“- istakla je generalna direktorica Direktorata za ekonomsku politiku.\nPrezentacija - Proljećna analiza makroekonomskih kretanja i strukturnih reformi 2017 i I kvartal 2018 pdf


I dok je Srbija u utorak i formalno počela pregovore sa Evropskom unijom, o Bosni i Hercegovini se i dalje u evropskim krugovima razgovara kao o slučaju, nakon čega se usvajaju rezolucije ili izvještaji. Takav jedan je usvojio Komitet Vanjskopolitičkog odbora Evropskog parlamenta, na koji je podneseno 116 amandmana koji se, uglavnom, odnose da treba provesti presudu Sejdić-Finci, ali i da se Evropska unija jače angažovati u BiH.\nI dok se o Bosni i Hercegovini raspravljalo kao o slučaju, Srbija je u svečarskoj atmosferi obilježila početak pregovora sa EU. To je lekcija za bh. političare - kako kompromis vodi napretku, kaže analitičar Udruženja za društvena dešavanja SOS Srećko Latal.\n„Još vi pregovarate sa tim političarima, kojima je to, izgleda, nešto sasvim prihvatljivo: ’Eto, molim vas, ako možete ikako da...’ Za mene je to bestidno.“


Vesti online / Vesti / Svet / Iran: Napad Arapa povezan sa Amerikom i Izraelom, sledi odmazda\nOdgovornost za napad koji je izveden tokom vojne parade u Iranu, preuzela je antivladina arapska organizacija Nacionalni pokret Ahvaza, a portparol iranske Revolucionarne garde koja je najavila odmazdu, kazao je da su tu grupu trenirale dve arapske zemlje Persijskog zaliva, kao i da je povezana sa SAD i Izraelom.\n- Ove teroriste… trenirale su i organizovale dve.. zalivske zemlje. Oni nisu od Islamske države ili drugih grupa koje se bore protiv islamskog sistema (Irana).. već su povezane sa Amerikom i Mosadom (izraelskom obaveštajnom službom) - kazao je portparol Revolucionarne garde Abolfazl Šekarči za državnu agenciju IRNA.\nU napadu u gradu Ahvaz su ubijene najmanje 24 osobe, a povređeno je njih 53.\nVisoki zvaničnik Revolucionarne garde Jahja Rahim Safavi rekao je da će oružane snage Irana odgovoriti na ovaj napad.\n- Neprijatelji ne treba da misle da će ovim zločinačkim činom pridobiti dostojanstvo. Iranski narod i oružane snage će odgovoriti na ovo - kazao je Rahim Safavi za agenciju IRNA.\nPortparol jedne od dve grupe koje se identifikuju kao arapski pokreti borbe za oslobođenje Ahvaza, Jaghub hur Totsari, kazao je da je krovna organizacija svih oružanih pokreta, Nacionalni pokret Ahvaza, odgovorna za napad, ali nije precizirao koja tačno grupa je odgovorna.\nOn je, kako se navodi, identifikovao jednog od napadača inicijalima A. M, ne otkrivajući više detalja.\nMinistar spoljnih poslova Irana Mohamad Džavad Zarif prethodno je izjavio je da će ta država odgovoriti brzo i odlučno.\n- Regrutovani teroristi, istrenirani, naoružani plaćenici stranog režima napali su Ahvaz. Iran će odgovoriti brzo i odlučno braneći živote Iranaca - poručio je Zarif na Tviteru\nOva televizija je javila da su napadači ciljali binu na kojoj su se okupili zvaničnici kako bi posmatrali tradicionalnu paradu povodom godišnjice početka rata s Irakom koji je trajao od 1980. do 1988. godine.


Kraljevo: Izbeglicama 10 stanova - BGnekretnine blog\nizbeglički centar u Kraljevu, Kraljevo, stanovi, UNHCR\nNovosti, Socijalni stanovi 006 Jan 2015\nDeset romskih porodica raseljenih sa Kosmeta 1999. juče se uselilo u nove stanove površine od 40 do 50 kvadrata, u novosagrađenoj zgradi namenjenoj socijalnom stanovanju, neposredno uz postojeće romsko naselje, čime je praktično zatvoren i poslednji kolektivni izbeglički centar u Kraljevu.\nSredstva za izgradnju ove zgrade, u iznosu od oko 25 miliona dinara, obezbedio je Komesarijat za izbeglice u saradnji sa UNHCR, dok je lokalna samouprava obezbedila lokaciju i kompletnu infrastrukturu. Uz prigodnu svečanost, ključeve romskim porodicama koje su do juče živele u takozvanom šatorskom naselju uručili su Vladimir Cucić, komesar za izbeglice i migracije Republike Srbije, gradonačelnik Kraljeva Tomislav Ilić i njegov zamenik Milun Jovanović.\n- Dobro je što nova godina počinje tako što ove porodice konačno dobijaju krov nad glavom i šansu za početak novog, boljeg života - rekao je Cucić, dodajući da u devet kolektivnih centara na području uže Srbije trenutno živi još oko 1.200 ljudi, od kojih je oko 400 izbeglica.\n- Porodice će morati da plaćaju neku vrstu kirije, a mi smo se sa Centrom za socijalni rad dogovorili da to bude simboličnih pola evra po kvadratu - naglasio je Milun Jovanović, zamenik gradonačelnika Kraljeva.\nUz ključeve novih stanova, sve romske porodice dobile su prilikom useljenja i ponešto od pokućstva - šporet na drva, veš-mašinu ili frižider, dok su najmlađi dobili i po novogodišnji paketić.


Polaganje budućih instruktora i seminar u Moskvi - Ćigong savez Srbije\nPolaganje budućih instruktora i seminar u Moskvi\nJedna od vrednosti koju sa sobom nosi pripadnost Internacionalnoj federaciji zdravstvenog ćigonga (IHQF) svakako jeste međusobna saradnja članica i osećaj zajedništva i pripadnost jednoj svetskoj porodici. Ćigong savez Srbije ima odlične odnose sa mnogim članicama federacije, a jedna od njih je i Međuregionalna federacija zdravstvenog ćigonga Rusije.\nOva federacija je u nedelju, 25. marta 2018. organizovala polaganje u Rusiji kojoj je prisustvovalo preko 70 polaznika koji su na obuci za sticanje zvanja instruktora zdravstvenog ćigonga. Polaganje je nadgledala i ocenjivala komisija u čijem su sastavu majstori zdravstvenog ćigonga iz Rusije:\nViktor Sterlikov, Moskva, predsednik Međuregionalne federacije zdravstvenog ćigonga Rusije\nAman Atilov, Krasnodar\nElena Bahtenko, Vologda\nKuksova Natalija, Sankt Petersburg\nMarija Kuzmickaja, Desnogorsk\ni jedini predstavnik komisije koji nije iz Rusije, predsednik Ćigong saveza Srbije, Saša Balanesković koji je došao na poziv Viktora Sterlikova.\nPolaznici su u, zavisnosti od stepena na kome se nalaze, polagali sisteme Ba Duan Jin, Yi Jin Jing i Wu Qin Xi.\nOvo polaganje je ujedno i uvod u dalje savladavanje sistema i uslov za Duan Wei polaganje koje će se održati u maju 2018.\nOdlukom izršnog odbora IHQF, redovne članice federacije (poput Ćigong saveza Srbije) koje ispunjavaju uslove, mogu organizovati polaganje i dodelu tri predstepena (Ji 1,2 i 3) i tri stepena (Duan Wei 1,2 i 3).\nU narednom periodu se očekuje intenziviranje saradnje Međuregionalne federacije zdravstvenog ćigonga Rusije i Ćigong saveza Srbije na polju edukacije, razmene znanja i promocije ćigonga.\nNedelju dana nakon polaganja (30.3.-2.4.2018.), održan je i seminar teorije TKM o meridijanima, ćigongu za srce i ćigonga Yi Jin Jing u Moskvi i Zelenogradu koji je održao Saša Balanesković kome je ovo četvrti put da dolazi na poziv Tatjane Kramcove, trenera Taiđićuan kluba “Udan” iz Moskve.


Vlada RS: Budžet 3,337 milijardi KM, najavljene ekonomske reforme\nVlada Republike Srpske utvrdila je na današnjoj sjednici Prijedlog budžeta Republike Srpske za narednu godinu po hitnom postupku, predviđenog na iznos od 3,337 milijardi KM.\nProcijenjeni budžetski prihodi u narednoj godini su 2,68 milijardi KM, dok je procijenjeno finansiranje planirano u iznosu od 644,1 miliona KM na šta treba dodati i druge primitke u iznosu od 9,3 miliona KM, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nNa rashodovnoj strani Prijedloga budžeta uvrštena su dva nova budžetska korisnika: Fiskalni savjet Republike Srpske i Zavod za stomatologiju Banjaluka, iz čega je vidljiva opredijeljenost Vlade Republike Srpske za uvođenje trezorskog načina poslovanja u javne zdravstvene ustanove, a Zavod predstavlja pilot-zdravstvenu ustanovu kod uvođenja trezorskog načina poslovanja.\nProcijenjeni budžetski rashodi i izdaci za nefinansijsku imovinu u narednoj godini iznose 2,558 milijardi KM.\nPlanirani budžetski suficit od 125,2 miliona KM usmjeriće se na pokriće dugova prema domaćim i stranim kreditorima za direktne i indirektne obaveze Republike Srpske i dugoročnih zajmova od međunarodnih finansijskih institucija.\nNa sjednici je utvrđen i Prijedlog zakona o izvršenju budžeta Srpske za narednu godinu po hitnom postupku, kojim je definisano da se ukupni izdaci budžetskih korisnika, uključujući i izdatke za otplatu duga, raspoređuju po budžetskim korisnicima u skladu sa odlukom o usvajanju budžeta Republike Srpske za 2018. godinu.\nDonošenje ovog zakona ima za cilj da se utvrde prava i obaveze organa u izvršenju budžeta Republike Srpske za narednu godinu, kao i način raspodjele sredstava budžeta na budžetske korisnike.\nVlada Republike Srpske utvrdila je, po hitnom postupuku, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Republike Srpske.\nNa sjednici je utvrđen i Prijedlog programa ekonomskih reformi Republike Srpske za period od 2018. do 2020. godine po hitnom postupku i upućen je Narodnoj skupštini Republike na razmatranje i usvajanje.\nPredviđeno je da reforme obuhvate upravljanje javnim finansijama, reformu tržišta, energije i transporta, sektorski razvoj, te poslovno okruženje i smanjenje neformalne ekonomije, istraživanje, razvoj i inovacije i digitalnu ekonomiju, reforme u vezi sa trgovinom, obrazovanje i vještine, zapošljavanje i tržište rada i socijalna uključenost, smanjenje siromaštva i jednake mogućnosti.\nU saopštenju se podsjeća da je na današnjoj sjednici Ekonomsko-socijalnog savjeta Republike Srpske razmatran Prednacrt programa ekonomskih reformi Srpske za period od 2018. do 2020. godine, koji je dobio jednoglasnu podršku svih socijalnih partnera.\nSve prihvatljive primjedbe i komentari koji su usaglašeni sa svakim od partnera tokom javnih rasprava, te na sjednici Ekonomsko-socijalnog savjeta Republike Srpske, ugrađene su u dokument Program ekonomskih reformi Republike Srpske za period od 2018. do 2020. godine i Budžet Republike Srpske za 2018. godinu, koji je u potpunosti usaglašen sa Programom ekonomskih reformi Srpske za period od 2018. do 2020. godine.


"EU šansa za promenu Dejtona" - NewsHub\n"EU šansa za promenu Dejtona"\nU intervjuu Radiju Slobodna Evropa (RSE), Izetbegović ocenjuje da je nedavna najava predsednika RS Milorada Dodika o raspisivanju referenduma predizborni trik, jer to ne bi dozvolili ni domaći, ni spoljni faktori, uključujući i susednu Srbiju.\nKad je reč o odnosima u regionu, Izetbegović kaže da "dolaze smirujući impulsi i iz Zagreba, i iz Beograda".\n"Možemo govoriti o jednoj sazreloj ekipi lidera u Srbiji koja na pravi način tumači i artikuliše interese Srba, a pravi način je da se prizna suverenitet BiH, da se stvore još korektniji odnosi sa BiH i sa svim susedima, a ne da se prave problemi", rekao je Izetbegović.\nPovodom godišnjice mirovnog sporazuma za BIH, Izetbegović je kazao da je "Dejton zaustavio razaranje, i fizičko, a i te neke multietničke matrice, duha Bosne i Hercegovine".\n"Dejton je spasao život pacijentu (BIH), ali taj pacijent ne može da živi ako se ne napravi niz operacija posle toga. Niz operacija je i urađen - napravljeno je 60 drzavnih institucija. Taj proces treba nastaviti. On će u stvari biti efikasno pokrenut kada počnu pregovori s Evropskom unijom. Tu vidim izlaz", rekao je on.\nPovodom Dodikove izjave da je Republika Srpska država i da će kad-tad tamo biti održan referendum, Izbetbegović kaže da se "to može uraditi samo nasilno". "Referendum o zajedničkoj budućnosti, zajedničkoj teritoriji, mogu obaviti samo svi građani BiH. To ne može raditi jedan entitet ili jedan deo BiH", dodao je on.\n"Danas nemate spremnosti u regionu da se podrže takve avanture. Svi žele smiraj, pa i Srbija. Mislim da su to samo predizborne floskule koje pomalo panično ponavljaju", smatra Izetbegović.\nVašington -- Komisija za praćanje ekonomskih odnosa SAD i Kine ocenila da kineske vlasti koriste sajber špijunažu protiv Amerike, usmerenu na vladu SAD i privatne kompanije.\nPariz -- Francuska policija uhapsila je danas muškarca koji fizički veoma liči na naoružanu osobu osumnjičenu da je nedavno izvršila nekoliko napada u Parizu.\nBukurešt -- Predsednik Srbije Tomislav Nikolić odlikovao je zlatnom medaljom rumunskog univerzitetskog profesora doktora, člana Rumunske akademije Euđena Simiona.


Devojke su OVAKO izgledale na Forest Fest Serbia - WANNABE MAGAZINE\nDevojke su OVAKO izgledale na Forest Fest Serbia\nDevojke su poslušale naše savete i ovako izgledale na već sad svetskom TRANCE festivalu, koji se održava u Srbiji!\nFestival je opravdao očekivanja, svi posetioci, njih oko 1000, jedva čekaju sledeći! Posetioci su se kupali u reci Ribnici, spavali su u šatorima, hranili domaće životinje i boravili u pećini.\nTakođe, svi posetioci su uživali i u umetničkom sadržaju festivala, u okviru kog su bile egzibicije sa vatrom, hodanje po žici, akrobacije,izložbe, radionice i body painting.\nPogledajte sledeći video i sledeće godine nećete propustiti ovaj festival.\nFotografije: Ivan Vasić, Stefan Zozon


Dragoslavu Petroviću srebrnjak Cara Lazara - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tDragoslavu Petroviću srebrnjak Cara Lazara\nPored Petrovića, rođenog Kruševljanina koji brani boje lokalnog kluba Zmajevi, na prijemu u kabinetu gradonačelnika u Skupštini grada Kruševca prisustvovali su pomoćni trener badminton reprezentacija Srbije Dragan Antić, inače prvi čovek kruševačkih Zmajeva, i predsednik Upravnog odbora Badminton saveza Srbije Radomir Jovović. U prijatnoj atmosferi i razgovoru, kojem su prisustvovale brojne medijske ekipe iz Kruševca, Nestorović je čestitao na briljantnim rezultatima Petroviću i čitavom Badminton savezu Srbije, od kojeg je, prvi čovek Kruševca, na poklon dobio Petrovićev reprezentativni dres u kojem je osvojio zlatnu medalju na turniru svetskog kupa u Slovačkoj.\nNakon protokolarnog dela u kabinetu gradonačelnika Kruševca predstavnici BASS su održali radni sastanak s temom značajnije podrške mladim talentima iz Kruševca i BK Zmajevi kao nacionalnom i reginalnom badminton centru. Nestorović je povodom toga izjavio da Grad i gradska privreda moraju da nađu način za podršku badminton biserima iz ovog grada i njihovom matičnom klubu kao jednom od najuspešnijih kolektiva Rasinskog okruga.\nPredstavnici BASS su se zahvalili Nestoroviću na srdačnom prijemu i izrazili nadu da će Kruševac naći način i mogućnost da još značajnije podrži badminton sport u ovom gradu. Inače, ovo je drugi prijem u Skupštini grada Kruševca koji je priređen za badmintonce u ovoj godini. Pre Nestorovića tadašnji gradonačelnik Kruševca Bratislav Gašić krajem februara upriličio je prijem za Luku Milića i predstavnike BASS povodom srebra ovog mladog Kruševljanina na Evropskom prvenstvu za igrače do 15 godine u Švajcarskoj.\n+ Đerić i Vasić otputovali na SP u A...\n+ Novi stari predsednik VSS


Berisha: Albanija želi postati regionalna energetska supersila | TRT Bosanski\nBerisha: Albanija že...\nBerisha: Albanija želi postati regionalna energetska supersila\nTransjadranski gasovod nije samo značajan za Albaniju nego i za Evropu, rečeno je na konferenciji u Tirani.\n13.11.2012 ~ 29.03.2020\nNa konferenciji o “Energetskom tržištu u Albaniji”, održanoj u Tirani, premijer Albanije Sali Berisha je izjavio kako Transjadranski gasovod (TAP) nije samo značajan za Albaniju nego i za čitavu Evropu.\nNapomenuo je da će pomoću Transjadranskog gasovoda biti povezani značajni energetski koridori kojima se dostavlja gas u zemlje Evrope.\n“Transjadranski gasovod je bez sumnje najvažniji i najperspektivniji projekat u zadnjih sto godina na polju energetike. Isto tako, TAP je za Evropu projekat od životnog značaja”, kazao je Berisha.\nOn je izjavio da je geografski prostor Albanije vrlo pogodan za izgradnju TAP projekta te da ovim projektom zemlja planira da postane regionalna supersila u oblasti energetike.\nTakođer, sastanku u Tirani je prisutvovao i predstavnik Evropske unije u Tirani Ettore Sekui, koji je tom prilikom izjavio da je TAP vrlo značajan projekat za čitavu Evropu.\n“Evropa će projektom TAP osigurati siguran prolaz za prirodni gas. Abanija će također imati koristi od ovog projekta”, istakao je Sekui.\nTransjadranski Gasovod je projekat za izgradnju 520 kilometara dugačkog gasovoda kojim će biti transportovan prirodni gas iz Kaspijskog regiona i sa Bliskog Istoka u Evropu.\nGasovod počinje u Grčkoj, u blizini Soluna i ide preko Albanije i ispod Jadranskog mora, da bi izišao na italijanskoj obali u blizini Brindizija.


Kremlj traži od Londona da se izvini zbog tvrdnji o povezanosti Rusije s trovanjem špijna – NovostiDana.rs\nKremlj traži od Londona da se izvini zbog tvrdnji o povezanosti Rusije s trovanjem špijna\nKremlj smatra da Velika Britanija mora da se izvini zbog neosnovanog optuživanja Rusije za trovanje jednog bivšeg špijuna.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je danas u Ankari, gde je u poseti, citirao šefa vojne britanske laboratorije koji je rekao da njeni naučnici nisu uspeli da utvrde izvor nervnog otrova kojim su napadnuti bivši dvostruki agent Sergej Skripalj i njegova kćerka.\nPutinov predstavnik za medije Dmitrij Peskov je rekao izveštačima da Velika Britanija mora da se izvini Rusiji zbog svojih „suludih optužbi“ koje su „sasvim neosnovane“.\nPeskov je rekao da će London morati da položi račune pred svojim saveznicima koji su iz solidarnost s Velikom Britanijom proterali ruske diplomate.\nJedan ruski vojni hemičar je rekao da je nervni otrov kojim je napadnut bivši dvostruki špijun, mogao biti napravljen bilo gde.\nIgor Rjabalčenko, šef Laboratorije za hemiju Naučnog centra Ministarstva odbrane Rusije, rekao je danas za rusku televiziju RT „nije problem“ da bilo koja dobro opremljena laboratorija bilo gde u svetu sintetizuje otrov iz sovjetskih vremena koji se na Zapadu naziva „novičok“ („novajlija“).\nDodao je da u slobodnoj prodaji ima svih hemikalija potrebnih za to.\nDačić: Ja sam protiv rekonstrukcije Vlade Srbije\nAmerički muzej privremeno otkazao izložbu o Hirošimi


pink.rs | Potpisan ugovor o prodaji PKB za 105 miliona evra\nDržavni sekretar Dragan Stevanović rekao je da danas počinje novi period za ovu kompaniju.\nUgovor o prodaji Poljoprivredne korporacije Beograd (PKB), koju je kupila kompanija Al Dahra iz Iriga za nešto više od 105 miliona evra, potpisan je danas u Beogradu. Ugovor su u Ministarstvu PRIVREDE potpisali državni sekretar Dragan Stevanović i kopredsednik i suosnivač Al Dahra holdinga Kadim Abdul Aldarei.\nStevanović je rekao da danas počinje novi period za kompaniju PKB, a samim tim i za Srbiju.\n- Kakav je izazov za Srbiju predstavljala kompanija PKB danas znaju gotovo svi. Mislim da je vreme koje je iza nas, vreme teškog, napornog i veoma kompleksnog rada svih koji su bili uključeni u ovaj proces - rekao je Stevanović.\nOn je podsetio da je kompanija Al Dahra ponudila nešto više od 105 miliona evra za nepromenljivu imovinu PKB, odnosno zemlju, objekte, opremu i mehanizaciju neophodnu za proces proizvodnje, te da će Srbija na to, dodao je, dobiti nešto više od 17 miliona evra za "promenljivu" imovinu - stada i grla koji će novi vlasnik da preuzme.\nAldarei je rekao da predstavnici te kompanije prepoznaju značaj PKB za Srbiju i građane i obećao da će ta kompanija biti tri puta bolja nego danas.\n- Poslaćemo pravu poruku za Srbiju i Srbe, da radimo najbolje da osiguramo da PKB dobro posluje - rekao je Aldarei.\nPOTPISAN UGOVOR: U februaru rekonstrukcija dela pruge vredna 23 miliona evra!\nPotpisan ugovor o prodaji Ravanice kompaniji Medela iz Vrbasa


Radojičić: Deca iz dijaspore imaju podršku otadžbine - Info 24\nVeoma je važno da deca koja dolaze iz 11 zemalja sveta, kroz druženje sa mališanima iz Srbije, zadrže vezu sa maticom, poručuje gradonačelnik Radojičić.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić pozdravio je u Dečjem kulturnom centru, na Dan slovenske pismenosti i svetitelja Ćirila i Metodija, decu iz dijaspore i regiona koja borave u Srbiji u okviru manifestacije „Svesrpski dečji sabor”.\n– Na dan slovenske pismenosti, u okviru „Svesrpskog dečjeg sabora”, okupilo se oko 70 dece iz 11 država, što će, nadam se, postati tradicija. Cilj ovog događaja je da se deca upoznaju i nauče više o svojoj kulturi, istoriji, jeziku i pismu svoje matice, odnosno da se veza između dijaspore i matice ojača – rekao je gradonačelnik.\nOn je istakao da će im otadžbina, kad god je potrebno, pružiti pomoć i podršku, zbog čega je važno da češće posećuju Srbiju i možda odluče u budućnosti da ostanu.\n– U narednim danima očekuje se lep i bogat program i nadam se da će im naša prestonica ostati u lepom sećanju. Radujemo se i nadamo se da će sledeće godine doći u još većem broju – rekao je gradonačelnik.\nVučić: Spremili smo jake mere protiv Prištine


Milanovac učesnik u projektu Ministarstva\nU Maloj sali opštine Gornji Milanovac održan je sastanak u vezi sa projektom Ministarstva za državnu upravu i lokalni samoupravu za podršku sprovođenju Akcionog plana Strategije reforme javne uprave (2016-2019). U okviru ovog projekta sprovodi se projektni zadatak funkcionalne analize u jedinicama lokalne samouprave u Republici Srbiji.\nSastanku su prisustvovali predstavnici Optimus centra za dobro upravljanje i opštine Gornji Milanovac - zamenica predsednika opštine Jadranka Dostanić, načelnik Opštinske uprave Aleksandar Jevtović, rukovodioci u okviru Opštinske uprave i direktori ustanova čiji je osnivač opština Gornji Milanovac.\nZamenica predsednika Jadranka Dostanić zahvalila se Ministarstvu za državnu upravu i lokalnu samoupravu što su odlučili da Gornji Milanovac bude jedan od šest pilot učesnika u ovom programu i istakla da su dobri razultati rada opštinskog rukovodstva prepoznati i izvan granica naše opštine.\n"Gornji Milanovac je izabran za učesnika ovog projekta zajedno sa Novim Sadom, Kraljevom, Loznicom, Knjaževcom i Golupcom. Nadamo se da ćemo nakon završetka ovog projekta imati jednu sveobuhvatnu analizu funkcionisanja naše lokalne samouprave kao i ustanova čiji je osnivač opština i da ćemo izaći sa određenim benefitima koji bi se ogledali u tome da možemo biti primer kako bi drugi gradovi i opštine u Republici Srbiji trebalo da funkcionišu. Lokalne samouprave koje su izabrane za ovaj projekat različite su po veličini, broju stanovnika, ekonomskoj razvijenosti, po broju uprava. Izabranasu tri grada i triopštine. Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu i Optimus centar će nakon završetka projekta izaći sa određenim preporukama koje ćemo mi implementirati u organizacionu strukturu Opštinske uprave i ustanova čiji je opština osnivač", istakao je nakon sastanka načelnik Opštinske uprave Aleksandar Jevtović.\nProjekat se realizuje u saradnji sa Vladom Švajcarske.


Bolja Tuzla | Po Zakonu ili ne: Kako TK plaća angažovanje vanjskih saradnika Univerziteta u Tuzli?\n“Ugovori o djelu zaključuju se za jasno definisane poslove koji traju određeno vrijeme, zbog čega ne možemo potvrditi osnovanost zaključivanja ovih ugovora za izvođenje redovne nastave. Također, obračun i uplata pripadajućih poreza i doprinosa nisu izvršeni u skladu sa odredbama Zakona o porezu na dohodak i Zakona o doprinosima“, navedeno je u izvještaju, koji je Skupština TK-a ignorisala.\n“Sad je sve urađeno mimo revizorskog izvještaja i mislim da je na ovaj način praktično i podnesena krivična prijava protiv ljudi na Univerzitetu, kazao je Senad Alić“, predsjednik Kluba PDA.\n“Ovdje se radi o otprilike 700 vanjskih saradnika i oni praktično, sudeći po ovom izvještaju, sad rade na crno. Međutim, ukoliko bi se oni angažovali u skladu sa Zakonom o radu, kako stoji u preporuci, to bi budžet TK-a koštalo oko 12,3 miliona KM“, istakao je Midhat Čaušević, poslanik SDA.\n“Kantoni imaju isključivu nadležnost za visoko obrazovanje, a revizija nije u obzir uopšte uzela Zakon o visokom obrazovanju TK-a, prema kojem se angažuju vanjski saradnici. Čak i u Zakonu o radu stoji izuzetak koji govori da se mogu primjenjivati odredbe drugog zakona u nekim slučajevima, a i Okvirni zakon o visokom obrazovanju BiH kaže da će sva ostala pitanja, kada je riječ o angažovanju vanjskih saradnika, biti uređena kantonalnim propisima“, napomenuo je potpredsjednik Skupštine TK-a Boris Krešić (DF).


Digitalni identitet: Aplikacija koja ljude povezuje sa organizacijama, uređajima i aparatima /video/ - 26.12.2020, Sputnik Srbija\nSkoro milijardu ljudi na planeti nema zakonski identitet, bez koga ne mogu da glasaju, odu kod lekara ili otvore račun u banci. Sada je napravljena digitalna... 26.12.2020, Sputnik Srbija\nPoreske službe nikad ne spavaju, treba im još milijardu klijenata, pa što ne bi to nazvali ''brigom'' za te ljude, zar ne, lepše zvuči i lakše je progutati?!\nključna reč: K O N T R O L A\nsvetski ekonomski forum, klaus švab, društvo\n11:30 26.12.2020 (Osveženo: 03:11 26.08.2021)\nSkoro milijardu ljudi na planeti nema zakonski identitet, bez koga ne mogu da glasaju, odu kod lekara ili otvore račun u banci. Sada je napravljena digitalna aplikacija koja tim ljudima omogućava da dobiju svoj zakonski identitet.\nKako je objavio Svetski ekonomski forum, digitalni identitet, koji bi mogli da imaju ljudi, povezivao bi ih sa organizacijama, uređajima i aparatima.\nNa taj način, mogli bi da dobiju pristup zdravstvu, preko njih bi lekari mogli da nadziru uređaje za praćenje zdravstvenog stanja, finansijskim ustanovama, kako bi otvorili račun ili koristili finansijske transakcije, za rezervaciju putovanja ili lakši prelazak granice. Takođe, digitalni identitet bio bi koristan kod onlajn trgovine za bezbedna plaćanja, u e-upravi za korištenje njenih servisa kao što su plaćanje poreza ili glasanje, u telekomunikacijama, na društvenim mrežama, ili pametnim gradovima, kako bi se pratilo stanje saobraćaja, zagađenja i slično.\nMilijardu ljudi na svetu ne mogu da dokažu ko su, pokazuju podaci Svetske banke. Džozef Tompson, tehnološki biznismen, napravio je aplikaciju koja će pokušati da se izbori sa tim problemom, prenosi sajt Svetskog ekonomskog foruma.\nOmogućavanje da svi dobiju zakonski identitet, uključujući i upisivanje u matične knjige rođenih, jedan je od glavnih ciljeva UN do 2030. usvojenih u Ciljevima održivog razvoja.\nNa osnovu toga, Svetska banka je 2014. pokrenula inicijativu Identifikacija za razvoj.\nPoslednji podaci Svetske banke kažu da više od 987 miliona ljudi na planeti nema dokaze o identitetu, što je smanjenje sa milijardu i po, koliko ih je bilo 2016. godine. Većina njih živi u siromašnim zemljama, gde 45 odsto žena i 28 odsto muškaraca nema ličnu kartu.\nKada se uzme u obzir da je čak 80 miliona ljudi na svetu prošle godine raseljeno iz svojih domova zbog ratova ili progona, situacija je još gora, jer su mnogi od njih izgubili lična dokumenta koja su neophodna kako bi dobili izbeglički status.\nDžozef Tompson ponudio je rešenje u aplikaciji koja koristi blokčejn tehnologiju da sačuva korisnikov digitalni identitet, kome može da pristupi samo njegov vlasnik.\nOvom digitalnom rešenju ide u prilog to što mnogi ljudi koriste mobilne telefone za upravljanje svojim finansijama. Studija sprovedena u 15 zemalja u razvoju pokazala je da 600 miliona ljudi ima mobilne telefone, ali nema račun u banci. Mnogi od njih koriste aplikacije za mobilno plaćanje i takve transakcije mogu biti korištene za verifikaciju digitalnog identiteta.\nOva aplikacija nastala je iz Tompsonove ideje da prati kako se troši novac koji se daje za donacije. On i njegov tim tako su kreirali „Transparensi endžin“, aplikaciju koja to omogućava.\nKoristeći blokčejn tehnologiju, ovaj sistem omogućava ne samo da darodavac vidi kako je završio njegov novac, već dodatno obezbeđuje transakciju u odnosu na uobičajeno slanje novca.\nNa osnovu te tehnologije, Tompson je pokušao da pomogne i onima koji nemaju dokumenta. Jedan od problema sa kojima se suočavaju je nemogućnost da registruju rođenje deteta, odnosno da ga upišu u matične knjige rođenih. Posebno su tome izložene žene koje nemaju dokumenta, buduću da onda zakoni zahtevaju korištenje očevih dokumenata.\n„Imamo projekat u Tanzaniji gde je rođena prva „blokčejn beba“, gde je majka imala podatke o svom detetu“, rekao je Tompson, dobitnik nagrade „gejm čejndžer“ fondacije koju su osnovali Klaus Švab, prvi čovek Svetskog ekonomskog foruma, i njegova supruga.\nTompsonova kompanija radi na projektima uključivanja u finansijske tokove ljudi u više afričkih i azijskih zemalja, a planira i sličan projekat za 40 miliona Evropljana koji nemaju pristup finansijskim servisima.\n26 Decembar 2020, 14:334\n26 Decembar 2020, 13:483


Regionalni centar za manjine protiv portala "Telegraf" - Savet za štampu\nRegionalni centar za manjine protiv portala "Telegraf"\nNa osnovu članova 22. i 24. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Stojan Marković, Zoran Ivošević, Filip Švarm, Petar Jeremić, Božo Prelević, Vlado Mareš i Predrag Azdejković, na sednici održanoj 27. 2. 2014. godine, dvotrećinskom većinom glasova donosi\nTekstom „Otvarajte oči, kradu gde stignu: Novinarka sprečila pljačku u centru Beograda”, objavljenim 26. januara 2014. godine i komentarima čitalaca ispod teksta, portal „Telegraf.rs“\n1. prekršio je tačku 4. Odeljka V (Novinarska pažnja) po kojoj novinar mora biti svestan opasnosti od diskriminacije koju mogu da šire mediji i mora da učini sve da izbegne diskriminciju zasnovanu, između ostalog, na rasi, polu, starosti, seksualnom opredeljenju, jeziku, veri, političkom i drugom mišljenju, nacionalnom ili društvenom poreklu.\nNalaže se portalu „Telegraf.rs“ da ovu odluku Komisije objavi najkasnije u roku od tri dana od dana dostavljanja odluke.\nRegionalni centar za manjine podneo je žalbu zbog toga što su, po njihovoj oceni, prekršeni etički principi profesije sadržani u Kodeksu novinara, a po kojima se u izveštajima o krivičnim delima nacionalna, rasna, verska, ideološka i politička pripadnostpominju samo u slučajevima kada je to u neposrednoj vezi sa prirodom počinjenog krivičnog dela. Novinarka “Telegrafa.rs”, opisujući svoje iskustvo, nepotrebno je navela etničku pripadnost maloletnog počinioca, zbog čega podnosilac žalbe smatra da je prekršen Kodeks novinara. U žalbi je navedeno i da je ovakav način izveštavanja podstakao i komentare čitalaca u kojima je izražena netrpeljivost i mržnja prema pripadnicima romske nacionalne manjine.\nRedakcija “Telegrafa.rs” nije odgovorila na navode podnosioca žalbe.\nČlanovi Komisije za žalbe jednoglasno su odlučili da Kodeks novinara prekršen objavljivanjem nesumnjivo uvredljivih i diskriminatornih komentara čitalaca. Komisija je već u ranijim slučajevima zauzela stav da su redakcije odgovorne za onlajn komentare čitalaca, pa je i ovoga puta zaključeno da je redakcija objavljivanjem većeg broja izuzetno negativnih komentara u kojima se poziva i na nasilje nad Romima, postupila suprotno odredbama Kodeksa novinara. Ovakvi komentari, po oceni većine članova Komisije jesu izazvani time što je u tekstu istaknuta etnička pripadnost dečaka koji je pokušao da ukrade mobilni telefon. Većina članova Komisije smatrala je i da u ovom slučaju nije bilo razloga da se navodi njegova nacionalnost, jer nije u direktnoj vezi sa prirodom počinjenog dela. Iako Komisija veruje da namera autora teksta nije bila da stigmatizuje Rome prikazujući ih kao kradljivce, nego da ukaže na pojavu, redakcija je morala da vodi računa o tome da o Romima već postoje brojne predrasude i da ih ovako intonirani tekstovi samo dodatno podstiču.\nDva člana Komisije smatrala su da Kodeks nije prekršen samim tekstom, već samo komentarima čitalaca.\nZbog svega navedenog, Komisija je odlučila da je „Telegraf.rs“ prekršio Kodeks novinara objavljivanjem spornog teksta i naložila portalu da objavi ovu odluku.


SNSD predlaže Zakon o Ustavnom sudu BiH: Strane sudije se izbacuju, menja ih troje domaćih sudija - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » SNSD predlaže Zakon o Ustavnom sudu BiH: Strane sudije se izbacuju, menja ih troje domaćih sudija\nSavez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorada Dodika predložiće Zakon o Ustavnom sudu BiH, prema kome bi Predsedništvo BiH imenovalo a Dom naroda BiH potvrdio izbor troje domaćih sudija, koji bi zamenili troje sudija stranaca.\n1Piše: Beta 21. februara 2020. 11.16\nOvim zakonskim rešenjem, koje je SNSD uputio na usaglašavanje strankama iz Republike Srpske u parlamentu BiH i predstavnicima hrvatskog naroda, predvidjeno je da budu imenovana dvojica sudija iz Federacije BiH i jedan iz Republike Srpske, objavio je banjalučki Glas Srpske.\n„Izabrane sudije pripadaju različitim narodima, a trojici stranih sudija Ustavnog suda BiH prestaje mandat danom izbora sudija u skladu sa ovim zakonom“, navedeno je u ovom zakonskom rešenju.\nJoš stoji da se „za sudiju Ustavnog suda bira državljanin BiH sa pravom glasa koji je istaknuti pravnik visokog moralnog ugleda“.\nU obrazloženju predloženog zakona navedeno je da je ustavni osnov za njegovo donošenje sadržan u odredbama Ustava BiH, kojima je regulisana mogućnost izmene načina izbora trojice stranih sudija koje je do sada birao predsednik Evropskog suda za ljudska prava.\nKao razlog za donošenje ovog zakona, navodi se potreba da BiH obezbedi vlastiti suverenitet, koji je sadašnjim načinom izbora troje stranih sudija Ustavnog suda ograničen.\n„Potrebno je u skladu sa ustavnom mogućnošću obezbediti da Ustavni sud BiH u punom kapacitetu bude popunjen sudijama državljanima BiH koje bi birao organ BiH“, ističe se u ovom zakonskom rešenju.\nDalje se ocenjuje da bi Ustavni sud, kao samostalni i nezavisni organ, trebalo da predstavlja instituciju u kojoj bi državni subjektivitet BiH najviše došao do izražaja.\nKao argument za usvajanje predloženog zakona navodi se i mišljenje Evropske komisije o članstvu BiH u EU iz 2019. godine, u kojem se ističe, izmedju ostalog, da treba ojačati profesionalnost i nezavisnost sudija Ustavnog suda BiH, počevši od unapređenja kriterijuma za njihov izbor i postupaka imenovanja, te da je potrebno rešiti pitanje medjunarodnih sudija u tom sudu.\nUstavni sud BiH ima devet sudija, dva Bošnjaka, dva Srbina, dva Hrvata i troje stranih sudija, koje imenuje Evropski sud za ljudska prava BiH.\nPoslednja odluka Ustavnog suda BiH u vezi sa poljoprivrednim zemljštem izavala je političku krizu u zemlji, a politički predstavnici iz RS doneli su odluku da ne učestvuju u donošenju odluka u organima BiH dok se ne donese Zakon o Ustavnom sudu BiH, kojim bi sudije stranci bili izbačeni iz ovog suda.\nBiH, Milorad Dodik, sudijeBanjaluka\n22. februara 2020. u 11.18\nOvaj bosanski Kvisling radi o glavi vlastitoj zemlji. Mi ga podrzajemo. Zasto? Zelimo da ukrade pola druge drzave i anslusira je nama? Sta smo mi kada to zelimo? Molim da se malo zamislimo, gde to vodi i kakva smo mi nacija , buduci da slicnu politiku vodimo po Balkanu. Dodik je samo nas izvodjac radova opasnih po zivote nevinih, prevarenih i obmanutih.


Кako je na snazi vanredno stanje, rad sa korisnicima biće organizovan u skladu sa merama koje je donela Vlada Republike Srbije. Biblioteka će rad organizovati tako da obezbedi poštovanje svih propisanih preventivnih mera koje se odnose na sprečavanje širenja zaraze bolesti COVID-19 i usvojila je plan mera zaštite zaposlenih za vreme trajanja vanrednog stanja.\nOdeljenja za rad sa korisnicima započeće sa radom u ponedeljak, 4. maja 2020.\nКorisnici će, počevši od 4. maja, svakog radnog dana od 8.30 do 10.30 na broj telefona 566-210 i 535-115, ili na imejl adresu: biblioteka@zrbiblio.rs moći da poruče željene publikacije.\nUz zahvalnost na razumevanju, molimo sve korisnike da pridržavaju propisanih mera u cilju opšte bezbednosti – saopšteno je iz Gradske narodne biblioteke „Žarko Zrenjanin“.\nTagovi bibliotekagradska narodna bibliotekaVesti Zrenjaninzrenjanin\nNovi epidemiološki podaci: testirano 5579 pozitivno 227, preminulo je 5 osoba


RTS :: Bolje analize za bolje društvo – počinje obuka državnog kadra za kvalitetnije javne politike\nDruštvo Bolje analize za bolje društvo – počinje obuka državnog kadra za kvalitetnije javne politike\nčetvrtak, 18. feb 2021, 18:30 -> 19:07\nBolje analize za bolje društvo – počinje obuka državnog kadra za kvalitetnije javne politike\nUniverziteti u Beogradu, Novom Sadu i Nišu, u saradnji sa Evropskom unijom prvi put uvode programe kratkih obuka iz oblasti analize javnih politika. Prvenstveno su namenjeni onima koji već rade u državnoj upravi, ali i istraživačima, svima koji žele da nauče više o strategijama i planovima, ali i da u svom radu više utiču na donošenje propisa.\nBolje analize, bolje odluke, bolje društvo – tom porukom Akademska zajednica pozvala je kandidate da se do 1. marta prijave za programe koji će im omogućiti da steknu znanja o javnim politikama u raznim oblastima.\nProfesorka PMF u Novom SaduJasna Atanasijević navodi da predmeti, kojih ima 20 i koji se nude na tri univerziteta, pokrivaju interdisciplinarno znanje i sadrže teme kao što su ekonomska, sociološka, pa i psihološka teorija, politikološka teorija, pravo primenjeno na probleme javne uprave, menadžment u javnoj upravi.\nZatim, kako dodaje, tu su kvalitativne i kvantitativne istraživačke metode koje su potrebne za analize javnih politika, pa i big data metode kao što su mašinsko učenje i veštačka inteligencija, koje su sve popularnije.\nAko želimo zdraviji vazduh, kvalitetno obrazovanje, veći broj mesta u vrtićima da bi roditelji mogli da rade, važno je da kreiramo kvalitetne javne politike – grupe mera koje će bolje urediti te oblasti.\nDirektorka Republičkog sekretarijata za javne politike Bojana Tošić navodi da se kroz te programe nude određena znanja koja su neophodna da bi mogli da odgovorimo potrebama savremenog društva, kao problemima i izazovima sa kojima se susreću i države, ali i sami građani.\n"Samim tim, doći ćemo do boljih analiza, do boljih mera, do boljih odluka, a samim tim imati i bolje društvo", ističe Tošićeva.\nDržava koja uveliko sprovodi reformu javne uprave, partner je na ovom projektu, jer prepoznaje potrebu da bolje obuči kadar.\n"Da bi sama reforma uspela, neophodno je da znanja i kompetencije imaju ne samo zaposleni u organima javne uprave, već i zaposleni u raznim drugim organizacijama", ukazuje Tošićeva.\nSvaki predmet izvodi se kroz oko 20 časova\nJasna Atanasijević kaže da se svaki predmet otprilike izvodi kroz oko 20 časova nastave.\n"Termini su prilagođeni osobama koje rade, a ovi kursevi su namenjeni kako zaposlenima u javnom sektoru, na svim nivoima vlasti, tako i zaposlenima u nevladinom sektoru, pa i u poslovnom sektoru", dodaje Atanasijevićeva.\nŠkolarina za prvu generaciju studenata finansira se iz budžeta programa Erazmus plus za izgradnju kapaciteta u visokom obrazovanju.\nPodršku našim univerzitetima daju i tri renomirana univerziteta iz EU – Lajden, Pariz i London.


Evropska odbojkaška konfederacija, CEV, saopštila je da će se finalne utakmice Lige šampiona 2021. u obe konkurencije odigrati 1. maja u Veroni. Ukupan nagradni fond za Ligu šampiona 2021. iznosi rekordnih 4,8 miliona evra. Pobednici Lige šampiona 2021. u obe konkurencije dobiće po 500 000 evra, finalisti po 250 000 evra, a polufinalisti po 125 000 evra.\nŽenska pionirska reprezentacija Srbije, igračice rođene 2006. godine i mlađe, počeće u nedelju, 28. februara završni deo priprema za turnir Zonske, I runde kvalifikacija za III EP 2021, koji će se odigrati od 9. do 13. marta u Vrnjačkoj Banji. Nemanja Zekić, prvi trener pionirki Srbije, na pripreme je pozvao 16 igračica.\nMuška pionirska reprezentacija Srbije, igrači rođeni 2005. i mlađi, ostvarila je treću uzastopnu pobedu u mini ligi prvenstva Beograda za juniore. “Orlići” su u 3. kolu, u dvorani Zavoda za sport i medicinu sporta Republike Srbije, pobedili Partizan sa 3:1, po setovima 27:29, 25:20, 25:13 i 25:23.\nStrana 1 od 1276


Niška televizija » U Domu zdravlja u toku akcija „Značaj donorstva“ (VIDEO)\nObjavljeno 13.03.2014. 15:07\nTransplantaciju bubrega čekaju 574 osobe u Srbiji. Povodom Svetskog dana bubrega, u Domu zdravlja je u toku kampanja “Značaj donorstva”, kojom pozivaju zdravstvene radnike, ali i sve građane da postanu vlasnici donorske kartice, kako bi, kažu, sačuvali ili produžili nečiji život.\nPoremećaj mokrenja, promene u sastavu mokraće, bol, otok i povišen krvni pritisak su simptomi koji mogu ukazivati na hroničnu bubrežnu bolest, kažu lekari. Na Svetski dan bubrega Dom zdravlja je organizovao akciju “Značaj donorstva”, kako bi pozvali zdravstvene radnike, ali i sve građane da pribave donorsku knjižicu, da bi sačuvali ili produžili život pacijentima čiji bubrezi ili drugi organi više ne funkcionišu.\nTransplantaciju bubrega čekaju 574 osobe u Srbiji, a tokom 2013. god. transplantirano je ukupno 104 bubrega, od čeka je 74 od preminulih donora.\nUkoliko želite da postanete donor, dovoljno je da se obratite izabranom lekaru, kažu u Domu zdravlja.\nKoliko je neophodno podići svest o donorstvu govori i statistika iz 2012. godine, kada je u Srbiji skoro šest i po hiljada ljudi umrlo od bolesti bubrega, a preko 611.000 se obratilo lekaru zbog ovog zdravstvenog problema.\nDrvored japanske trešnje za lepši Popovac (VIDEO)


Saša Paunović: Lokalna vlast do sad bila u blokadi | Autonomija\nSaša Paunović: Lokalna vlast do sad bila u blokadi\nPredsednik Stalne konferencije gradova i opština Saša Paunović očekuje da će novi Zakon o javnoj svojini omogućiti efikasnije upravljanje javnom svojinom i brži razvoj lokalnih zajednica.\nSaša Paunović ocenio je da će nedavno usvojeni Zakon o javnoj svojini omogućiti lokalnim samoupravama da ponovo, posle 16 godina čekanja, postanu vlasnici imovine koja im je oduzeta „Šešeljevim zakonom“ iz 1995. godine. Time će, prema njegovim rečima, lokalne vlasti brže i efikasnije rešavati brojne probleme koje se inače rešavaju na tom nivou, a u interesu građana.\nPrvi čovek SKGO ukazao je da su loklane samouprave do sad na saglasnost iz Republike za korišćenje javne svojine u proseku čekali po tri godine, što je u potpunosti blokiralo rad opština i mesnih zajednica.\n– Konkretno, ako mesna zajednica Davidovac u opštini Paraćin hoće da izda u zakup neku prostoriju Doma kulture za potrebe prodavnice, mora da sprovede postupak javnog nadmetanja i izabere najpovoljnijeg ponuđača. A da bi se ugovor sklopio do sada je trebalo obezbediti saglasnost Republičke direkcije za imovinu, što se čekalo u proseku tri godine. Tako je jedno selo, u kome živi oko 500 građana i u kome se recimo zakup za prodavnicu kreće oko 1.000 dinara mesečno, onemogućeno da ovaj problem reši u skladu sa zakonom – naveo je Panunović, koji je i prvi čovek opštine Paraćin\nOn napominje da samo opština Paraćin ima 33 sela, a da u Srbiji ima oko 170 opština i gradova, što znači nekoliko hiljada mesnih zajednica o čijoj imovini se po dosadašnjem zakonu „starala“ republička Direkcija.\n– Naravno da je nemoguće da se u centralnoj Direkciji za imovinu u razumnim rokovima isprate svi ti zahtevi i toliki broj predmeta.To će se ubuduće rešavati na lokalnom nivou, kao što je i logično. Sve opštine imaju imovinske službe i mogu da propišu potrebne procedure, a takve saglasnosti dobijaće se za nekoliko dana – kaže Paunović.\nOn ističe da je novi zakon veoma važan i za privlačenje investicija, jer će uz usvajanje zakona o javno-privatnom partnerstvu, čija je priprema u toku, omogućiti veću fleksibilnost opština prilikom sklapanja ugovora sa investitorima.\n– Tako je u Paraćinu bilo zahteva da investitor gradi objekat koji će biti praktično vlasništvo opštine, i na taj način će opština biti suvlasnik tog objekta, a investitor ne bi plaćao nakandu za uređenje , uz mogućnost da kasnije otkupi objekat ukoliko se pokaže da mu je poslovanje uspešno. Opština ima interes, jer objekat koji je namenjen proizvodnji može kasnije da izda nekom drugom investitoru, a sam investitor smanjuje svoje. To do sad nije bilo moguće, jer da bi opština ušla u svojinu nekog objekta na takav način potrebna je saglasnost Vlade Srbije, tako da opet ulazimo u zamršenu administrativnu proceduru – ukazuje Paunović, dodavši da po starom zakonu nije bilo moguće ni učešće opština u privrednim društvima, zato što nisu bile vlasnici imovine.\nPream njegovim rečima, najproblematičnije je bilo dobijanje dozvola kada je reč o saglasnostima koje stižu kada su Republika i republička javna preduzeća vlasnici imovine koja je inače lokalnog karaktera.\n– Za izgradnju Industrijske zone koja se nalazi pored regionalnog puta Paraćin-Ćuprija, trebalo je dobiti saglasnost na projekat kako će biti izgrađena saobraćajnica za priključak na ovaj put. Na ovu saglasnost čekali smo tri godine. Ubuduće će davanje saglasnosti na lokalnom nivou ubrzati ove postupke – kazao je Paunović.\nPodsetimo, posle dugogodišnjeg prolongiranja Zakon o lokalnoj svojini, uz velike političke tenzije, usvojen je krajem septembra. Inače, reč je o zakonu iz takozvane evropske agende koju Srbija mora ispuniti da bi do kraja godine dobila status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji.\nMarina Sazdanović, Radio Paraćin\n(polaznica edukativnog programa „Mediji i decentralizacija“ u organizaciji NDNV-a)


Akcionarima treba platiti veću cijenu – Bankar.me\nDecember 19, 2016 BERZA, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nU parnici koju su poveli 70 nesaglasnih akcionara, kojima nije isplaćen vlasnički ulog, Eurofond i Euroinvest su prigovorili nalazu vještaka i ne slažu se sa tromjesečnim prosjekom neto imovine fonda za septembar, oktobar i novembar 2014, kao ni cijenom akcija, za koju tvrde da je vještak “prepisao iz spisa predmeta”.\n“Kako ću od 22. 12. 2016. godine biti odsutan i nalazit ću se van Crne Gore do kraja januara 2017. i neću objektivno biti u mogućnosti da pristupim raspravi u zakazanom ročištu izjašnjenje dajem u pisanoj formi i blagovremeno kako bih omogućio da se glavna rasprava održi i eventualno okonča, a u cilju racionalnosti i ekonomičnosti postupka“, naveo je u odgovoru Šabović.\nRazlika između iznosa koji traže tužioci i stvarne tržišne cijene iznosi 1.852.592 eura, i to samo u odnosu na 69 tužilaca koji nijesu povukli tužbu. Tuženi su spremni nesaglasnim akcionarima da plate samo tržišnu cijenu akcija od 2,2 centa, dok se tužbenim zahtjevom traži isplata po cijeni od oko 14 centi.\nVještak smatra da primjedba tuženih nije osnovana jer on prosječnu cijenu za tri mjeseca, koja su prethodila održavanju skupštine akcionara ZIF Eurofonda (16. 12. 2014), nije prepisivao ni iz spisa predmeta, niti bilo iz kojeg akta.\nJedina prosječna cijena koja je utvrđivana, kako je dodao Šabović, jeste cijena koju su tužioci naveli u tužbenim zahtjevima koja nije bila pravilno izračunata, pa je vještak nije mogao uvažiti.\nOn je naveo, takođe, da je Nadzorni odbor utvrdio neto vrijednost imovine fonda na bazi dokumentacije tuženog, a svi podaci dostavljeni su državnim organima i Komisiji za hartije od vrijednosti, koja je takođe vršila provjeru obračuna i nije našla da je učinjena greška, nepravilnost ili propust.\nNLB banka je dostavila podatke o prvoj isplati\nVještak je u odgovoru na prigovor tuženih obavijestio sud da je NLB banka dostavila dokaze o isplatama dijela novčanih sredstava nesaglasnim akcionarima, odnosno, tužiocima u ovom sporu.\nNa bazi tih dokumenata tužiocima je omogućeno da raspolažu sa svim potrebnim podacima koji su dovoljni za okončanje postupka, naveo je Šabović.\nDZU Euroinvest je, naime, isplatio do sada ukupno 850.000 eura, ili oko 13 odsto pojedinačnih potraživanja za 161 nesaglasnog akcionara.\nSljedeći Vanredna skupština akcionara Trend-a 29. decembra


Peugeot 508 SW pojačao konkurenciju karavana D segmenta FOTO\nIzvor: B92, 03.Okt.2018, 18:02\nFrancuski proizvođač Peugeot predstavio je u Parizu novu generaciju karavana D segmenta 508 SW (Sport Wagon).\nDolazak 508 SW dodatno je pojačao već jaku konkurenciju u segmentu u kojem su u Evropi između ostalih vrlo popularni VW Passat Variant, Opel Insignia Sports Tourer i Škoda Superb Combi.\nNovi 508 SW je samo tri centimetra duži od sedan verzije, ali zahvaljujući dužem krovu ima veći >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << prtljažni prostor od 530 l i to sa postavljenim prekrivačem prtljaga.\nUkoliko preklopite zadnju klupu, dobija se ogromnih 1.780 l, skoro kao u Volkswagen Touaregu.\nDruga pozitivna strana je veći prostor za glavu za putnike na zadnjoj klupi, koja je darežljiva i prema visokim osobama.\nPeugeot nije saopštio cene, ali s obzirom na bogat paket opreme u koji spadaju 19-inčne dvodezenske alu felne, ambijentalno osvetljenje, Nappa koža, Night Vision, desetoinčni HD ekran osetljiv na dodir, vrhunski audio sistem sa "vajerles" slušalicama.\nŠto se izbora pogona tiče, u "igri" su 1,6-litarski benzinac sa 180 ili 225 KS i 2,0-litarski dizel u rasponu od 130 do 180 KS.\nOni nestrpljivi već utorka su mogli da naruče First Edition izdanje koje dolazi u najsnažnijim pogonskim jedinicama.\nU ponudi je i 508 SW hibrid sa kombinacijom 1,6-litarskog PureTech benzinca i 80 kW elektromotora koji zajedno isporučuju 225 KS i autonomiju od 40 km samo na struju.\nPeugeot 508 SW pojačao konkurenciju karavana D segmenta


GRETA zabrinuta zbog strožih zakona i mera o migraciji i azilu u Madjarskoj - AzilSrbija\nPočetna / AKTUELNO / GRETA zabrinuta zbog strožih zakona i mera o migraciji i azilu u Madjarskoj\nizvor: Beta foto:M.Poutiers\nBRISEL,29.aprila – U Madjarskoj je smanjeno otkrivanje žrtava trgovine ljudima medju migrantima i tražiocima azila, navodi se u izveštaju Grupe eksperata Saveta Evrope za borbu protiv trgovine ljudima (GRETA).\nGRETA, na osnovu nedavne posete svojih eksperata tranzitnoj zoni na granici Srbije i Madjarske, izražava zabrinutost zbog strožih zakona i mera o migraciji i azilu u Madjarskoj.\nU izveštaju se navodi da osoblje u tranzitnim centrima za migrante nema jasno objašnjenje po kojim procedurama će postupati, niti ko su nadležni organi koji postupaju i usmeravaju žrtve trgovine ljudima.\nTranzitni centri, sami po sebi, ne stvaraju “atmosferu poverenja”, što bi moglo da omogući žrtvama trgovine ljudima da slobodno govore o svojoj situaciji, navodi GRETA. Dodaje se da tražioci azila nisu dovoljno informisani o svojim pravima i procedurama.\nDeca od 14 do 17 godina posebno su ranjiva zato što imaju isti tretman kao i odrasli, navodi se u izveštaju. Po Članu 5. Evropske konvencije o ljudskim pravima, države imaju obavezu da umanje ranjivost dece od trgovine ljudima, kao i da za njih stvore bezbedno okruženje, čega nema u tranzitnoj zoni, dodaje GRETA.\nStručnjaci SE utvrdili su da je bilo 79 slučajeva masovnog proterivanja migranata u Srbiju za manje od dve nedelje, navodeći da kolektivna proterivanja otežavaju otkrivanje žrtava trgovine ljudima.\nKako se navodi, vlasti u Madjarskoj, po Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima, imaju obavezu da identifikuju žrtve i upute ih na pomoć.\nGRETA poziva madjarske vlasti da zaštiti interese dece u tranzitnoj zoni.\nPrethodno Srednjoškolci iz Belgije, Srbije sa migrantkinjama iz Avganistana


Kod lokalnog življa, hrast ima i simbol svetog mesta, nakon što su u njemu pronašli simbol krsta. Hrast „Molitvar“, kako ga zovu, mesto je gde su se nekada svake godine održavale litije i liturgija na Spasovdan, dan seoske slave, piše portal Info liga.\nIvanjičanin pokušao da poseče granu svetog drveta - usledio košmar\nMeštani Osonice rado prepričavaju i legendu koju su sačuvali kroz priču predaka, a tiče se ulozi hrasta nakon čuvene bitke na Čemernu. Naime, na njemu je ostavljano oružje koje su meštani uzeli sa bojišta. Kako niko ne bi odgovaro stigla je naredba da se tokom noći svo naoružanje odloži kod čuvenog hrasta.\nJedan od meštana, Duško Gavrilović, ispričao je novinarima portala Info liga, događaj koji se navodno dogodio njegovom ocu nakon što je odsekao granu hrasta koja se nadvila nad njihovom imanjem.\n"Ja sam čuo, da je po predanjima, hrast posadila carica Milica. Da su se tu litije i sabori davno održavali. Ono što ja znam, moj otac je, pošto je naše imanje tu, jednu granu odsekao jer se nadvijala nad našim imanjem. Kada je već počeo to da radi, na pola, testera mus e istupila, ali je bio uporan, odekao je granu. Posle toga, narednih dvadeset il trideset dana, nije mogao da spava, imao je noćne košmare. Od tada ga niko od nas nije dirao, smatramo ga kao svetinju.", rekao je on.\nPriču o starosti hrasta, potvrdili su još neki meštani, od toga da je posađen kao zborno mesto, te i da je star oko trista godina,\n"Postoji mogućnost da je taj hrast posađen kao neki zvanično mesto za skupljanje građana kada su se doselili", kaže NIkola Bošković, koji dodaje da su do hrasta nekada pratili i vojnike u vojsku.\nBranko Bošković iz istog mesta, ispričao je da su pre pedeset godina dolazili istoričari iz Dragačeva, koji su tada rekli da je star oko 300 godina, dodajući kako su do njega dolazile i crkvene litije.


Albanija: Turizam "pobedio" pandemiju - Kosovo Online\n7. Novembar 2021. • 19:48\nTuroperatori i poznavaoci sektora turizma ocenjuju da je bezmalo rekordna turistička poseta u Albaniji ove godine, u vreme pandemije koronavirusa, povezana sa politikom otvorenih vrata i činjenicom da nisu uvedena ograničenja za turiste, prenosi Ljajmi.\nU organizovanom turizmu posebno se izdvajalo sve veće interesovanje Poljaka, Belorusa i Ukrajinaca, dok su Italijani, Nemci i Francuzi dolazili pojedinačno, samostalno.\nNovina sezone je tržište sa Bliskog istoka koje pokazuje rastući potencijal, ali Albanija još nema spremne usluge za taj segment. Sezona je ove godine patila od problema nedostatka smeštajnih kapaciteta, haosa u saobraćaju i upravljanja otpadom. Ugovori su zaključeni za sledeću godinu i očekuje se da će, između ostalog, doći i do povratka Nordijaca, piše Monitor.\nAlbanija je do kraja septembra primila 4,9 miliona stranih državljana, pri čemu su posete u letnjim mesecima bile najbrojnije.\nU poređenju sa 2019. godinom, koja je i najbolja godina u istoriji za turizam, broj poseta za devet meseci u 2021. je 10,7 odsto manji, dok je u avgustu ova razlika iznosila samo 1,3 odsto, što jasno pokazuje oporavak turizma u prvoj godini nakon početka pandemije.\nAlbanija nije uvela ograničenja za sve one koji su želeli da je posete, a Zak Topuzi iz Udruženja hotelijera ocenjuje da je to jedan od faktora koji je uticao na pozitivan bilans.\nOgroman broj poseta Albaniji, ostvarili su turisti sa Kosova i iz Severne Makedonije, ali i iz Srbije, istakao je Rahman Kasa iz Albanske turističke unije.\n"Nesumnjivo, na prvom mestu su kosovski Albanci, a drugi oni iz Severne Makedonije. Treba reći da je region u celini pokazao interesovanje za Albaniju i u ovu grupu spadaju i Srbi, čiji je broj značajno povećan u odnosu na prošlu godinu. Naravno, dominira deo onih koji dolaze neorganizovano, sa svojim automobilima, autobusima ili avionima, a da nemaju agenciju koja ih koordinira", rekao je Kasa.\nAlbanija turizam Kosovo Severna Makedonija Srbija More\nTuriste sa Kosova ni požari ne sprečavaju da letuju u Albaniji


Dinar vredi danas prema evru približno isto kao u petak i zvanični srednji kurs iznosi 117,5813 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Vrednost dinara prema evru je ista kao pre mesec i pre godinu dana i nepromenjena u odnosu na početak… »\nDinar vredi danas prema evru približno isto kao u utorak i zvanični srednji kurs iznosi 117,5765 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Vrednost dinara prema evru je ista kao pre mesec i pre godinu dana i nepromenjena u odnosu na početak… »\nKurs dinara prema evru u sredu 117,57\nBEOGRAD: Dinar će vredeti sutra prema evru približno isto kao danas i zvanični srednji kurs iznosiće 117,5765 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Vrednost dinara prema evru biće ista kao pre mesec i pre godinu dana i nepromenjena u… »\nLogičnih sedam pogodaka unovčeno je uz doplatu od osam procenata “SUPER MULTI BONUS” keša. Kada uložiš manje od dva evra, odnosno daš 200 dinara, da bi na kraju po današnjem srednjem kursu podigao 1.047 evra, onda se to zove dobra investicija… »\nDinar bez oscilacija, kurs u utorak 117,58\nBEOGRAD: Dinar će vredeti sutra prema evru približno isto kao danas i zvanični srednji kurs iznosiće 117,5876 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Vrednost dinara prema evru biće ista kao pre mesec dana i kao na početku 2021. godine… »\nZvanični srednji kurs biće sutra 117,5876 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije. Danas je zvanični srednji kurs 117,5813 dinara za jedan evro. U odnosu na evro, dinar će sutra vredeti kao na početku ove godine, a biće za 0,1 odsto… »\nKurs dinara u ponedeljak 117,5813\nBEOGRAD: Dinar će vredeti sutra prema evru približno isto kao u petak i zvanični srednji kurs iznosiće 117,5813 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Vrednost dinara prema evru biće ista kao pre mesec i pre godinu dana i nepromenjena u… »\nDinar vredi danas prema evru približno isto kao u četvrtak i zvanični srednji kurs iznosi 117,5844 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije. Vrednost dinara prema evru je ista kao pre mesec i pre godinu dana i nepromenjena u odnosu na početak… »


Početna/DOM/Mali vodič za pametnije kuvanje: kako čuvati namirnice i organizovati svoju kuhinju\nNovih recepata ili starih bakinih tajni koje su konačno ugledale svetlo dana u našim kulinarskim specijalitetima, zaista nije nedostajalo na društvenim mrežama. Kako se situacija polako vraća u normalu, vreme je za unapređivanje novostečene veštine. Stručnjaci iz kompanije IKEA pripremili su zato rešenja i savete koji će vam pomoći u čuvanju hrane i namirnica ili pripremi novih obroka od jučerašnje hrane.\nDobro su rešenje posude PRUTA jer ne zauzimaju puno prostora, a mogu se koristiti i u mikrotalasnoj.\n-Namirnice koje koristite češće (npr. semenke, voće i povrće, začini) stavite u plastične kutije, poput VARIERA kutija, i biće uvek nadohvat ruke.\nOznakeDom hrana Ikea namirnice saveti Srbija\nPrethodni Bukove šume u Srbiji nominovane za svetsku prirodnu baštinu\nSledeći Da li ste spremni za druženje i kafenisanje na sajtu Grand kafe?


Predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić razgovarao je danas telefonom sa predsednicom Parlamenta Republike Kipar Anitom Demetriu.\nPredsednici parlamenata saglasili su se da su odnosi između dve zemlje tradicionalno prijateljski i da se uspešno razvijaju na svim poljima. Značajan doprinos ukupnim bilateralnim odnosima daje i bliska saradnja između dva parlamenta. Predsednica Parlamenta Kipra zahvalila se još jednom na gostoprimstvu prilikom njene nedavne posete Srbiji, ističući da je to bila jedna od njenih najuspešnijih bilateralnih poseta. Uputila je poziv predsedniku Narodne skupštine Ivici Dačiću za uskoro poseti Kipar, što je predsednik Narodne skupštine sa zadovoljstvom prihvatio.\nAnita Demetriu je istakla da Kipar sa pažnjom prati sva dešavanja u Srbiji i uputila je čestitke predsedniku Narodne skupštine na uspešno realizovanom referendumu, podvlačeći da se radi o važnom koraku u procesu evropskih integracija Srbije koji su pozdravile i ostale članice EU. Ponovila je da je Srbija prijateljska zemlja i da uvek može računati na snažnu podršku Kipra u procesu evropskih integracija.


Rasipa se budžetska rezerva institucija BiH: Odobrena potrošnja novih 2,3 miliona KM – Magazin Plus\nHome/Rasipa se budžetska rezerva institucija BiH: Odobrena potrošnja novih 2,3 miliona KM\nRasipa se budžetska rezerva institucija BiH: Odobrena potrošnja novih 2,3 miliona KM\nPrema odluci Savjeta ministara BiH sredstva će biti izdvojena za prijem novih zaposlenika u pojedinim institucijama BiH, isplatu troškova smještaja, naknada za odvojeni život, troškove prevoza, nabavku novih vozila, te kupovinu nove opreme\n(BUKA – Autor: Almir Terzić)\nZa prijem novih zaposlenika u pojedinim institucijama Bosne i Hercegovine, isplatu troškova smještaja, naknada za odvojeni život, troškove prevoza, nabavku novih vozila, te kupovinu nove opreme iz tekuće rezerve za 2013. godinu prema odluci Savjeta ministara BiH bit će izdvojeno čak 2.381.326 KM.\nPojedinačno, najviše sredstava, 700.000 KM dobit će Agencija za istrage i zaštitu (SIPA) radi upošljavanja 20 kadeta u činu mlađeg inspektora, te Tužilaštvo BiH 647.500 KM i to za prijem 14 novih zaposlenika od kojih 13 tužilaca i jednog registrara.\nNa zahtjev Parlamentarne skupštine BiH iz budžetske rezerve odobreno je 184.000 KM radi zapošljavanja osam novih uposlenika i to u Sekretarijatu.\nUpravo zbog ovog podatka na sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH protestirala je delegatkinja Nermina Kapetanović iz Kluba bošnjačkog naroda.\n– Odobravanje dodatnih sredstava za Parlamentarnu skupštinu BiH radi zapošljavanja osam novih državnih službenika je krajnje neprihvatljivo. To se čini iako je moguće uz provođenje interne konkursne procedure izvršiti preraspoređivanje određenog broja kadra koji ima veći stepen obrazovanja i koji bi mogao zadovoljiti tražene uslove, a time bi se mogle napraviti značajne materijalne uštede. Umjesto toga, uz svo uvažavanje svih profesija, zapošljava se nastavnik fizičke kulture u Istraživačko – dokumentacioni odjel Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH gdje su potrebne potpuno drugačije kvalifikacije, a uposlenicima koji imaju mogućnost za napredovanje to pravo onemogućava, upozorila je delegatkinja Kapetanović.\nOna je istakla i kako postoje zaključci Zajedničke komisije za administrativne poslove Parlamentarne skupštine BiH prema kojem se zamrzavaju nova zapošljavanja i da se to čini samo u nužnim slučajevima uz odobrenje. Kao članica tog parlamentarnog tijela, navela je, nema saznanja “da se zaključak mijenjao, odnosno da je uslijedilo odobrenje za novo zapošljavanje u Parlamentarnoj skupštini BiH”.\nInače, Sekretarijat Parlamentarne skupštine BiH zatražio je od Savjeta ministara BiH ukupno 500.000 KM iz tekuće rezerve za 2013. godinu, te se nakon odobrenja 184.000 KM očekuje još dodatnih 316.000 KM, od kojih bi većina trebala otići za nabavku tri nova vozila članovima Kolegija.\n– Predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Bećirović poziva na rasprodaju cjelokupnog voznog parka, a istovremeno se za Kolegij traži nabavka tri nova vozila. Imamo apsurdnu situaciju, ocijenila je delegatkinja Kapetanović.\nOsim SIPA, Tužilaštva BiH i Parlamentarne skupštine BiH na nedavnoj sjednici Savjet ministara BiH donio je i odluku o odobravanju iz tekuće rezerve za 2013. godinu 162.720 KM i to za isplatu plata i naknada u Službi za poslove sa strancima BiH. U obrazloženju nije navedeno da li se radi o novom upošljavanju.\nI Centru za informiranje i priznavanje dokumenata iz područja visokog obrazovanja odobren je iznos za zapošljavanje jednog službenika – iznos od 8.500 KM.\nCentralnoj izbornoj komisiji BiH iz tekuće budžetske rezerve za 2013. bit će doznačeno 24.123 KM i to za isplatu naknada troškova smještaja, naknade za odvojeni život i naknade za prevoz na posao i sa posla za dva člana te državne institucije. Vjerovatno se radi o novim članovima, Novaku Božičkoviću i Ahmetu Šantiću, koji su izabrani krajem 2012. godine i do sada nisu imali mogućnost koristiti ta prava.\nInače, u posljednje vrijeme u proceduri se nalazi više izmjena i dopuna Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine kojim se pokušavaju “uskladiti” koeficijenti zaposlenika i državnih službenika pod opravdanjem “ista plata za isti posao”.\nJedan od tih akata predložio je Savjet ministara BiH i to 23. maja 2013. godine, a koji je u prvom čitanju (principi) usvojen na posljednjoj sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.\nSve učestaliji su i pokušaji popravaka zakonskih rješenja koja dolaze od samih poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH. Tako je izmjene i dopune Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, po hitnom postupku zatražio je i Klub poslanika HDZ-a BiH u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i to radi određivanja i planiranja sredstava za plate i naknade čelnicima agencija i institucija koji do sada nisu bili dio istog.\nPoslanik Lazar Prodanović istakao je kako zahtjev nije prihvatljiv s obzirom da bi se izdvajanja unutar pojedinih institucija Bosne i Hercegovine znatno povećala te da je zbog toga nužno pribaviti stav Ministarstva finansija i trezora BiH.\n– Došlo bi do povećanja troškova u iznosima i do čak 25 posto. Nužno je da imamo stav resornog Ministarstva finansija i trezora BiH kako bi smo znali da li je moguće osigurati planirana sredstva, naglasio je Prodanović.\nNaime, prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH koje je dostavio Klub HDZ-a BiH traži se zakonsko propisivanje plaće za direktora i zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH koji bi imao koeficijent od 8,00 (osnovna plaća 3.805,52 KM), odnosno 7,5 (3.567,68 KM za zamjenika direktora).\nTakođer, propisuje se i da se zaposlenim na poslovima inspekcijskog nadzora u Agenciji za zaštitu ličnih podataka u BiH da dodatna naknada od 25 posto plaće.\nProcjena predlagača je da bi za provođenje ovih izmjena i dopuna Zakona trebalo osigurati 105.860 KM.\nU proceduri je i inicijativa poslanika Petra Kunića kojom se traži, odnosno zadužuje Savjet ministara BiH da izradi jedinstveni zakon o pravima i dužnostima ministara i drugih rukovodećih zvaničnika, organa uprave i upravnih organizacija.\nDok se čekaju usvajanja novih zakonskih rješenja i izmjena i dopuna postojećih, a kojim se reguliše visina koeficijenata i propisuju prava na naknade funkcionerima i državnim službenicima za Pravobranilaštvo BiH shodno odluci Savjeta ministara BiH iz budžetske rezerve za 2013. godinu isplatit će se iznos od 98.000 KM i to za nabavku tri nova vozila, kako je navedeno, zbog potreba posla!\nNa zahtjev Predsjedništva BiH Savjet ministara BiH donio je odluku da se iz budžetske rezerve za 2013. godinu kolektivnom šefu države doznači iznos od 400.000 KM i to za nabavku sigurnosne i druge opreme za objekat Predsjedništva BiH.\nIz budžetske rezerve bit će isplaćeno i 120.000 KM Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH i to za nabavku novog uređaja za zaštitu servisa i korisnika sistema e-vlade, dok će Insitut za nestala lica BiH dobiti iznos od 36.483 KM radi realizacije sudske presude. Nije navedeno, ali je više osoba dobilo pravosnažne presude protiv te državne institucije zbog nezakonitih otkaza ili premještanja na druga radna mjesta.\nRastrošnost u institucijama BiH se tako nastavlja uprkos činjenici da se država, odnosno entiteti sve više zadužuju kod Međunarodnog monetarnog fonda (MMF-a) upravo iz jednog razloga: premoštavanja ogromnog budžetskog deficita s ciljem pokrivanja potreba javne potrošnje – najčešće isplate plaća i naknada administracije.\nRusi pobjednici Svjetske lige u odbojci


Home / Sport / Košarkaši nastavili da dominiraju, savladala ekipa Radničkog iz Kragujevca 97:82\nKošarkaši nastavili da dominiraju, savladala ekipa Radničkog iz Kragujevca 97:82\nObjavio PV , 03.11.2018.\nKošarkaši Pirota nastavili su sa odličnim igrama i pobedama. Večeras je savladana ekipa Radničkog iz Kragujevca rezultatom 97:82, po četvrtinama 21:16, 23:21 i 26:17 i 27:28. Najefikasniji u ekipi Pirota bio je Matović sa 19 poena, a po 15 poena postigli su Rašić, Živanović i Stojanović. Devet poena postigao je Mitić. Posebno raduje odlična partija Lazara Rašića koji je opravdano odsustvovao iz ekipe zbog učešća na završnom svetskom turniru “3X3”.\nKošarkaši Pirota odlično su ušli u meč, imali su dominaciju u prva tri perioda igre, dobili su ih 21:16, 23:21 i 26:17. Ipak, gosti su u poslednjoj četvrtini pokazali da su ekipa za respekt i na pet minuta pred kraj meča smanjili razliku domaćih na šest koševa. Odlična ekipa Marka Spasića bila je prisebna i nije dozvolila iznenađenje pa je na kraju slavila ekipa domaćih rezultatom 97:82. Poslednja četvrtina završena je rezultatom 27:28.\nKK Proleter Naftagas – KK Pirot 71:56\nPovezanoDruga muška liga Srbije u košarcihala Kejkkpirotkosarkapirotradnički kragujevac\n← Previous Story Rukometašice slavile protiv ekipe Napretka iz Kruševca 24:19 (13:9)\nNext Story → Pirotska “kaznena ekspedicija” nastavlja da “melje” protivnike – Radnički savladao Svilajnac 6:0


23. 01. 2022 13:35\nSARAJEVO - U Federaciji BiH (FBiH) u protekla 24 časa virus korona je potvrđen kod 659 lica, a šest osoba je preminulo, saopšteno je iz Federalnog zavoda za javno zdravstvo.\n19. 01. 2022 16:54\nSARAJEVO - U Federaciji BiH (FBiH) prošle godine proizvodnja kukuruza u zrnu iznosila je 211.902 tona i manja je za 30,4 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\n18. 01. 2022 14:01\nSARAJEVO - Pomoćnik federalnog ministra zdravstva Goran Čerkez najavio je nova pravila koja se odnose na testiranje na virus korona, ali i na period izolacije, te upozorio da epidemiološka situacija postaje sve teža.\n15. 01. 2022 12:58\nSARAJEVO - U Federaciji BiH virus korona potvrđen je kod 1.496 osoba od 2.989 testiranih, a sedam pacijenata je preminulo.\nSARAJEVO - Prosječna isplaćena neto plata u novembru 2021. godine u Federaciji BiH iznosila je 1.022 KM i nominalno je viša za 2,3 odsto, a realno za 1,1 odsto u odnosu na prethodni mjesec, podaci su federalnog Zavoda za statistiku.\n14. 01. 2022 07:27\nBANJALUKA - U Republici Srpskoj i Federaciji BiH poledica je na većini puteva zbog niske temperature vazduha i mraza, posebno u višim planinskim predjelima, gdje mjestimično ima i ugaženog snijega, pa je potrebna opreznija vožnja, saopšteno je iz Republičkog auto-moto saveza.\n13. 01. 2022 08:10\nBANJALUKA - U Republici Srpskoj i Federaciji BiH na putevima u nižim predjelima ima poledice, naročito preko mostova, nadvožnjaka i na prilazima tunelima, kao i na dionicama u višim planinskim predjelima i preko prevoja gdje je mjestimično zasnježen kolovoz.\nVozači oprez: Prilagoditi vožnju zbog snježnih padavina\n11. 01. 2022 07:15\nBANJALUKA - U Republici Srpskoj i Federaciji BiH na dionicama u višim planinskim predjelima i preko prevoja ima mjestimično ugaženog snijega na kolovozu i poledice, a putevi su ponegdje zasnježeni i u nižim predjelima, saopšteno je iz Republičkog auto-moto saveza.\nU FBiH devet preminulih, zaražene još 773 osobe\nSARAJEVO - U protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljena su ukupno 2.333 uzorka, od čega su 773 pozitivna na SARS-CoV-2.


Zatvori u Srbiji i dalje pretrpani | EurActiv Serbia\nZatvori u Srbiji i dalje pretrpani\nZatvori u Srbiji i dalje su pretrpani, ali je stopa smrtnosti opala, naveo je Savet Evrope u godišnjem statističkom izveštaju o stanju u evropskim zatvorima za 2018. (SPACE). U studiji koja obuhvata period do kraja januara 2018. godine, navodi se da je osam zemalja, među kojima i Srbija, prijavilo problem ozbiljne pretrpanosti u svojim zatvorima.\nU Evropi od 2016. do 2018. godine prosečan broj ljudi koji borave u zatvoru na 100.000 stanovnika pao za 6,6%, sa 109,7 na 102,2.\nTo je nastavak trenda započetog 2012. godine, kada je broj zatvorenih, što je indikator koji je u najvećoj meri posledica dužine zatvorskih kazni, počeo da pada, piše u izveštaju objavljenom 2. aprila.\nZemlje sa visokim brojem osoba u zatvoru i dalje su u tom periodu bile Rusija (418,3 zatvorenika na 100,000 stanovnika), Gruzija, (252,2), Azerbejdžan (235), Litvanija (234,9) i Moldavija (215,2).\nIstovremeno, ne računajući evropske države sa manje od 300.000 stanovnika, najmanje zatvorenih na 100.000 stanovnika bilo je Islandu (46,8), u Finskoj (51,1), Holandiji (54,4), Švedskoj (56,5), Danskoj (63,2), Sloveniji (61,1) i Norveškoj (65,4).\nU Srbiji je broj osoba koje su na dan 31. januara 2018. boravile u zatvoru, na 100.000 stanovnika, iznosio 154,4. U poređenju sa 2016. godinom u Srbiji se broj zatvorenika na 100.000 stanovnika povećao za 2,3 odsto ( sa 150,8 na 154,4), što je relativno stabilno, ocenjuje se u izveštaju.\nUkupan broj zatvorenika u Srbiji bio je 10.807, što je gotovo identično sa 2016. (10.672).\nPopunjenost zatvora na evropskom nivou iznosila je u 2017. godini 91,4 na 100 raspoloživih mesta. To je bilo nešto više nego 2016. kada je na 100 mesta u zatvoima dolazio 91,1 zatvorenik.\nStanje je, međutim, bilo vrlo različito od zemlje do zemlje, pa je tako osam članica Saveta Evrope, među njima i Srbija, prijavilo problem sa zatvorskim kapacitetima, pokazao je izveštaj.\nZemlje koje su imale najviše poteškoća sa pretrpanim zatvorima bile su Severna Makedonija sa 122,3 zatvorenika na 100 raspoloživih mesta, Rumunija (120,5), Francuska (116,3), Italija (115,0), Moldavija (113,4), Srbija (109,2).\nJoš su Grčka (101), Austrija (100,7), Slovenija i Danska (po 100,5) imale naseljenost zatvora veću od 100 zatvorenika na 100 mesta.\nZatvorske uprave koje su najviše povećale budžete u 2017. u odnosu na prethodnu godinu su Island (41,7%), Moldavija (34,6%), Letonija (30,9%), Crna Gora (22,1%), Slovenija (17,5%) i Srbija (17,3%).\nStudija SPACE je pokazala i da je u srpskim zatvorima smrtnost na 10.000 zatvorenika znatno opala - sa 60,6 u 2015.godini, na 32,4 u 2017.\nU periodu od 2008. do 2018, stopa zatvaranja znatno je porasla u zemljama kao što su San Marino (186,6%), Severna Makedonija (33,6%), Portugal (27,5%) i Srbija (19,5%).\nAnalizu za 2018. je za Savet Evrope sproveo Univerzitet u Lozani. Izveštaj obuhvata podatke iz 47 zemalja članica Saveta Evrope izuzev Albanije, Belgije, BiH, Mađarske, Malte, Turske i Ukrajine, navodi se u saopštenju Saveta Evrope.\nPodaci se odnose na 31. januar, dok je u prethodnim izveštajima kao referentni datum uziman 1. septembar, tako da se u izveštaju izuzetno porede podaci od 31. januara 2018. sa podacima od 1. septembra 2016.


14.02.2017 u 15:06\nNa ulazu u zgradu broj 13d na Keju oslobođenja u Zemunu postavljena je rampa za invalide koja će omogućiti normalno funkcionisanje onih koji su u kolicima. – Ovo mi znači samostalnost. Ranije sam uvek morao da čekam na nekoga, da zavisim od nekoga da bih mogao da izađem iz zgrade, a sada to mogu da uradim potpuno samostalno – rekao je Zoran Džeferdanović, stanar. Goran Vesić, gradski menadžer, podseća da grad već dve godine sprovodi kampanju „Beograd bez barijera” u okviru koje se postavljenjem rampi za osobe sa invaliditetom prave prilazi stambenim zgradama i javnim institucijama kako bi te osobe mogle da žive jednako sa ostalim građanima. – Mi smo u 2015. i 2016. godini uradili oko 200 ovakvih ulaza – istakao je Vesić i precizirao da u Javnom preduzeću „Gradsko stambeno” trenutno\n29.01.2017 u 20:05\nKragujevac – Na nekim mestima su platforme toliko strme da bi se njima i alpinisti teško popeli. Postave platformu samo da bi zadovoljili zakonsku normu, a ne interesuje ih što ne može da se koristi. Negde je platforma dobra, sa blagim nagibom, ali se često se dešava da su baš tu vrata uska, svega 40 centimetara, pa mi sa kolicima ne možemo da prođemo... Ovako o problemima Kragujevčana koji se kreću pomoću invalidskih kolica govori Milan Grbović, predsednik Udruženja paraplegičara i kvadriplegičara „Šumadija”, koji se već četvrt veka, praktično i kroz institucije sistema, bori za bolji položaj osoba sa invaliditetom. Nedavno je Gradsko veće Kragujevca donelo odluku da se ovaj grad priključi projektu Regionalne agencije za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja koji podrazumeva\n24.01.2017 u 18:41\nKragujevac – U Šumadiji i Pomoravlju postoji 694 javne ustanove, a svega 92 objekta, ili 13,3 odsto ima platformu za osobe sa invaliditetom koja im omogućava nesmetan i bezbedan prilaz. Prema rečima Milana Grbovića, predsednika Udruženja paraplegičara i kvadriplegičara „Šumadija”, u Kragujevcu živi više od 1.700 osoba sa invaliditetom, a pristupne platforme za pomoć onima koji koriste invalidska kolica izgradilo je petnaestak javnih ustanova. Zato je Gradsko veće donelo odluku da se Kragujevac priključi projektu Regionalne agencije za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja koji predviđa uklanjanje građevinskih barijera, ali i pokretanje proizvodnje specijalnih uređaja koji bi se pravili u nekoj zaštitnoj radionici u centralnoj Srbiji. Prema toj odluci, Kragujevac je spreman da izdvoji\n03.12.2016 u 12:20\nVulin: Ove godine zaposleno 5.320 osoba sa invaliditetom\nOve godine je, preko Nacionalne službe za zapošljavanje zaposleno 5.320 osoba sa invaliditetom, izjavio je danas ministar za rad, zaposljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin istakavši da je to više nego 2015. godine, koja se smatra jednom od najuspešnijih godina kada je u pitanju zapošljavanje takvih osoba. Vulin je to rekao u Starom dvoru u Beogradu gde je, povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, izveden inkluzivni mjuzikl „Čarobno putovanje”. Ministar je istakao da se njegovo ministarstvo trudi da na svaki način pomogne položaj osoba sa invaliditetom, unapredi ga i obezbedi mogućnost za njihovo zapošljavanje. „Prošla 2015. je bila jedna od najboljih godina, kada je u pitanju zapošljavanje osoba sa invaliditetom. U toj godini zaposleno je 4.913 osoba”,\n03.12.2016 u 08:50\nDiskriminacija najveći problem žena sa invaliditetom\nŽene i devojčice sa invaliditetom jedna su od najmarginalizovanijih grupa u Srbiji i najmanje dvostruko su diskriminisane – na osnovu pola i invaliditeta. Prema poslednjem popisu stanovništva čak 58 odsto osoba sa invaliditetom čine žene. Diskriminacija kod njih direktna je posledica očekivanih rodnih uloga i veća je ukoliko invaliditet pogađa fizički izgled. Osporava im se pravo na materinstvo, ljubav, često su žrtve nasilja, nedostupna im je adekvatna zdravstvena zaštita Dok su među ostalim stanovništvom žene najobrazovanije, to ne važi i kad je reč o ženama sa invaliditetom – više od 81 odsto devojčica sa invaliditetom nikada nije pohađalo osnovu školu, dok je dečaka bez osnovnog obrazovanja 18,6 odsto. Žene invalidi su i siromašnije, teže se zapošljavaju od muškaraca sa\nPokrasti humanost nije „ni ljudski ni novosadski”\nNovi Sad – Da bi kupili a zatim poklonili dečja invalidska kolica na električni pogon, udruženju „Čepom do osmeha” iz Novog Sada potrebno je da sakupi i proda reciklažnim centrima šest do deset tona zatvarača sa plastičnih flaša. Jasno je koliko je truda i upornosti potrebno da bi se dosegao ovaj plemeniti cilj, pa ne čudi što je vest da je u ponedeljak uveče pljačka skladišta udruženja „Čepom do osmeha” naišla na opšte ogorčenje javnosti. Lopovi su iz magacina odneli dve tone plastičnih zatvarača, dvoje električnih invalidskih kolica i dva bicikla. Policija je delovala brzo i efikasno: u utorak uveče je saopšteno da su uhapšena četvorica osumnjičenih za krađu, od kojih je jedan maloletnik, a da je deo ukradenog vraćeno udruženju. Gradonačelnik Novog Sada Miloš\nInvalidski penzioner koji napuni 65 godina i time stekne uslov za punu starosnu penziju (bez plaćanja penala), ne može da počne da prima penziju kao starosni penzioner. Tako je predviđeno novim zakonom o penzijskom i invalidskom osiguranju, kojim je prethodno pravo na ovaj prelazak ukinuto. Čitalac koji se javio „Politici”, a koji već 19 godina prima invalidsku penziju, iznenadio se kada je nedavno dobio odgovor u Penzijskom fondu da će trajno ostati u statusu invalidskog penzionera. Računajući da službenice na šalteru nije dobro razumeo, hteo je da proveri, da li je to stvarno tako. Kaže da mu „ne pije vodu” ni to što bi mu sadašnja penzija bila veća od starosne, kao i da mu je krivo kako su to pravo mogli da iskoriste lažni invalidski penzioneri koji su oštetili državu time što su\n29.06.2016 u 18:45\n„Iskra” za osobe sa invaliditetom\nKragujevac – Osobe sa invaliditetom ubuduće će imati svoj dom u Kragujevcu, gde je novinarima prikazan tek završeni medicinsko-sportski kompleks „Iskra”. Reč je o višenamenskom centru za rehabilitaciju i takmičarske pripreme naših paraolimpijaca, u kome će moći da borave sve osobe koje imaju neko fizičko oštećenje, urođeno ili stečeno. Moderan objekat, arhitektonski prilagođen osobama sa invaliditetom, bez građevinskih barijera, gradu je, u vidu zadužbine, poklonila kompanija Delta holding. U izgradnju soba za odmor, terapeutskih ordinacija, sala za vežbanje i sportske terene, Delta fondacija je uložila 625.000 evra. Sam objekat ima 660 metara kvadratnih i moći će da primi 88 osoba sa invaliditetom. Svaki putokaz je ispisan i Brajevom azbukom, a sobe za seminare imaju


Beograd domaćin F4 Evrolige? - Balkan Sport\nZamenik gradonačelnika Beograda, Goran Vesić danas je za TV Prva izjavio da je Beograd spreman da ponovo organizuje završnicu Evrolige.\nOn je rekao da se u ime Grada Beograda zvanično obratio Evroligi i iskazao interesovanje glavni grad Srbije bude domaćin F4 Evrolige.\nU razgovoru je istakao:\n„Ja sam se u ponedeljak, u ime grada Beograda, zvanično obratio Evroligi i iskazao sam interesovanje da Beograd ove ili narednih godina bude ponovo domaćin fajnal-fora. Vi znate da smo 2018. bili domaćini i taj F4 je u Evroligi ocenjen kao najbolje organizovani tirnir. Kada pitate klubove ioz EL gde žele da igraju, svi će reći Beograd zato što su se dobro proveli. Imaju lepa sećanja“ – a potom je dodao:\n„Ne znam kakve su nam šanse s obzirom na pandemiju, ali pošto smo mi zemlja koja je dosta otvorena i u koju mogu svi da dođu, u kojoj sportistima ne zabranjujemo da dođu kao što se desilo sa Novakom Đokovićem. Mi smo zemlja koja pronalazimo mere između čuvanja javnog zdravlja i da normalno živimo. Mislim da nam šanse nisu male. Mislim da i ove godine imamo šanse ukoliko dođe do poremećaja i da ne mogu da održe završni turnir u zemljama gde postoje veća ograničenja. U svakom slučaju, ako ne bude ove godine biće narednih.“\nUkoliko pandemijski uslovi dozvole, Vesić navodi da bi Beograd mogao biti organizator završnice Fajnal fora, što bi bila sjajna vest za sve ljubitelje vrhunske košarke.\nTags: Beograd, Evroliga, F4 Euroligue, Goran Vesić, Košarka\nPrevious PostVlahović odbio pa prihvatio ponudu\nNext PostMađar udara po Đokoviću!


Venčanje na Krfu - Kavos Plaza\nVenčanje na Krfu\nAko tražite nebesku lepotu na zemlji da da novu boju i značenje vašem venčanju ili proslavi vaše bronzane, srebrne ili zlatne svadbe ili možda za vaš medeni mesec, onda dodite na Krf, smaragdno ostrvo Jonskog mora u Mediteranu.\nKrf koji je pokriven sa više od 3 miliona zimzelenih maslinovih drva, koje zaliva zimska kiša, čak i za vreme toplih, suvih leta, ostaje najzelenije od svih mediteranskih ostrva.\nKrf nudi mogućnost za građanska,anglikanska, pravoslavna i katolička venčanja, kao i za venčanja drugih običaja i religija (npr. jevrejska, protestantska itd).\nPocedura venčanja na Krfu je zakonski prilično olakšana čime je omogućeno lakše obavljanje ovog čina u Grčkoj. Venčanja su legalno prihvaćena za parove iz SAD, Velike Britanije, Irske, Australije, Novog Zelanda, iz cele Evrope, kao i iz mnogih drugih zemalja.\nHoteli, restorani i društvene zajednice, kao i crkve prihvatiće Vas toplo svojim mediteranskim temperamentom i svojom tradicionalnom krfskom dobrodošlicom. Vaše venčanje ili proslava učiniće Vam se kao u snu.


Fiskalni savet: Ciljevi strategije Vlade Srbije za 2021. godinu dobro odabrani, loše planirani | Insajder\nFiskalni savet: Ciljevi strategije Vlade Srbije za 2021. godinu dobro odabrani, loše planirani\nFiskalna strategija Vlade Srbije za 2021. godinu sa projekcijom za 2022. i 2023.godinu predviđa dobre ciljeve fiskalne politike u srednjem roku koji, međutim, nisu dovoljno kredibilno planirani, saopštio je danas Fiskalni savet.\n"Rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) podstakle bi investicije privatnog sektora za koje se očekuje da će u naredne tri godine realno da rastu preko deset odsto godišnje, ali strategija ne definiše dovoljno dobro konkretne politike kojima bi se to obezbedilo", naveo je Fiskalni savet u oceni Fiskalne strategije Vlade Srbije.\nDodaje se da nisu jasno predstavljene ključne mere Vlade koje bi dovele do očekivanog snažnog rasta privatnih investicija od deset odsto godišnje i posledično relativno visokog rasta BDP-a od šest odsto u 2021. godini.\nIstiče se da se ne zna kako će se u praksi ograničiti rast plata u javnom sektoru u srednjem roku kad država takvu politiku ne sprovodi ni tokom zdravstvene krize.\n"Nije prikazan dovoljno čvrst plan temeljnog restrukturiranja najvažnijih državnih i javnih preduzeća što je neophodno za projektovano smanjenje subvencija", naveo je Fiskalni savet.\nPrognoza privrednog rasta u strategiji je, prema oceni Fiskalnog saveta, previše optimistična jer je Vlada projektovala da će privredni rast u 2021. da bude relativno visok i iznosi šest odsto, a zatim četiri u 2022. i 2023. godini.\n"U vremenu povećane neizvesnosti Vlada je trebalo da ima nešto oprezniji pristup u prognozama, a naročito je upitan rast BDP-a od šest odsto u 2021. koji je iznad očekivanja svih kredibilnih međunarodnih institucija", naveo je Fiskalni savet.\nDodaje se da je projekcija privrednog rasta od četiri odsto u 2022. i 2023. nešto manji problem jer se ne razlikuje toliko od srednjoročnog trenda rasta BDP-a Srbije iz perioda pre zdravstvene krize.\n"Trenutno raspoloživi podaci ukazuju na to da bi odgovarajuća, dovoljno oprezna prognoza rasta BDP-a u 2021. bila tri do četiri umesto šest odsto", ocenio je Fiskalni savet.\nStrategijom je, kako je naveo Fiskalni savet, planirano da se fiskalni deficit sa 8,9 odsto BDP-a iz 2020. smanji za tri godine na jedan odsto BDP-a uz smanjenje javnog duga sa skoro 60 odsto BDP-a na 56 odsto BDP-a.\nPlanirano je i veliko poboljšanje strukture budžeta tako što bi se snažno smanjilo učešće državnih subvencija i plata u javnom sektoru u budžetskim rashodima, a povećalo učešće javnih investicija.\n"Strategija kaže da će subvencije u 2023. da se nominalno smanje za oko 20 odsto u odnosu na 2021, a da će plate u javnom sektoru u naredne tri godine da rastu manje od pet odsto godišnje. Po projekcijama budžet ne bi oskudevao ni u poreskim prihodima pošto je prognozirano da će privredni rast u 2021. da iznosi šest odsto, ali je pitanje da li će se te idealne projekcije ostvariti", naveo je Fiskalni savet.\nDetaljnije analize pokazuju, kako je ocenio Fiskalni savet, da prognoza rasta BDP-a iz strategije sadrži neke neodgovarajuće pretpostavke i nekonzistentnosti, a prva je to što je BDP za 2020. godinu procenjen na skoro 47 milijardi evra, za bar 500 miliona evra više od stvarno mogućeg, a upitna je i projekcija rasta lične potrošnje i investicija.\nDa bi više rasle investicije javnih preduzeća neohodna je njihova reforma, a da bi privredna preduzeća više ulagala potrebno je poboljšati ambijent, većom vladavinom prava i manjom korupcijom.\nUkazano je i da su plate u ovoj kriznoj godini u javnom sektoru povećane za deset odsto kada će BDP zabeležiti pad do 1,5 odsto, ali je taj problem ostavljen da se rešava u srednjem roku.\n"Strategijom je planirano smanjenje izdvajanja za ostale tekuće rashode u srednjem roku gde spadaju kazne i penali, što bi se lako moglo pokazati kao preterano optimistična prognoza jer se pred međunarodnim sudovima vode četiri postupka investitora protiv Srbije koji bi mogli da rezultiraju kaznama za državu od preko 400 miliona evra", naveo je Fiskalni savet.\nDodao je da je Srbija za poslednjih 11 godina na ime kazni platila milijardu evra, a uz to Srbija je među zemljama rekorderima po broju tužbi koje njeni građani vode pred Evropskim sudom za ljudska prava.\n"U Strategiji nije nisu navedeni ni detaljni planovi investicija u zaštitu životne sredine, a nisu dati ni elementi po kojima bi se uredio sistem plata u javnom sektor", naveo je Fiskalni savet.


Radio TV Stara Pazova - Nekoliko stotina građana opštine u samoizolaciji, nekoliko osoba privedeno zbog kršenja mera\nNekoliko stotina građana opštine u samoizolaciji, nekoliko osoba privedeno zbog kršenja mera\nPolicija redovno sprovodi svoje zadatke u pogledu kontrole osoba koje su došle iz inostranstva i koje su obavezne da se pridržavaju mere samoizolacije jer je to mera odgovornog odnosa prema drugima i standadno propisana bezbednosna procedura.\nPoslednjih dana je u našu opštinu došlo preko 400 osoba koje su obavezne da se pridržavaju mera samoizolacije. Policija vrši kontrolu pridržavanja ovih mera telefonskim proverama i slanjem patrole na lice mesta. Do sada je privedeno nekoliko osoba zbog kršenja navedenih mera i svi su procesuirani u skraćenom postupku.\nPolicija napominje da za lica starijim od 65 godina u urbanim u Staroj Pazovi, Novoj Pazovi i naselju Banovci-Dunav na snazi zabrana kretanja svih 24 sata, dok u ostalim naseljima opštine ova zabrana važi za lica starija od 70 godina.


Da li će biti promene ograničenja na „autobanovima“ - Ozon Media\nDa li će biti promene ograničenja na „autobanovima“\nZa ljubitelje brzine, sekcije autobanova na kojima nema restrikcija, predstavljaju posebno, srcu drago mesto.\nGodine 1952., vlasti u tadašnjoj Zapadnoj Nemačkoj, ukinule su ograničenje brzine na auto-putevima, ostavljajući pojedinačnim regionima da to regulišu. I dan danas postoje sekcije na kojima nema ograničenja, ali po najnovijoj anketi, većina Nemaca bi želela da se to promeni, međutim, ne iz razloga koje biste pretpostavili.\nOvde ne govorimo o marginalnoj većini, tek nešto iznad markera koji označava polovinu. Po DW.com, 60 odsto građana podržava ograničenje brzine od najmanje 130 km/h, dok 38 odsto ne želi da se stvari promene po tom pitanju. Nedavno smo izvestili da i šampion Formule 1, Sebastijan Fetel, podržava restrikcije.\nIpak, nije bezbednost ono što je primarni razlog. Brza vožnja podrazumeva i višu potrošnju goriva, što za posledicu ima povećanu emisiju izduvnih gasova. U vreme kada se građani u Nemačkoj suočavaju s kampanjama koje nalažu ograničavanje emisije ugljenika, oni se radije odlučuju za restrikciju brzine nego za dodatne poreze za stvari kao što su gorivo, meso i mlečni proizvodi. Naravno, bezbednost je i dalje važna stavka, ali u ovom kontekstu, čini se da je anketa motivisana izborom između sporije vožnje i viših poreskih troškova.\nU izveštaju se dalje navodi da ograničenje maksimalne brzine na autobanovima može da redukuje emisiju ugljenika u Nemačkoj za dva miliona tona godišnje. Međutim, čini se da nemačke vlasti trenutno nisu posebno voljne da se protiv klimatskih promena bore kroz takva ograničenja. Vrlo je verovatno da bi rezultati ankete bili drugačiji da u sve nije uključeno pitanje poreza. S obzirom na izbor između plaćanja više novca ili sporije vožnje, sasvim je razumljivo što su ljudi radije za to da zadrže više novca u svojim džepovima.\nU svakom slučaju, ne treba očekivati da će se status Nemačke kao „hrama brzine“ uskoro promeniti. S električnim vozilima koja dobijaju na zamahu, posebno u sferi performantnih modela, argumenti za restrikcije brzine radi niže emisije ugljenika, neće trajati večno.\nPoznato koliko će koštati registracija kola od 1. januara