February 26, 2020 | Webherald.rs\nFrancuska poslanica u parlamentu Evrope, Džuli Lešant, u razgovoru za portal In4s poručila je da smatra vrlo ozbiljnim kada Vlada jedne države kandidata za pristupanje Evropskoj uniji nema nikakvog poštovanja prema slobodi veroispovesti ili uverenja svog naroda. Kako navodi Lešant, nema poštovanja prema „slobodi koja je suštinski element pravne tekovine EU“. – Impresionirana sam i … Read more(VIDEO) FRANCUSKA POSLANICA U PARLAMENTU EU: Đukanović krši ljudska prava Srbima, moramo da reagujemo!\nKako nezvanično saznajemo, u toku današnjeg dana, oko 350 migranata će iz Sombora biti deportovano za Preševo – prenosi lokalni medij 025-rs. Podsećanja radi, gradonačelnica je tokom prethodne deportacije migranata objasnila da se u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i Komesarijatom za izbeglice, konstantno prati situacija na terenu i da se preduzimaju sve mere i … Read more(VIDEO) VUČIĆ U DEFANZIVI: Deportovano 350 migranata iz Sombora! Upadali po lokalnim kućama, ali u ovome je trik!\nSamo u februaru u Srbiji je preneto ačak 6 lažni vesti o napadima na migrante i proča o diskriminaciji koje ne samo da nemaju nikakve dokaze već o njima ne svedoče migranti nego NVO i “anonimni” izvori. Istovremeno vesti o pravim napadima, se sistematski ignorišu od strane velikih medija ili se manipuliše činjenicama. Proteklih dana … Read more(VIDEO) Hajde recite, da je i ovo lažna vest o napadu migranata! Da li je mala devojčica, fašista sa fobijama?!\n(VIDEO) NASUMIČNA HAPŠENJA ZBOG MIGRACIJE: Beograđanin pomazio psa, mislili su da je aktivista…\nBilo bi smešno da nije zastrašujuće. Policija je večeras u Beogradu privela gospodina Stanića zato što su pretpostavili da je deo narodnih patrola protiv migranata, iako čovek nije imao nikakve veze sa ovim događajem. Prema informacijama sa lica mesta aktivsiti su saslušavani satima i to bez prisustva advokata na šta imaju pravo. Posle nekoliko sati … Read more(VIDEO) NASUMIČNA HAPŠENJA ZBOG MIGRACIJE: Beograđanin pomazio psa, mislili su da je aktivista…\nDok su građani negodovali i vikali aktivistima bravo momci, policija ih je uhapsila, a u policijskoj stanici se prema navodima advokata desilo nešto mnogo gore. Pravo na advokata je ustaljena pravna norma u svim civilizovanim zemljama, ali kako svedoče aktivisti patrola protiv migrantskog nasilja oni to elementarno pravo nisu imali, kada su uhapšeni tokom svoje … Read more(VIDEO) POLICIJSKO ŠIKANIRANJE: Protivnici migrantskog nasilja su uhapšenu, a u stanici se desilo nešto mnogo gore!


Haradinaj traži privremeno oslobađanje do suđenja – Nadlanu.com\nHaradinaj traži privremeno oslobađanje do suđenja\nHAG, 2. avgusta 2010. (Beta) – Bivši zapovednik OVK Ramuš Haradinaj, optužen za zločine nad Srbima, Romima i Albancima na Kosovu 1998, zatražio je u ponedeljak od Haškog tribunala da bude pušten na privremenu slobodu do ponovljenog suđenja.\nBranioci u zahtevu tvrde da se Haradinaj “dobrovoljno predao” Euleksu 19. jula, pošto mu je predočeno da je Tribunal naložio njegovo privođenje na izricanje presude po žalbi tužilaštva.\nTribunal je, po izricanju presude kojom je 21. jula naloženo delimično ponavljanje suđenja, saopštio da je Haradinaj bio “uhapšen” na Kosovu.\nOdbrana takođe navodi da, ako bude pušten iz pritvora Tribunala, Haradinaj neće predstavljati opasnost za svedoke i žrtve, kao i da ne postoji rizik od njegovog bekstva. “Nema dokaza” da je ugrožavanje ijednog svedoka bilo posledica puštanja na slobodu Haradinaja uoči prvostepenog suđenja, piše u podnesku odbrane.


Makron: Evropa je neophodan učesnik novog Sporazuma o raketama - Sputnjik Srbija\n09:45 16 Jun 2021\n14:22 07.02.2020 (osveženo 14:27 07.02.2020) Preuzmite kraći link\nEvropske zemlje treba da učestvuju u novom sporazumu koji se tiče raketa malog i srednjeg dometa, pošto je u pitanju bezbednost kontinenta, izjavio je francuski predsednik Emanuel Makron.\n„Nakon neuspeha Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa, Francuska želi da se pokrenu opširne rasprave kako bi se čuo i evropski glas. Evropa mora biti sigurna da će njeni interesi biti na odgovarajući način uključeni u razgovore o novom instrumentu koji će obezbeđivati stratešku bezbednost na našem kontinentu“, izjavio je francuski lider.\nMakron je istakao da ukoliko su pregovori o sveobuhvatnijem sporazumu mogući - Francuska ih podržava.\n„Evropljani moraju postati učesnici i potpisnici budućeg sporazuma, pošto se radi o našoj zemlji", istakao je francuski predsednik.\nVladimir Putin, Evropa, sporazum o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa


M. Marfi: Prevazići etničke linije je zajednički interes svih na Kosovu\nPovodom desetogodišnjice rada USAID na Kosovu, zamenik šefa misije SAD Majkl Marfi i direktorka misije USAID Patriša Rejder, posetili su danas Gračanicu, Dobrotin i Preoce. Obilazak sela na centralnom Kosovu u kojima USAID sprovodi različite projekte završili su posetom KIM radiju u Čaglavici. Zamenik šefa misije SAD Majkl Marfi u izjavi za KIM radio danas je kazao da bi zajednički interes svih na Kosovu trebala biti budućnost koja prelazi etničke linije. "Puno stvari me je iznenadilo. Svi oni sa kojima sam razgovarao fokusirani su na probleme u svakodnevnom životu, kakva će biti njihova budućnost i to je zajedničko svim ljudima ovde. To isto govore i Srbi i Albanci. Tako da je njihov zajednički interes ono što prelazi te etničke linije i to je nešto na šta bi svi ljudi trebalo da budu fokusirani, zbog čega bi trebalo svakako i da izađu na lokalne izbore", kazao je Marfi. Govoreći o projektima USAID on je kazao da su to primeri izuzetnog partnerstva između Vlade SAD i svih građana Kosova. "To je svedočanstvo onoga što možemo da činimo kada radimo zajedno i da izgradimo bolju budućnost za sve građane ove zemlje", kazao je Marfi. Marfi i Rejder su prisustvovali izložbi fotografija u Gračanici na kojoj su istaknuti projekti USAID u ovom mestu. Pored toga prisustvovali su i svečanosti otvaranja radova na izgradnji vodovodne mreže u Dobrotinu kod Lipljana, a obišli su i obdanište u Preocu.\n21.09.2021 Kosovo press: Kriminalne grupe Radoičića i Veselinovića organizuju blokade na severu (574)\n21.09.2021 Laplje Selo: Stigle tablice, ali ne i uputstvo za izdavanje (480)


Američka ekonomija snažna i u stanju da odoli bilo kakvim potresima\nPredsednik Buš je pokrenuo inicijativu da se pruži pomoć hiljadama Amerikanaca koji bi mogli da izgube svoje kuće zato što nisu u stanju da nastave sa otplatom svojih hipoteka u rastućoj krizi koja je ugrozila i svetska finansijska tržišta. Predsednik Uprave federalnih rezervi Ben Bernanki takodje je rekao da će ta institucija preduzeti mere da zaštiti ekonomiju od kreditne krize.\nNajvljujući prvu meru povodom sve dublje krize hipotekarnog tržišta, predsednik Buš je nastojao da uveri investitore da su osnove američke ekonomije i dalje čvrste.\n“Tržišta su u periodu tranzicije dok investitori nastoje da preračunaju rizik. Taj proces već traje izvesno vreme i biće potrebno još vremena da bi se okončao. Američka ekonomija u celini ostaje snažna i u stanju je da odoli bilo kakvim potresima.”\nNevolje su zahvatile posebno takozvano sub-primarno tržište hipoteka sa promenljivim kamatnim stopama. Stotine hiljada ljudi su kupile kuće zahvaljujući takvim zajmovima koji počinju sa niskim mesečnim otplatama. Medjutim, kako se otplate povećavaju, mnogi kućevlasnici nisu u stanju da nastave sa otplatama svojih zajmova. Prema planu predsednika Buša, Federalna uprava za stambena pitanja, omogućila bi oko 250 hiljada porodica koje nisu u stanju da nastave sa otplatom svojih hipoteka da dobiju nove zajmove koji bi im omogućili da zadrže svoje kuće. Izražavajući oprez u pogledu intervencije koja bi mogla da poremeti tržišna kretanja, predsednik Buš je rekao da federalna vlada ima ulogu u pružanju pomoći kućevlasnicima, ali da je ta uloga ograničena.\n“Federalna pomoć kreditorima samo bi podstakla ponavljanje istog problema. Zadatak vlade nije da spasava špekulante ili one koji su kupovali kuće za koje su znali da ne mogu da ih priušte. Medjutim, treba pomoći onim kućevlasnicima koji mogu da prebrode teškoće uz malo fleksibilnosti od strane zajmodavaca ili malo pomoći od strane vlade.”\nPredsednik Buš je najavio da će saradjivati sa Kongresom u cilju izmene poreske politike kako bi se dužnicima pomoglo da refinansiraju svoje zajmove. Predsednik Urave federalnih rezervi, Ben Bernanki, izjavio je, u medjuvremenu, da ta institucija neće dozvoliti usporavanje čitave ekonomije zbog kreditne krize. Mada Bernanki nije precizirao šta će Uprava preduzeti, mnogi analitičari smatraju da će u septembru ta institucija smanjiti osnovnu kamatnu stopu po prvi put u poslednje četiri godine.


Pravo na zaradu - Odricanje od zarade - Tim 42\nPravo na zaradu – Odricanje od zarade\nUstav Republike Srbije kaže da svako ima pravo na pravičnu naknadu za svoj rad i da se tog prava ne može odreći. Zakon o radu navodi da zaposleni ima pravo na zaradu, naknadu zarade i druga primanja. Obaveza poslodavca je jasna – zaradu mora da isplati u rokovima utvrđenim opštim aktom i ugovorom o radu, najmanje jedanput mesečno, a najkasnije do kraja tekućeg meseca za prethodni mesec.\nMeđutim, u raznim sporazumima o prestanku radnog odnosa poslodavci navode i odredbu o odricanju od tužbenog zahteva. Tako se u ovim sporazumima mogu pronaći formulacije koje glase da zaposleni „neće pokretati ili voditi bilo kakav spor i da će povući eventualno podnete tužbe po osnovu zarade, naknade zarade, troškova i drugih primanja po osnovu rada“ ili da se „u celosti odriče otpremnine po osnovu tehnološkog viška“. Kao „protivuslugu“ za to što se zaposleni odriče zarađenog, poslodavac se obavezuje da će mu isplatiti sva potraživanja u narednom periodu. Pored toga, poslodavci ne daju nikakvu garanciju da će ta potraživanja i stvarno isplaćena osim svog usmenog obećanja.\nS obzirom da se od potraživanja iz radnog odnosa zaposleni ne može odreći i da je pravo na sudsku zaštitu garantovano Ustavom Republike Srbije, ovakve odredbe ne proizvode dejstvo. To je već više potvrđeno i u sudskim postupcima vođenim zbog neisplaćenih zarada, otpremnina i slično.\nUkoliko vam, u slučaju prestanka radnog odnosa, nisu isplaćene sve zarade, naknade zarade i druga primanja u roku od 30 dana, možete se obratiti sudu. Savetujemo vam da to učinite tek nakon savetovanja sa advokatom.\nPravo pacijenta na prigovor


Zelenski pozvao Albaniju da zatvori luke za ruske brodove\nTanjug 3. maja 2022. 16:13\nTIRANA – Ukrajinski predesednik Volodimir Zelenski apelovao je u današnjem obraćanju parlamentu Albanije putem video veze da ova zemlja zatvori luke za ruske brodove i ograniči dolaske ruskih turista.\nZelenski je dodao da ruske banke treba odvojiti od globalnog finansijskog sistema, a u međuvremenu, zatvoriti luke za ruske brodove i ograničiti broj ruskih turista, prenosi Euronjuz Albanija.\nUkrajinski predsednik je naveo da se u Evropskoj uniji raspravlja o šestom paketu sankcija i da obim trgovine sa Rusijom mora biti smanjen, „koliko god to bilo teško“, te da Ujedinjene nacije treba da prekinu saradnju sa ovom zemljom.\nOn je u današnjem obraćanju parlamentu Albanije naveo da je ukrajinska vojska u zonama koje su napustili ruski vojnici pronašla masakrirana tela.\nDodao je i da „Rusi ne dozvoljavaju da se dostave hrana i lekovi u zone oružanog sukoba i da čak, ubijaju decu“, prenosi Albanian dejli njuz.\nGovoreći o situaciji u Marijupolju, ukrajinski predsednik je naveo da je to potpuno uništen grad u kom postoje samo „destrukcija, ubistva i totalna pljačka“ i da su u njemu uništeni mnogi verski objekti.\nZelenski je zahvalio Albaniji na podršci koju ova zemlja pruža Ukrajini, navodi Albanian dejli njuz.


Program Erasmus+ predstavljen na Pravnom fakultetu u okviru mjeseca Evrope\nNa Pravnom fakultetu Univerziteta Crne Gore održan događaj u organizaciji Nacionalne Erasmus+ kancelarije, pod nazivom „Novine u okviru narednog ciklusa programa Erasmus+ / Novi pozivi za podnošenje projektnih prijedloga“.\nPanelu je prisustvovala dekanka Pravnog fakulteta, Aneta Spaić, direktorka Nacionalne Erasmus+ Kancelarije, Vanja Drljević, kao i šefica Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, Oana Kristina Popa.\n„Više od tri decenije Erasmus nudi mogućnosti učenja, rada, napredovanja i volontiranja širem Evropske unije i van nje. Ovaj program je jedan od najboljih programa Evropske unije, koristan je, zabavan, obogaćujući i stvara konekcije i prijateljstva koja mogu trajati zauvijek“, kazala je Ambasadorka Popa.\nOna je napomenula da novi Erasmus program cilja na to da obuhvati oko deset miliona ljudi u narednih sedam godina, dok će programski budžet za ovaj period iznositi preko 26 milijardi eura.\n„S obzirom da u maju mjesecu proslavljamo Dan Evrope, i program Erasmus+ zaslužuje da mu se, upravo u okviru ovog mjeseca, posveti posebna pažnja i još jednom ukaže na izvanredne mogućnosti koje ovaj program pruža“, saopštila je koordinatorka Nacionalne Erasmus+ kancelarije, Vanja Drljević.\nDrljević je dodala da program Erasmus+ zavređuje pažnju, ne samo ustanova visokog obrazovanja i nadležnih organa u oblasti visokog obrazovanja, već i cjelokupnog crnogorskog društva, o čemu posebno govori i podatak o duplo većem budžetu programa koji je planiran za predstojeći sedmogodišnji period.\n„Za posljednje četiri godine u ulozi lidera projekta CABUFAL, ENEMLOS, Jean Monnet, vrijednosti od preko 1 miliona eura, ostvarili smo strateška povezivanja sa 25 partnera na međunarodnom i nacionalnom planu, i u ovu mrežu evropskih projekata aktivno involvirali različite saradnike judikature – sudije, tužioce, advokate, notare, izvršitelje, nekoliko stotina naših studenata i nastavnike svih akademskih zvanja“, kazala je dekanka Spaić.\nOna je istakla da će Pravni fakultet i ubuduće raditi na novim međunarodnim projektnim aktivnostima, internacionalizaciji i insistiranju na temeljnim evropskim vrijednostima i poštovanju postulata akademske odgovornosti.


Mark Hamil navodno dobio ponudu da igra Vesemira u The Witcher seriji - PLAY!\nMark Hamil navodno dobio ponudu da igra Vesemira u The Witcher seriji\nJoš pre nego što se The Witcher serija pojavila na Netflixu, govorilo se da bi idealni glumac za ulogu Vesemira u ovoj seriji bio Mark Hamil, svima poznatiji kao Luk Skajvoker iz Star Wars franšize.\nVesemira nismo viđali u prvoj sezoni Netflixove serije, ali kako otkriva portal We Got This Covered, ova produkcijska kuća je Marku Hamilu ponudila da igra ulogu Geraltovog mentora u drugoj sezoni, najavljenoj još pre dolaska prve.\nPortal navodi da iza ovih glasina stoji izvor blizak Netflixu, a ujedno je do sada otkrio nekoliko glasina koje su se ispostavile kao tačne. Ipak, moraćemo da sve ovo uzmemo sa rezervom, barem dok ne dobijemo zvaničnu potvrdu.\nVesemira nećemo gledati samo u Netflixovoj igranoj seriji, već će on biti glavna zvezda nadolazećeg animiranog filma – The Witcher: Nightmare of the Wolf.\nDok čekamo potvrdu ovih glasina, pogledajte deepfake video ispod:\nRelated Items:Mark Hamill, netflix, opis, The Witcher, The WItcher Season 2, The Witcher serija, Vesemir, Witcher\nFanovi kreirali story mod koji donosi 8 sati nove priče u The Witcher 1\nThe Last Dance dokumentarac od Čikago Bulsima doveo do povećanog interesovanja za starije generacije igrača u NBA 2K20


Profesor Nikolaj Petrovski, vođa australijskog tima, rekao je da ovaj virus nije tipičan primer infekcije koja je prešla sa životinje na čoveka jer ima “izuzetnu” sposobnost da odmah uđe u ljudsko telo, preneo je “San”.\nLaboratorija Instituta virusologije u Vuhanu\n- Trenutno nema dokaza da je virus “procurio”, ali ima dovoljno posrednik podataka da se zabrinemo. To će ostati mogućnost sve dok se ne isključi – istakao je Petrovski, dodajući da ne treba preskočiti laboratoriju u istraživanju porekla pandemije.\nRičard Ebrajt, stručnjak za biobezbednost, rekao je za “San” da su šanse da korona virus prirodno ima tako neobične karakteristike “moguće”, ali da je “to malo verovatno”.\nOvaj izveštaj dolazi nakon što je analizom podataka sa mobilnih telefona navodno ustanovljeno da je laboratorija u Vuhanu zatvorena u oktobru prošle godine. Izveštaj, u koji je uvid imao “NBC njuz London” navodi da nije bilo telefonske aktivnosti u visoko obezbeđenom delu vuhanskog instituta od 7. do 24. oktobra 2019. Takođe se ukazuje da se možda dogodio “opasni incident” između 6. i 11. oktobra.\nNema, međutim, direktnog dokaza da je virus izašao iz vuhanske laboratorije. Direktorka laboratorije Vang Janji je porekla navode da je pandemija potekla odatle. Ona je priznala da se na Institutu radilo na tri živa soja korona virusa kod slepih miševa, ali da “nijedan od njih nije podudaran sa onim koji je izazvao pandemiju”.


Preminuo Borisav Jović – Televizija srpske dijaspore\nNekadašnji predsednik Predsedništva SFRJ i visoki funckioner SPS, Borisav Jović, preminuo je u 93. godini, potvrđeno je Tanjugu u SPS.\nJović je rođen 29. oktobra 1928. godine, bio je predsednik Predsedništva SFRJ pred raspad države i potom visoki funkcioner SPS.\nTokom karijere je bio na različitim visokim državnim funkcijama, uglavnom iz oblasti društveno-ekonomskog razvoja. Bio je ambasador SFRJ u Italiji u periodu od 1975. do 1979. godine, a 1983. je izabran za potpredsednika Skupštine Srbije.\nDana 28. marta 1989. godine, izabran je za predstavnika Srbije u Predsedništvu SFRJ.\nUveče 15. marta 1991. godine je podneo ostavku, nakon što Predsedništvo SFRJ, na sednici od 12. do 15. marta 1991. godine, kao Vrhovna komanda Oružanih snaga SFRJ, nije odobrilo predlog Štaba Vrhovne komande Oružanih snaga o uvođenju vanrednog stanja u zemlji, ali Narodna skupština Srbije nije prihvatila njegovu ostavku.\nBio je predsednik Socijalisticke partije Srbije od 24. maja 1991. do 24. oktobra 1992. godine, što je prethodno bio Slobodan Milošević, koji je formalno otišao s te funkcije (ali je nezvanicno zadržao presudni uticaj u njoj), jer po Ustavu nije mogao istovremeno da bude predsjednik SPS-a i predsednik Srbije. Kad se Milošević zvanično vratio na čelo stranke, Jović je postao potpredsednik SPS-a i ostao na toj funkciji do kraja novembra 1995. godine.\nŠta se dešava ako naglo prestanemo da pijemo kafu, a šta ako preteramo?\nPreminuo poznati srpski kompozitor, Aleksandar Aca Stepić


Porodica kao agens socijalizacije djeteta | Studenti.rs\nPorodica kao agens socijalizacije djeteta\nDodao: dana 20/1/15 • Svrstano u: Seminarski radovi\nZemlja: • Grad: Brčko • Institucija: Internacionalni univerzitet Brčko distrikt BiH\nOpšte je uvjerenje, i među stručnjacima i među laicima, da postupci prema djeci, posebno roditeljski, u najvećoj mjeri oblikuju ličnost budućeg odraslog čovjeka. Vjerovatno je nemoguće, i nepotrebno na jednom mjestu sabrati sva istraživanja i pretpostavke o vezama između odnosa u porodici i kasnijeg razvoja ličnosti dijeteta. Frojd je većinu psihoanalitičkih pojmova koji se tiču razvoja ličnosti stavio u kontekst porodice. Alfred Adler, Karl Gustav Jung, Erik Erikson, kao i mnogi drugi psihoanalitičari, antropolozi i socijalni psiholozi svojim istraživanjima pokazali su na koje sve konkretne načine podizanje djece i odnos prema djeci u porodici oblikuje pojedine osobine ličnosti kao što su: motiv postignuća, potreba za sticanjem, za moći, agresivnost, saradljivost, moralna svijest, emocionalna stabilnost i sl., kao i ličnost u cijelini. Osobine i ponašanje objašnjavaju se principima klasičnog i instrumentalnog uslovljavanja, učenja po modelu i dr.,što se sve najčešće odvija u porodici.\nTakođe, među psiholozima postoji opšta saglasnost, da je uloga porodice u formiranju ličnosti od izvanrednog značaja, kao i da je pri tom najvažniji uticaj majke. U porodici, pod uticajem roditelja, dijete stiče osnovne vrednosti i uči osnovne obrasce ponašanja.\nSocijalizacija je društvenost, saradljivost . Obzirom da su ljudi društvena biča izvjestan stepen socijalizacije je neophodan kako bi čovek imao normalan kvalitet života. Socijalizacija se u najširem smislu definira kao proces tijekom kojeg ljudi stječu stavove i vrijednosti određene kulture te uče ponašanja koja se smatraju prikladnima za pojedince, članove određenog društva. Središnji zadatak socijaliziranja svake nove generacije jest prenošenje sistema zajedničkih vrijednosti.\nPorodica je jedna od najstarijih, najtrajnijih i relativno najstabilnijih oblika zajedničkog života ljudi u svim fazama društveno-istorijskog razvoja. Ona se javlja u funkciji zadovoljavanja nekih primarnih potreba ljudi, pre svega, onih koje se odnose na produženje vrste, brigu o maloletnoj deci,emotivnu sferu članova porodice, i dr.\nPrva takva karakteristika je da porodica počiva na biološkim osnovama(polni odnosi i biološka reprodukcija rađanja).\nDruga bitna karakteristika odnosi se na deo socijalne veze o porodici tj. na odnose srodstva, pri čemu je najvažniji oblik srodstva krvno, prirodno (biološko) srodstvo, mada se porodica može i zasnivati i uvećavati uključivanjem i drugih srodnika.\nTreća karakteristika porodice odnosi se na širok i složen splet socijalnih odnosa u porodici, koje se ispoljavaju u nizu porodičnih funkcija, kako unutrašnjih tako i spoljašnjih.\nPo mišljenju E. Dirkema postoje sledeći tipovi porodice koji su istovremeno označavali i istorijsku hronologiju porodice:\n1. totemski klan,\n2. materinska porodica,\n3. nedeljiva porodica,\n4. očinska ili kognatska (germanska) porodica i\n5. supružinska (moderna) porodica.\nOsnovne funkcije porodice u savremenom društvu su biološko-reproduktivna i edukativna (obrazovno-vaspitna).\nPorodica je primarna bio-psiho-socijalna zajednica roditelja i njihove rođene ili usvojene dece. Dakle, porodica je primarna zajednica, što znači da je ona prva najvažnija i najprisnija ljudska skupina. Ona je prototip svake druge društvene zajednice, jer se u porodici uspostavljaju trajne , emotivno prisne, solidarne i svestrane veze između članova, kakve bi se mogle poželeti i u globalnom društvu.\nPorodica nastaje zasnivanjem braka između muškarca i žene, u kojem se rađaju deca i koji ostaje stožer, formalna struktura oko koje se kontroliše porodična zajednica.\nPorodica je širi pojam od braka. Za razliku od porodice koja je primarna grupa i intimna zajednica, brak je društvena ustanova okrenuta donekle širem društvu.\nDruštvene funkcije porodice su raznovrsne i promjenljive, ali su zavisne i od istorijskog tipa društva.\nKljučne reči: porodica, socijalizacija, socijalizacija dece


Prvi čovek Fudbalskog kluba Polimlje podneo ostavku - PPmedia\nPosted on\tjanuar 11, 2019 10:31 am by adminpp033\nPredsednik Fudbalskog kluba Polimlje Milivoje Matović podneo je Upravnom odboru neopozivu ostavku na ovu funkciju saznaje PP Media. Loša finansijka situacija dovela klub pred sami bankrot, dugovi se gomilaju iz dana u dan, dok je uprava nemoćna da sama bez pomoći lokalne samouprave reši problem.\nMatović je na predsedničkoj funkciji nasledio Rijada Muškića, klub se tokom minule sezone do poslednjeg kola borio za ulazak u Srpsku ligu međutim poklekli su u pred sam kraj prvenstva. U novoj sezoni igrači kao da nisu mogli da se oporave od propuštene šanse za ulazak u veći rang pa su u uvodnim kolima jeftino gubili bodove, ipak polusezonu u Zapadno moravskoj zoni završili su na 10 mestu.\nZa kraj ovog meseca zakazan je sastanak Upravnog odbora koji će odlučiti da li će ostvka predsednika kluba biti prihvaćena. Ukoliko se to desi, biće zakazana Skupština kluba na kojoj će biti izabrano novo rukovodstvo.\nOznake: FK Polimlje, Milivoje Matović


Grupa ilegalnih migranta kod kampa Blazuj blizu Sarajeva\nVlada Kantona Sarajevo na današnjoj je sjednici donijela Odluku kojom se određuju mjere ograničavanja kretanja migranata na području Kantona, te njihov smještaj u privremene prihvatne centre.\nOdluka je donesena na prijedlog ministra unutrašnjih poslova Ismira Juske, saopšteno je iz Vlade Kantona Sarajevo.\nVlada je istom Odlukom, uvela migrantima zabranu napuštanja pomenutih centara, a uz saglasnost komandanta Štaba civilne zaštite Kantona Sarajevon koju po funkciji vrši kantonalna ministrica komunalne privrede i infrastrukture Nihada Glamoč.\nSve ove mjere provodit će se za vrijeme primjene odluka Vlade Federacije Bosne i Hercegovine i Vlade Kantona Sarajevo o proglašenju nesreće uzrokovane pojavom korona virusa.\nCivilna zaštita Federacije BiH naredila preraspodjelu zdravstveniih radnika\nZa provedbu aktivnosti navedenih u Odluci zadužena je Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo, te, ostala resorna ministarstva i Krizni štab Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo.\n„U cilju adekvatne kontinuirane realizacije navedenih zadataka, a uzimajući u obzir procjenu da postojeći kapaciteti u privremenim prihvatnim centrima neće biti dovoljni za smještaj svih migranata koji se nalaze i kreću na području Kantona Sarajevo, Vlada će bez odlaganja nadležnim organima Bosne i Hercegovine uputiti inicijativu za formiranje dodatnog privremenog prihvatnog centra (objekta, šatorskog naselja i sl.) na području Kantona“ stoji u saopštenju Vlade Kantona Sarajevo.


Švedska policija okuplja izbjeglice nakon izlaska iz voza u Malmeu, Švedska\nNastavlja se pooštravanje kriterijuma evropskih država za prihvat izbjeglica. Švedska se priprema da vrati do 80.000 tražilaca azila ove godine. "Oni koji sami ne odu", poručio je švedski ministar unutrašnjih poslova, "biće prisilno deportovani".\nMinistar unutrašnjih poslova Švedske, Anders Ygeman, procijenio je da će od 163.000 izbjeglica koliko je prošle godine u njegovoj zemlji tražilo azil između 60.000 do 80.000 njih biti odbijeno.\nU intervjuu za poslovni dnevnik "Dagens Industi" Ygeman je u četvrtak vrlo precizno poručio da će oni koji budu odbijeni - a ne budu htjeli otići - biti prisilno deportovani.\nKako je izvijestio ovaj dnevnik, švedske se vlasti plaše da će mnogi od odbijenih azilanata pokušati da se kriju, a policija ulaže napore da to spriječi.\n"Pred nama je veliki izazov. Moraćemo da koristimo još policijskih resursa a potrebna nam je i bolja koordinacija između vlasti", naveo je Ygeman.\nNjegov portparol, Victor Harju, je uz potvrdu ovog plana dodao da ministar jednostavno primjenjuje sadašnji nivo predviđenog i odobrenog broja tražilaca azila u 2015. godinei.\nOn je, doduše, dodado da se taj nivo, odnosno broj, može promijeniti.\nOve sedmice, švedski premijer Stefan Lofven obećao je da će obezbijediti više sredstava za policiju u toj zemlj da bi mogli da se nose sa izbjegličkom krizom.\nŠvedska, koja je uz Njemačku najpoželjnija destinacija izbjeglicama koje bježe iz ratom zahvaćenih, Sirije, Iraka i Avganistana, revidirala je svoju politiku otvorenih vrata krajem prošle godine. Uveli su pogranične kontrole i identifikacione punktove za migrante.\nNjemačka kancelarka, Angela Merkel, zagovornik politike "otvorenih vrata" za izbjeglice, u svojoj je zemlji takođe pod pritiskom i koalicionih partnera da ubrza deportaciju, kako navode, onih azilanata koji se ne kvalifikuju za azil inače će, kako su najavili iz CSU partnerske stranke, njenog CSU preuzeti zakonske korake.\nNjemačka je u 2015. primila više od milion izbjeglica.\nPriliv mignata na balkanskoj ruti, iako smanjen, izazvao je blokadu pa je bio obustavljen na više mjesta.\nIzbjeglice čekaju na srpsko-makedonskoj granici\nMakedonija je ponovo otvorila granicu za izbjeglice sa Grčkom nakon zastoja koji je trajao nekoliko sati. Razlog za privremeno zatvaranje granice, prema navodima policije, bio je zastoj prevoza izbjeglica na takozvanoj "balkanskoj ruti" i puni kampovi u zemljama duž te rute.\nSve izbjeglice koje su do srijede uveče bile ušle u Makedoniju iz pravca Grčke, kako se navodi, već su napustili zemlju i prešli u Srbiju.\nGranicu je u srijedu prvo zatvorila Slovenija, pa Hrvatska i Srbija, nakon čega je to u srijedu uveče na nekoliko sati uradila i Makedonija.\nMakedonske vlasti su tako po treći put u roku od dva mjeseca zatvorile granicu prema Grčkoj i nisu dozvolile ulazak izbjeglicama iz Sirije, Iraka i Avganistana.\nMakedonija je granicu zatvorila kao rezultat lančane reakcije i makedonske vlasti će to ponovo odmah uraditi ako bilo koja zemlja na sjeveru ne dozvoli protok izbjeglica.\nA kod obala Grčke ponovo se utoplo 12 migranata nakon što je njihov brod potonuo, objavila je grčka obalska straža . Brod je potonuo kasno u srijedu uveče sjeverno od ostrava Samos na istoku Egejskog mora.\nDevet ljudi je spašeno.\nCameron odbio da primi 3.000 migrantske djece\nPremijer Velike Britanije David Cameron odbio je pozive da Engleska prihvati 3.000 izbjegličke djece koja su, tokom putovanja ka zemljama EU, odvojena od roditelja.\nVelika Britanija je, pak, predložila da primi ugroženu djecu iz izbjegličkih kampova u blizini Sirije, te ponudila neki oblik pomoći djeci migranata u Evropi.\nMinistar za imigracije James Brokenshire je rekao da će Velika Britanija sarađivati sa UN-ovom Agencijom za izbjeglice (UNHCR) da bi identifikovala "izuzetne slučajeve".\nTakođe, britansko Odjeljenje za međunarodni razvoj je najavilo uspostavljanje fonda do 10 miliona funti (više od 13 miliona eura) za ugroženu izbjegličku djecu u Evropi, što uključuje i njihovo dovođenje iz Grčke i Italije u Veliku Britaniju ukoliko u toj zemlji imaju porodicu.\nBritanski ogranak organizacije Save the Children zatražio je od vlasti Velike Britanije da prime najmanje 3.000 male djece koja su došla do Evrope iz zemalja poput Sirije i Afganistana. Međutim, britanska Vlada još nije dala odgovor.\nGrčka: Kritike EU nisu fer\nGrčka je u srijedu saopštila da kritike Evropske unije na njen račun u vezi sa rješavanjem problema migranata nisu fer.\nIz Atine je rečeno da je istraga EU zastarjela i da je sada situacija sa registracijom migranata mnogo bolja.\nMigranti na grčko-makedonskoj granici\nPortparolka grčke Vlade, Olga Gerovasili, rekla je da nije konstruktivno pokušavati napraviti atmosferu s ciljem izolacije Grčke, i to na osnovu procjena od 10. novembra kada su uslovi bili veoma drugačiji, prenosi AP.\nGerovasili je rekla da Grčka čini sve što može, ali da je do sada dobila samo djelimičan odgovor na svoj apel za veću pomoć EU u registraciji migranata, dok se sporazum sa EU o relokaciji 160.000 izbjeglica iz Grčke "do sada primijenio na samo 414 ljudi".\nEvropska komisija saopštila je u srijedu da je Grčka "ozbiljno zanemarila" svoje obaveze prilikom kontrole spoljnih granica.\nU izvještaju Evropske komisije, sačinjenom u novembru, uočeni su ozbiljni nedostaci u upravljanju granicama, a odnose se na propuste kod procesa registracije, uzimanja otisaka prstiju u provjere identiteta migranata.\nOvaj izvještaj mogao bi da otvori put za druge zemlje da izoluju Atinu.


(VOICE) Mladi o tržištu rada: Za dobijanje posla članstvo u stranci važnije od obrazovanja - Autonomija\n(VOICE) Mladi o tržištu rada: Za dobijanje posla članstvo u stranci važnije od obrazovanja\nGrađani 19. mar 2022.\nSamo 11 odsto mladih ne planira da ode iz Srbije\nStupanje na tržište rada svakako je veliki korak u životu mlade osobe. Ipak, petinu nezaposlenih u Srbiji, prema izveštaju Nacionalne službe za zapošljavanje iz 2021. godine čine mladi. Postavljanje previsokih zahteva od strane poslodavaca, neplaćene prakse, kao i preveliki obim posla koji poslodavci nameću mladim radnicima, stavlja mlade u Srbiji u vrlo nepovoljan socio-ekonomski položaj.\nApsolventkinja sociologije i ekonomije Teodora Petković navodi da je jedan od osnovnih problema upravo to što poslodavci traže mlade koji već iza sebe imaju nekoliko godina radnog iskustva, što je zahtev koji malo njih može da ispuni.\n“Jako puno konkursa i oglasa za posao traži i po nekoliko godina iskustva na istim ili sličnim pozicijama, i poslodavci traže već formiranog profesionalca da se pridruži njihovoj kompaniji. Ovaj zahtev nije sporan, ali neko ko ima već nekoliko godina profesionalnog iskustva iza sebe, nije početnik i ne želi da radi na početničkoj poziciji”, navodi Teodora Petković u izjavi za VOICE.\nProgramska menadžerka Krovne organizacije mladih Srbije (KOMS) Milica Borjanić kaže da mladi koji stupe u radni odnos često nisu pravno zaštićeni.\n“Kada i dobiju zaposlenje, reč je o najnižim pozicijama i različitim oblicima ugovornih odnosa koji ne podrazumevaju Ugovor o radu i samim tim ne štite prava zaposlenih mladih lica na adekvatan način”, naglasila je Borjanić.\nTakođe, iskustvo Teodore Petković govori u prilog tome da poslodavci često zloupotrebljavaju mlade i njihova radnička prava.\nTeodora Petković (Foto: lična arhiva)\n“Ja sam bila u procesu selekcije za posao gde mi je otvoreno rečeno da je moje radno vreme osam i po sati zbog pauze, i da godinu dana nemam pravo na godišnji odmor, koji je inače dve nedelje godišnje. Takođe sam bila u situaciji da su zadaci koje sam radila u okviru procesa selekcije za drugi posao bili iskorišćeni na društvenim mrežama te kompanije, naravno bez dozvole i bez ikakve kompenzacije”, navodi Teodora Petković.\nPsihoterapeut Stefan Mitrović Jokanović objašnjava vezu između zaposlenosti i mentalnog zdravlja.\n“Kroz zaposlenje imamo priliku da našem životu damo smisao. Naravno, posao nam obezbeđuje finansije što bi u nekom idealnom slučaju trebalo da nam omogući barem dostojanstven život. Sa dovoljno finansija možemo da namirimo dosta naših osnovnih, ali i viših potreba, što je preduslov za psihičku dobrobit”, navodi Stefan Mitrović Jokanović.\nKancelarija UNICEF-a u Srbiji pokrenula je program „Unapređenje zapošljivosti mladih kroz radne prakse” u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje i Ministarstvom za rad, boračka i socijalna pitanja sa ciljem podrške mladima u koji su u potrazi za random praksom.\nOsim nedovoljno mogućnosti za obavljanje prakse, nedostatka potrebnog obrazovanja i sličnog, određeni broj mladih naveo je i “da je najveća prepreka stranačko opredeljenje, odnosno političke veze”, što potvrđuje nalaze Alterantivnog izveštaja o položaju mladih koji je sačinio KOMS, u kom se navodi da mladi “veruju da su za dobijanje posla najvažnija lična i porodična poznanstva i kontakti, kao i članstvo i aktivizam u političkoj partiji, a tek zatim adekvatno formalno ili neformalno obrazovanje”.\nTakođe, u analizi U-Report-a, stoji da 80% mladih nije upoznato sa uslugama podrške koje nudi Nacionalna služba za zapošljavanje, koja do sad se nije odgovorila na molbu za izjavu koja je upućena od strane portala VOICE ovim povodom.\nMarko Ristić ispred UNICEF-a u Srbiji navodi da je analiza “Radne prakse i veštine za veću zapošljivost”, koju je provela ova organizacija među mladima pokazala da čak 68% mladih nije imalo priliku da obavi radnu praksu, te da je namera ovog programa, ali i ostalih aktivnosti “uključivanje mladih koji su marginalizovaniji i mladih koji pripadaju ranjivim grupacijama i kategorijama društva”.\nIpak, VOICE je od UNICEF-a dobio informaciju da je “minimalni predviđeni neto iznos 20.000 dinara.”, što nameće pitanje vrednovanja rada mladih, naročito ako se naglašava briga o marginalizovanim ili ranjivim grupama, jer je za trećinu manje od mininalne zarade u Srbiji u januaru ove godine, koja iznosi nešto više od 33.000 dinara neto.\nTeodora Petković komentariše da malo plaćena ili neplaćena praksa na mlade u Srbiji deluje demotivišuće, jer se stiče utisak da mladi od svog rada ne mogu sebi da obezbede život kakav bi želeli.\n“Mislim da trenutno vrlo privilegovana manjina može sebi da “dopusti” da bude nekoliko meseci na slabo plaćenoj ili neplaćenoj praksi. Njačešće su oglasi za prakse u Beogradu i Novom Sadu i često podrazumeva prisustvo praktikanata u kancelariji. Što nije problem mladima koji mogu sebi da priušte ovaj vid luksuza”, naglasila je Petković za VOICE.\nKada je reč o projektu “Moja prva plata” Vlade Republike Srbije, koji je sproveden kao odgovor na visok stepen nezaposlenosti mladih, Milica Borjanić smatra da treba da se uveća broj sredstava koji je predviđen za mlade, kao i da se nikako ne smanjuje broj korisnika projekta.\nMilica Borjanić (Foto: KOMS/ustupljeno VOICE-u)\n“S obzirom na simboličnu naknadu koju ovaj program pruža mladima kao i druge okvire koje ovaj program nameće, jasno je da je ovaj program adekvatnije nazvati “Moja prva praksa”, s obzirom da je ideja da program pruži mentorski rad, obuku, uvođenje mladih na tržište rada spajajući mlade i poslodavce. Očekujemo da će program biti dodatno unapređen nakon donošenja Zakona o radnim praksama koji će dodatno zakonski urediti ovu oblast te zaštiti prava mladih od bilo kakvog vida zloupotrebe ili izrabljivanja”, navela je ona.\nTrenutno se čeka na početak implementacije projekta “Garancija za mlade” u Srbiji, koji se sprovodi na teritoriji Evropske unije od 2013. On podrazumeva uspostavljanje saradnje privatnika, državnih institucija, civilnog društva i nacionalnih službi za zapošljavanje kako bi mladim ljudima olakšali pronalazak posla, razvijanje veština ili nastavak školovanja, ne duže od četiri meseca od završetka obrazovanja ili gubitka posla.\nVažnost adekvatno plaćenog rada za mentalno zdravlje objašnjava i Stefan Mitrović Jokanović.\n“Ukoliko smo u stalnoj zoni ekonomskog preživljavanja, to naš organizam drži u emocionalnom, psihološkom i fiziološkom disbalansu što na duže staze vodi u bolest – psihičku ili fizičku”, podvukao je Mitrović Jokanović.\nVEĆINA PLANIRA ODLAZAK IZ ZEMLJE\nOn takođe napominje da je “jasno sistematsko uveđenje u posao svakog novog zaposlenog kroz organizacione procese i dodeljivanje mentora koji će osobu voditi na tom putu” veoma važno, kao i da je briga o pojedincu odličan potez, kako za kompaniju, tako i za zaposlene.\nStefan Mitrović Jokanović (Foto: Damage Production/ustupljeno VOICE-u)\n“Ono u čemu učestvuje Ubuntu centar, a primećujem kao praksu i na drugim mestima, jeste omogućavanje zaposlenima odlazak na savetovanje i psihoterapiju u paketu beneficija o trošku kompanije u kojoj rade”, istakao je on.\nAlternativni izveštaj o položaju mladih ukazuje da veliki broj mladih planira da napusti Srbiju, tj. da samo 11% nikako ne planira da ode iz Srbije, dok je ostatak ili otvoren prema ideji odlaska, ili već planira odlazak, dok drugi iako ne planiraju da odu, ne otpisuju tu mogućnost.\nTeodora Petković ističe da je loša perspektiva mladih na tržištu rada, kao i bolji tretman koji mladi mogu da očekuju, svakako jedan od razloga zbog kojih ona razmišlja o napuštanju Srbije i traženju posla u inostranstvu.\n“Sve više razmišljam o napuštanju Srbije. Sada imamo pristup različitim oglasima za posao iz celog sveta, što putem platformi poput LinkedIn-a, što preko porodice i prijatelja koji su već u inostranstvu. Imam osećaj da se u inostrantvu mnogo manje zahteva postavlja mladima koji tek stupaju na tržište rada, i da su poslodavci mnogo motivisaniji da obučavaju mladu osobu za rad u njihovoj kompaniji, i da ne očekuju da im na početničke pozicije dolaze već formirani profesionalci”, zaključuje Petković za VOICE.\nIako je jasno je da bi programi poput “Garancija za mlade” i „Unapređenje zapošljivosti mladih kroz radne prakse” mogli da postave okvir za zapošljavanje mladih, izuzetno je važno da se na državnom nivou utvrdi na koji način su mladi pravno zaštićeni u toku obavljanja tih praksi, kao i koji iznos naknade za rad mladih je dovoljan za dostojanstven život i produktivnost na radnom mestu.\nDivna Prusac (VOICE, naslovna fotografija: Pixabay)\nmladi | nezaposlenost


Prenamena objekta - kreativan prostor koji inspiriše korisnike - GRENEF\nProjekat: Studio OBE\nKreativni hub u Beogradu\nObjekat: Poslovni objekat\nLokacija: Beograd – Dorćol\nGodina realizacije: 2019.\nAutori enterijera: Jasna Kavran i Ksenija Pantović, Studio OBE\nFotografija: Relja Ilić\nKreiranje multifunkcionalnog savremenog prostora\nKreativni hab Nova Iskra nalazi se u centru Dorćola, u Ulici Cara Uroša 18. Za enterijer ovog jedinstvenog i modernog prostora površine oko 1.200 m2, zaslužan je Arhitektonski studio OBE, koji je kroz niz svedenih i pažljivo odabranih detalja, zaslužan i za dizajn savremenih radnih jedinica i kreiranja funkcionalnih zajedničkih prostora.\nIzazov je bio projektovati prostor koji se proteže na nekoliko nivoa, a čine ga restoranski deo, multifunkcionalni interaktivni prostor za konferencije, projekcije i meetup događaje, sale za sastanke, „office space” za oko 130 korisnika, prostor za zabavu i opuštanje, kao i jedinstveni centralni (ulazni) prostor – urbani vrt. Iako veliki broj različitih sektora koji moraju da funkcionišu sami za sebe, veliki izazov predstavljalo je upravo uklapanje svih tih delova, koji istovremeno moraju da deluju kao jedinka, da budu adekvatno povezani i organizovani.\nfoto: Kreativni hub Nova Iskra\nKako je jedan od glavnih zadataka bila upravo prenamena postojećeg prostora, iz planiranog hotela u kreativni hab Nova iskra, u projektu enterijera su se javile interesantne izmene i dopune. Tako je prostor planiran za bazen i spa centar, postao prostor multifunkcionalne sale sa amfiteatrom, koji je predviđen i najčešće korišćen u svrhu prezentacija, predavanja, projekcija, kulturnih dešavanja i okupljanja.\nUz ovaj prostor koji je specifičan kako po prostornim karakteristikama, tako i po nameni, nadovezao se multifunkcionalni prostor zajedničke kuhinje, uz koji se nalazi deo za relaksaciju i druženje, sto za bilijar, kao i odvojene prostorne jedinice, “skype booth”-ovi, predviđeni za rad ili telefoniranje uz veću dozu privatnosti.\nMultifunkcionalna sala sa amfiteatrom\nUlazni prostor odlikuje dosta dnevnog osvetljenja i velika osunčanost, što je iskorišćeno i za ozelenjavanje ovog dela enterijera i kreiranje centralne urbane bašte. Ovaj zajednički prostor dalje vodi u kancelarijski prostor, sale za sastanke i druge mini kuhinje i toalete, vertikalnim komunikacijama.\nAkcenat u enterijeru dat je suptilnom, ali upečatljivom paletom boja, kao i odabirom savremenih materijala. Karakterističan detalj čine murali koji se nadovezuju na priču o urbanom vrtu, a kompletan prostor odiše detaljima i estetici koje kroz svoj rad neguje ovaj arhitektonski dvojac. Nadovezujući se na specifičnu boju u enterijeru, korišćeni su različiti materijali kako bi se kreirali prostori koji se pri kretanju razlikuju na mnogo načina. Tako se u prostoru restorana javlja pravi izliveni terrazzo, koji pažljivim odabirom boja i granulacije kamena, predstavlja suptilno nadovezivanje na različite nijanse u ostatku nameštaja.\nKarakterističan detalj predstavlja i opeka, koja je sačuvana u originalu (plafon restoranskog dela). S obzirom na to da je ceo objekat smešten u starom gradskom jezgru, vodilo se računa i o očuvanju određenih elemenata koji je prostor već sadržao. Jedan takav element je i stari bunar sa izvorskom vodom, koji je sačuvan u originalnom stanju, očišćen i sređen, uz dodatu rasvetu, obuhvaćen je novim, modernim, uklapanjem i interpretacijom u enterijer. Nasuprot sačuvanoj opeci iz doba originalnog zidanja objekta, javlja se i natur beton koji je deo “među projekta” hotela, pa je on takođe uzet kao sastavni deo dizajna. Kako bi se ostvarilo suptilno ublažavanje hladnog osećaja u prostoru koje beton stvara, po njemu je ocrtana specijalno odabrana tema džungle i zelenila.\nOtvorena izložba “Ponesi svoj projekat” na 17. Beogradskoj internacionalnoj nedelji arhitekture\nSeminar “Arhitekti / Projektanti / Praktičari” u Kalemegdan Business Centru\nEnergetska efikasnost7 sati ranije\nU Bečeju i Novom Sadu se grade zgrade sa aktivnim betonskim sistemom za hlađenje i grejanje\nTot promet u ponudi ima tri vrste sistema: malterisani (sistem …\nPitanje nelegalnih objekata i njihovog ozakonjenja u decenijama koje su …\nJapanci kućama od stiropora protiv zemljotresa\nKad čujete za stiropor prvo čega se setite jeste pakovanja …\nKinezi „osiromašili“ svet fotonaponskim panelima\nSvetski proizvođači solarne opreme su na rubu svojih proizvodnih kapaciteta, …\nSvi mostovi Koridora 10\nNa južnom i istočnom kraku Koridora 10 napravljena su 194 …


Održan „Sajam nauke“ u žabaljskoj osnovnoj školi -\n28. oktobra 2019.0988\nPeti „Sajam nauke“ u Žablju održan je u Osnovnoj školi „Miloš Crnjanski“, povodom Dana škole, kada je obeleženo i 126 godina od rođenja velikog pisca čije ime škola nosi.\nSajam ima za cilj da predstavi, objasni i promoviše nauku na način podjednako blizak i jasan svima, bez obzira na godine i obrazovanje.\nPredsednik opštine Čedomir Božić posetio je sajam, kada je čestitao učesnicima i organizatorima na još većoj posećenosti nego prošle godine.\nŽabaljska osnovna škola je pokazala kako treba raditi da bi se postigao vrhunski kvalitet u nastavi, uvek su korak ispred mnogih, organizujući manifestacije na kojima podstiču naučne eksperimente, što će lokalna samouprava uvek svesrdno podržati, naglasio je Čedomir Božić.\nIz Opštine Žabalj poručuju da žele da čuju glas nastavnika i svih prosvetnih radnika prilikom donošenja odluka o važnim društvenim pitanjima, jer se oči ne smeju zatvarati pored određenih nedostataka, već svaki dan treba iskoristiti za borbu za izgradnju moderne budućnosti.\nRelated tags : čedomir božićopština žabaljoš miloš crnjanskisajam nauke\nStreljaštvo: u gađanju iz serijske vazdušne puške ekipa Pančeva zauzela treće mesto\n29. novembra 2020.01612\n29. novembra 2019.0370\n6. jula 2022., 17:30


Portal Sarajevo-RS.com - Evropska unija suspendovala sve odobrene projekte BiH\nEvropska unija suspendovala sve odobrene projekte BiH\nsreda, 12 jul 2017 22:43\nEvropska unija je Bosni i Hercegovini suspendovala sve odobrene projekte. Bosna i Hercegovina je jedina zemlja Zapadnog Balkana koja danas u Trstu nije potpisala Ugovor o pristupanju transportnoj zajednici.\nČetiri odobrena projekta BiH su privremeno suspendovana, što znači i obustavu pristupa novcu namijenjenom za njihovu realizaciju.\nUgovor o transportnoj zajednici danas su potpisali predstavnici Evropske unije sa čelnicima Republike Albanije, Makedonije, Crne Gore, Republike Srbije i samoprogašenog Kosova.\nEvropska komesarka za promet Violete Bulc jasno je poručila predstavnicima bh. vlasti da BiH neće dobiti sredstva u iznosu od skoro pola milijarde KM sve dok ne potpiše ugovor kojem se protivi Vlada Republike Srpske.\nPodsjećamo, zaključak koji je donijela Vlada Republike Srpske nije prihvatljiv Savjetu ministara BiH, a zahtjeva izmjene u Ugovoru o transportnoj zajednici za koje je Evropska komisija rekla da neće biti prihvaćene.\nMinistar saobraćaja i komunikacija BiH Ismir Jusko od jutros je lobirao među evropskim zvaničnicima da se BiHodobre projekti, međutim bezuspješno.\nViše iz ove kategorije « Osumnjičenim za prebijanje Amerikanca određen pritvor Od Zapadnog Balkana očekuje se veća predanost demokratiji »


IZVEŠTAJ SA STUDIJSKE POSETE MAĐARSKOJ\nДатум креирања: 03 јун 2010\nSistemi zaštite i ostvarivanja prava nacionalnih manjina u Mađarskoj i Srbiji imaju određenih sličnosti – zaštita kolektivnih prava, priznavanje kulturne autonomije i samouprave nacionalnih manjina, institucionalna podrška tom sistemu, uloga ombudsmana u sistemu zaštite prava i drugo. Specifičnosti i razlike proizilaze iz društvenih, političkih i pravnih okolnosti, ali i činjenice da je Mađarska od 1993. godine kada je počela sa konstrukcijom postojećeg sistema zaštite nacionalnih manjina do danas, kada je u društvu i u Parlamentu otvorila raspravu o modelu političkog predstavljanja manjina, prošla nekoliko faza u kojima je ovaj sistem korigovala.\nImajući u vidu ove činjenice i suočeni s potrebom da sopstvene resurse dopunimo i osnažimo specifičnim znanjima, uz podršku Misije OEBS-a, predstavnici Odeljenje za prava nacionalnih manjina Zaštitnika građana ostvarili su studijsku posetu Mađarskoj tokom koje su o problemima ostvarivanja i zaštite prava nacionalnih manjina obavili razgovore sa Ombudsmanom za nacionalne manjine dr Ernom Kalijem, dr Jenom Kaltenbahom prethodnim Ombudsmanom za nacionalne manjine, a sada poverenikom kojeg je imenovala Vlada za pritužbe koje se odnose na rad policije, gospodinom Tamašem Lukačem, predsednikom Parlamentarnog odbora za ljudska prava, manjine, civilne organizacije i verska pitanja, gospodinom Ferencom Gemešijem, državnim sekretarom za manjine i nacionalnu politiku, dr Katalin Harašti, šeficom odeljenja za javno pravo Ombudsmana RM. Pored ovih razgovora obavljeni su i razgovori sa zamenicom gradonačelnika grada Pečuja i predstavnicima srpske, slovačke, romske i nemačke manjinske samouprave. Posebni susreti su organizovani sa ambasadorom Republike Srbije u Mađarskoj gospodinom Dejanom Šahovićem i prof. dr Tiborom Varadijem.\nStudijska poseta je ostvarena od 24. do 28. maja, a u razgovorima su učestvovali zamenik Zaštitnika građana dr Gorana Bašića, Violeta Ćorić, dr Rajko Đurić, Nina Janić, Zorica Zelen i Jelena Ivanović.\nStudijska poseta je ostvarena nakon parlamentarnih izbora na kojima su više od dve trećine mandata osvojila koalicija FIDES i Demohrišćanske partije, koja je neposredno po konstituisanju Parlamenta, a pre izbora Vlade donela nekoliko zakona koji su od značaja za položaj nacionalnih manjina. Nakon dve decenije rasprava usvojen je Zakon na osnovu kojeg će se broj poslanika nakon sledećih izbora smanjiti sa 386 na 200, a među njima će biti i obaveznih 13 mandata za predstavnike nacionalnih manjina. Time će biti okončan proces izgradnje sistema zaštite prava nacionalnih manjina u Mađarskoj i ispunjena ustavna obaveza da predstavnici manjina budu zastupljeni u Parlamentu. Zakon koji će urediti način izbora i raspodelu mandata biće donet sledeće godine, a do tada će predstavnici manjinskih nacionalnih samouprava, predstavnici Parlamenta, Vlade i drugi državni i politički organi voditi raspravu o najpravičnijem modelu zastupništva manjina.\nU razgovorima sa Ombudsmanom za nacionalne manjine dr Ernom Kalijem, ali i predstavnicima manjinskih samouprava stekao se utisak da je Ombudsman spreman da koordinira tim procesom. O ovom pitanju bilo je reči i sa državnim sekretarom Gemešijem i članovima Parlamentarnog odbora za ljudska prava i manjine i predstavnicima pečujske gradske samouprave, koji su isticali obavezu Vlade i Parlamenta da sprovedu ustavno pravo nacionalnih manjina na učešće u zakonodavnoj vlasti, ali i nadu da će se do pravičnog rešenja doći samo uz političku i društvenu podršku.\nOprez koji sagovornici iskazuju u vezi sa političkim zastupništvom manjina ukorenjen je s jedne strane u strahu manjina da će predstavnici vlasti pokušati da, slično kao i proteklih decenija, ovo pitanje zanemare i podrede drugim političkim interesima, a s druge strane objektivnim činjenicama da trinaest istorijskih manjina u Mađarskoj, koje su prema Ustavu nosioci suverenosti i ostvaruju pravo na punu kulturno autonomiju, različite demografske i političke snage.\nU razgovorima sa predstavnicima srpske, nemačke, slovačke i romske manjinske samouprave razgovarali smo o ostvarivanju prava nacionalnih manjina i promenama koje su pratile razvoj sistema zaštite prava nacionalnih manjina u Mađarskoj. Od 1993. godine kada je u Parlamentu izglasan Zakon o pravima nacionalnih i etničkih manjina (Act LXXVII) do 2005. kada je, neposredno po ulasku u Evropsku uniju, ovaj zakon dopunjen i izmenjen ustanovljen je sistem decentralizovanjih manjinskih samouprava koji se ostvaruje na mesnom, lokalnom, regionalnom i nacionalnom nivou. Manjinske samouprave su nosioci kulturne autonomije i preneta su im značajna ovlašćenja radi ostvarivanje pune samouprave u pitanjima obrazovanja, kulture, informisanja i jezika. Međutim, prenošenje nadležnosti nije u svakom slučaju značilo i najbolji način unapređenje prava pripadnika nacionalnih manjina, jer način finasiranja i administriranja ustanovama manjinske autonomije, među koje spadaju i školske ustanove, medijski servis i druge, podrazumeva izmenjene načine finasiranja koji su nepovoljniji od finasiranja preko državnih organa. Takođe, ostvarivanje pune autonomije podrazumeva finasiranje putem konkursa preko resornih državnih organa i specijalizovanih javnih fondacija što podrazumeva kvalitet, transparentnost i poslovnu sposobnost manjinske samouprave i uspostavljanje stručnog administrativnog aparata.\nPrepreka ostvarivanja priznatih prava nacionalnih manjina u Mađarskoj su njihova malobrojnost, disperziranost i etnička mimikrija jer kada se uporede podaci o broju pripadnika nacionalnih manjina sa brojem građana kojima su manjinski jezici maternji i podacima o proceni broja nacionalnih manjina uočljiv je ogroman nesklad. Ovaj problem je, prema mišljenjima predstavnika manjinskih samouprava, osnovna prepreka ostvarivanju\nNACIONALNE I ETNIČKE MANJINE U MAĐARSKOJ\npojedinih kolektivnih prava, a posebno prava na delotvorno učešće u javnom životu. Demografski snažniji od ostalih su pripadnici romske nacionalne manjine koji imaju najveći broj mesnih i lokalnih manjinskih samouprava i sve aktivnije se zalažu za ostvarivanje pune kulturne autonomije. O tome se razgovaralo i sa predstavnicima NVO „Romski parlament“ koja radi od 1988. godine i u „Gandi“ gimnaziji u Pečuju.\n„Gandi“ gimnazija je primer dobro organizovanog obrazovanja Roma jer pored vaspitno-obrazovnog aspekta podrazumeva i odgovarajuće socijalne programe koji doprinose ukupnoj društvenoj integraciji. Učenici, njih 400, su iz različitih županija i najčešće su iz siromašnih porodica. Da bi omogućila nesmetano školovanje dece uprava Gimnazije, koja je u državnom školskom sistemu od 1994. godine, je osnovala Fondaciju „Gandi“ koja se stara o radu škole i učeničkom standardu. U okviru Gimnazije otvoren je učenički dom za 400 đaka, organizovana besplatna nastava, udžbenici i ishrana, kao i nedeljni transferi do mesta u kojima žive. Škola je moderno opremljena i raspolaže sa tehnički i didaktički opremljenim učionicama, bibliotekom, računarima, sportskom dvoranom. Nastava se odvija dvojezično na mađarskom i beaš i lovar dijalektu romskog jezika. Rad i organizacija ove Gimnazije predstavlja model dobre prakse za integraciju Roma u Srbiji.\nU Pečuju, centru županije Baranja, obavljeni su i razgovori sa predsednikom samouprave Nemaca u Mađarskoj i predstavnicima samouprave srpske nacionalne manjine u Pečuju. Centar i osnova rada nemačke manjinske samouprave je „Lenau“ centar koji raspolaže sa infrastrukturom neophodnom da podrži programe očuvanja identiteta i zaštite prava nemačkenacionalne manjine u Mađarskoj. Centar razvija kulturne, obrazovne i naučne aktivnosti i osnova je za rad centralne i lokalnih nemačkih manjinskih samouprava. Finansiranje se ostvaruje preko Fondacije, a značajnu podršku programima i radu pruža matična država. „Lenau“ centri su osnova podrške i aktivnostima nemačke nacionalne manjine u centralnoj Evropi.\nU upadljivo skromnijim uslovima u zgradi crkvene opštine radi gradska samouprava Srba u Pečuju. Srpska zajednica u Pečuju broji oko 200 pripadnika koji su izabrali lokalnu manjinsku samoupravu s ciljem ostvarivanja prava na kulturnu autonomiju. U prošlosti u Pečuju je živela snažna srpska zajednica i tragovi kulture i prisustva Srba se održavaju zahvaljujući pomoći SPC, građana i aktivnostima samouprave koja na konkursima obezbeđuje sredstva za rad srpske redakcije na radio Pečuju, skromnu izda vačku delatnost, programe očuvanja tradicionalne kulture... Iz razgovora sa predstavnicima manjinske samouprave dr Milicom Pavlov, dr Predragom Mandićem i Milenkom Radićem, kao i ocem Milanom Erićem parohom mesne pravoslavne kapele Prepodobnog Simeona Stolpnika stekao se utisak da bi pomoć iz matične države, programima srpskih manjinskih samouprava, kako u Pečuju, tako i u Mađarskoj trebalo da bude osmišljenija i zasnovana na konretnim programima. Sličnog mišljenja su bili i predsednik Samouprave Srba u Mađarskoj gospodin Ljubomir Aleksov i predsednik samouprave Srba u Budimpešti Borislav Rus koji su ukazali na suštinske prepreke u vezi s ostvarivanjem pune kulturne autonomije, ali i na to da bi se one mogle prevazići merama koje bi preduzele nadležni državni organi u Srbiji. Resursi za revitalizaciju srpske kulture i osnaživanje zajednice postoje – sistem manjinskih samouprava, obrazovanje na srpskom jeziku u školama u Batanji, Lovri i Budimpešti, srpska Gimnazija u Budimpešti, muzejski ikulturni centar u Sent Andreji, infrastruktura Eparhije budimske SPC u koju spada i „Tekelejanum“, zadužbina Save Tekelije u kojoj je osnovana i radila Matica Srpska do izmeštanja u Novi Sad 1864. godine.\nOva zgrada je vraćena SPC pre više od decenije, međutim još uvek nije privedena svrsi jer pored ostalog nedostaju sredstva da za otkup dela zgrade u kojoj su nastanjeni stanari ali i njenu sanaciju i uređenje za funkcionalnu namenu. Prema rečima sagovornika, ali i informacija koje smo dobili od ambasadora Srbije u Budimpešti gospodina Dejana Šahovića do sada je jedino Izvršno veće AP Vojvodina namenski izdvojilo sredstva za ovu svrhu.\nSa gospodinom Šahovićem, koji je predstavnike Zaštitnika građana primio u Ambasadi Srbije u Budimpešti bilo je reči i o drugim aktuelnim zbivanjima u vezi sa položajem nacionalnih manjina u Mađarskoj, a posebno reakcijama koje su usledile nakon donošenja zakona kojim je omogućeno dvojno državljanstvo Mađarima koji žive u inostranstvu. Donošenje ovog zakona uslovilo je oštre reakcije susedne Slovačke, u kojoj živi oko pet stotina hiljada Mađara, koja je neposredno nakon donošenja pomenutog zakona donela zakon koji obavezuje građane da pre preuzimanja državljanstva druge zemlje moraju dobiti otpust iz državljanstva Slovačke. Nakon tenzija koji je 2001. godine izazvao Zakon o Mađarima u susednim zemljama ovo je nov regionalni izazov za sistem zaštite prava nacionalnih manjina. Od gospodina Šahovića smo dobili informacije da se privredna saradnja sa Mađarskom ne ostvaruje sa željenim kapacitetima, kao i to da je u dva navrata propušteno da se organizuje predstavljanje Srbije u Mađarskoj te da su, uprkos državnom sporazumu i kulturnoj, prosvetnoj i drugoj saradnji, retko organizuju gostovanja srpskih kulturnih institucija. I u razgovorima u Pečuju, koji je 2010. godine kulturna prestonica Evrope, pomenuto je da predstavljanja Srbije skromno i nevidljivo u široj zajednici.\nO položaju nacionalnih manjina u lokalnim samoupravama razgovarali smo sa zamenicom gradonačelnika Pečuja gospođom Martom Kunst i Janošem Kablarom predsednikom Odbora za manjine gradske skupštine.\nMeđu 120.000 stanovnika Pečuja tradicionalno su nastanjeni pripadnici hrvatske, nemačke, romske i srpske nacionalne manjine. Zaštita manjinskih prava ima dugu tradiciju u baranjskoj županiji, čiji je Pečuj centar. Uticaji kultura su primetni i u arhitekturi i kulturi grada, a mere koje gradska samouprava preduzima su podrška gradskim i mesnim manjinskim samoupravama i zaštita kulturne baštine. Na ulazu u gradsku kuću uočljiv je natpis na devet jezika nacionalnih manjina ali nema zvanične komunikacije na jezicima nacionalnih manjina u radu gradske uprave. Problem koordinacije predstavnika manjinskih samouprava u lokalnoj skupštini manjinskih zastupljenost nacionalnih manjina u lokalnim skupštinama i njihove efektive zastupljenosti postignut je osnivanjem Saveta za nacionalne manjine grada u kojim se usaglašavaju stavovi manjinskih predstavnika manjinskih samouprava.\nO ostvarivanju prava nacionalnih manjina u Mađarskoj i Srbiji razgovarali smo sa predstavnicima Parlamentarnog odbora za ljudska prava, manjine, civilne organizacije i verska pitanja, a sa ovog sastanka potekla je ideja o bilateralnoj saradnji u vezi sa unapređenjem programa integracije Roma. Saradnja u kojoj bi učestvovao i Ombudsman za nacionalne manjine RM podrazumevala bi podsticanje mera za uspešnije programeintegracije Roma u regionu. Problem položaja i društvene integracije Roma je jedno od centralnih pitanja manjinske politike u Mađarskoj. U proteklim decenijama preduzete su sveobuhvatne mere ekonomskog osnaživanja, kulturne emancipacije i unapređenja stanovanja Roma, ali merljivi rezultati su, zahvaljujući pomenutom programu obrazovanja koji se pored Gimnazije u Pečuju na sličan način ostvaruje i u Miškolcu, ostvareni su samo u vezi sa obrazovanjem Roma. U većini razgovora u Mađarskoj, podrazumevajući i razgovore sa predstavnicima neromskih manjinskih samouprava, naglašen je značaj ovog problema i spremnost da se podrže mere i programi koji će obezbediti unapređenje položaja Roma.\nNajzad, o sistemu institicija ombudsmana u Mađarskoj, njihom položaju, radu međusobnoj saradnji razgovari su vođeni sa dr Katalin Harasti, šeficom Odljenja za javno pravo Ombudsmana Mađarske. Sistem ombudsmana u Mađarskojje zasnovan na četiri parlamentarne institucije – Ombudsman za ljudska prava, Ombudsman za nacionalne manjine, Ombudsman za informacije od javnog značaja i Ombudsman za buduće naraštaje (ekologija). Međusobno su nezavisni, ali postoji saradnja u cilju efikasnije zaštite ljudskih prava. U razgovoru je bilo reči i o radu na pritužbama, istraživanjima na pojedinim slučajevima kršenja ljudskih prava i unutrašnjoj organizaciji.\nDr Harasti je upoznala predstavnike Zaštitnika građana o procesu jačanja ovih institucija koje su doprinosile ne samo zaštiti ljudskih i manjinskih prava već su bili i učesnik promena i razvoja pravnog i upravnog sistema. U vezi sa tim trebalo bi pomenuti da je značajna podrška radu ombudsmana visokoobrazovane stručne službe. Primera radi u stručnoj službi Ombusmana za nacionalne manjine je 25 stručnjaka.\nO uspostavljanju institucija ombudsmana u Mađarskoj razgovori su vođeni sa dr Katalin Gencel, prvom Ombudsmankom i dr Jenom Kaltenbahom prvim Ombudsmanom za nacionalne manjine, a danas Poverenikom za pritužbe koje se odnose na rad policije.\nInstitucije ombudsmana su uvedene u pravni život Mađarske 1995. godine i prvi ombudsmani su imali privilegiju, ali i težak zadatak da uspostave instituciju i istovremeno obavljaju poslove u vezi sa zaštitom i unapređenjem ljudskih i manjinskih prava. Osnova rada je bila saradnja sa evropskom porodicom ombusmana, traženjem partnera u državnoj upravi, razvijanjem saradnje sa NVO i drugim institucijama, ali najznačajniju podršku ombudsmani su dobijali od javnosti – medija i građana. Oslanjajući se na ovu polugu uspostavljeni su pricipi rada institucija – stručnost, transparentnost, saradnja, proveravanje svih činjenica, koji su doprineli da institucije postepeno jačaju i steknu autoritet.\nSa državnim sekretarom Ferencom Gemešijom koji je u Kabinetu Premijera zadužen za nacionalna pitanja i manjine bilo je reči o implementaciji prava nacionalnih manjina, programima integracije, teškoćama sa kojima se Vlada suočavala u vezi sa unapređenjem sistema manjinske zaštite, saradnjom sa Ombudsmanom. Razgovor s gospodinom Gemešijem je ostvaren u trenutku kada je Vlada sumirala svoj rad i pripremala se da poslove\npreda novoj Vladi. U otvorenom razgovoru Gemeši je ukazao na probleme u vezi sa ostvarivanjem prava na zastupljenost manjina u Parlamentu koji nisu samo političke prirode već i društveni jer je teško naći pravičan model raspodele mandata koji bii omogućio da se trinaest predviđenih parlamentarnih mesta rasporedi na trinaest nacionalnih manjina različite brojnosti i političke organizovanosti. Sledeći problem sa kojim se suočavao u radu se odnosio na mogućnosti finasiranja manjinskih samouprava, posebno od kako je ekonomska kriza otežala život građana.\nGospodin Gemeši je ukazao i na napredak, ali probleme koji proizilaze iz primene bilateralnog sporazuma o zaštiti nacionalnih manjina koji su zaključili Mađarska i Srbija (SR Jugoslavija).\nStudijski boravak predstavnika Zaštitnika građana u Mađarskoj ostvaren je uz podršku Misije OEBS u Srbiji, čiji stručnjaci Nataša Novaković i Bratislav Redžić su doprineli odličnoj organizaciji. Posebnu zahvalnost dugijemo gospodinu Petru Lastiću i gospodinu Milenku Radiću koji su doprineli organizaciji sastanaka sa manjinskim samoupravama i drugim sagovornicima.\nAgenda Budimpešta Pečuj\nvačku delatnost, programe očuvanja tradicionalne kulture... Iz razgovora sa predstavnicima manjinske samouprave dr Milicom Pavlov, dr Predragom Mandićem i Milenkom Radićem, kao i ocem Milanom Erićem parohom mesne pravoslavne kapele Prepodobnog Simeona Stolpnika stekao se utisak da bi pomoć iz matične države, programima srpskih manjinskih samouprava, kako u Pečuju, tako i u Mađarskoj trebalo da bude osmišljenija i zasnovana na konretnim programima. Sličnog mišljenja su bili i predsednik Samouprave Srba u Mađarskoj gospodin Ljubomir Aleksov i predsednik samouprave Srba u Budimpešti Borislav Rus koji su ukazali na suštinske prepreke u vezi s ostvarivanjem pune kulturne autonomije, ali i na to da bi se one mogle prevazići merama koje bi preduzele nadležni državni organi u Srbiji. Resursi za revitalizaciju srpske kulture i osnaživanje zajednice postoje – sistem manjinskih samouprava, obrazovanje na srpskom jeziku u školama u Batanji, Lovri i Budimpešti, srpska Gimnazija u Budimpešti, muzejski ikulturni centar u Sent Andreji, infrastruktura Eparhije budimske SPC u koju spada i „Tekelejanum“, zadužbina Save Tekelije u kojoj je osnovana i radila Matica Srpska do izmeštanja u Novi Sad 1864. godine.


Početna > Novost > Predstavnici Vijeća nacionalnih manjina KS će učestvovati u realizaciji projekta izgradnje Austrijske kuće\nPredstavnici Vijeća nacionalnih manjina KS će učestvovati u realizaciji projekta izgradnje Austrijske kuće\nNačelnik Općine Centar Sarajevo dr. Nedžad Ajnadžić je zajedno sa saradnicima primio u srijedu, 22. novembra 2017. godine u Općini Davora Ebnera i Mirzu Redžića, predsjednika i člana Vijeća nacionalnih manjina koje djeluje kao savjetodavno tijelo Skupštine Kantona Sarajevo.\nNa ovom sastanku su predstavnici Vijeća nacionalnih manjina upoznali domaćine o radu i aktivnostima Vijeća, a zatim je bilo riječi o saradnji sa Općinom Centar sa akcentom na projekt obnove bivše Austrijske kuće u čijem sklopu će biti Centar za zdravo odrastanje djece i Evropska kuća nacionalnih manjina.\nNačelnik Ajnadžić je tom prilikom naglasio da će ova lokalna zajednica i ubuduće predano raditi na daljem poboljšanju položaja i statusa pripadnika nacionalnih manjina i njihovog učešća u društveno-političkom životu, te da će također u saradnji sa Vijećem nacionalnih manjina Kantona Sarajevo davati punu podršku projektima koji imaju za cilj afirmaciju i promociju kulturnog i drugog naslijeđa nacionalnih manjina u općini Centar, gradu Sarajevu i Bosni i Hercegovini.\n-Jedan od takvih projekata je i obnova bivše Austrijske kuće u parku kod Druge gimnazije gdje će biti smješteni i djelovati Centar za zdravo odrastanje djece i Evropska kuća nacionalnih manjina. Ulažemo maksimalne napore kako bi ovaj projekt, kojeg radimo zajedno sa Kantonom Sarajevo, uspješno doveli do kraja. Općina Centar je do sada poduzela mnoge neophodne korake, a želimo čuti i vaše mišljenje i očekivanja od ovog projekta gdje ćete dobiti funkcionalan prostor za vaše djelovanje, rekao je Ajnadžić.\nU daljem razgovoru načelnik je podsjetio da je Općina Centar, u saradnji sa Asocijacijom arhitekata u BiH raspisala javni konkurs za idejno arhitektonsko-urbanističko rješenje ''Austrijske kuće'' i da je stručni žiri odabrao najbolje radove koji su i nagrađeni, a u galeriji Collegium Artisticum upriličena je i izložba svih 26 veoma kvalitetnih radova pristiglih na konkurs.\nNagrađeno najbolje idejno arhitektonsko-urbanističko rješenje gostima je predstavila Amela Landžo iz općinske Službe za prostorno uređenje i komunalne poslove.\nNakon razmjene mišljenja o ovom projektu u koji je uključeno i Vijeće nacionalnih manjina, sekretar Općine Jasna Beba je naglasila da na osnovu najboljeg idejno arhitektonsko-urbanističkog rješenja slijedi izrada idejnog projekta u skladu sa iskazanim potrebama primjerenim planiranoj funkciji cijelog objekta ''Austrijske kuće''. U razgovoru o daljoj saradnji Općine sa Vijećem nacionalnih manjina bilo je riječi i o planiranom budućem projektu ''Teatar nacionalnih manjina'' koji bi se mogao realizirati u okviru Centra kulture i mladih – javne ustanove čiji je osnivač Općina Centar.\nNa kraju sastanka je zaključeno da Vijeće nacionalnih manjina Kantona Sarajevo uputi Općini Centar pismo namjere, nakon čega bi se pristupilo potpisivanju memoranduma o zajedničkoj saradnji.\nPredstavnici Vijeća nacionalnih manjina su iskazali zahvalnost Općini Centar i načelniku Ajnadžiću za veliku podršku, kao i želju da se saradnja nastavi na dobrobit pripadnika svih nacionalnih manjina i cijele lokalne zajednice. Također su upoznali domaćine o programu Dana nacionalnih manjina koji se održava od 22. novembra do 5. decembra 2017. godine, manifestacije koja se po četvrti put organizuje u Sarajevu. Ovom prilikom su pozvali načelnika Ajnadžića da prisustvuje Konferenciji o društveno-političkoj participaciji nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini koja će, u saradnji sa Uredom specijalnog predstavnika EU u našoj zemlji, biti održana 5. decembra 2017. godini i da predstavi projekt ''Austrijska kuća – Centar za zdravo odrastanje djece i Evropska kuća nacionalnih manjina''.\nDanašnjem sastanku u Općini Centar prisustvovali su pomoćnik načelnika za finansije Fahrudin Kurtović i savjetnik načelnika Osmo Babić.


RTS :: Oko: Bitka za drugo dete\nRTS 1 Oko: Bitka za drugo dete\nutorak, 29. maj 2018, 18:25\nOko: Bitka za drugo dete\nPorodice u Srbiji danas uglavnom imaju jedno dete. Takva je slika u 52 odsto porodica. Da bi svaka naredna generacija bila jednako brojna kao prethodna, jedno dete može da ima tek 11 odsto parova.\nOd 1. jula počinju da se primenjuju mere Vlade Srbije, koje bi trebalo da promene demografsku sliku. Za prvo dete majke, će dobijati 100.000 dinara jednokratno, a za drugo dete 10.000 dinara mesečno dve godine. Za treće dete, dobijaće se 12.000 dinara a za četvtro 18.000 dinara mesečno, deset godina.\nKoliko na povećanje nataliteta može da utiče finansijska podrška, koliko medijska kampanja, a koliko možda okruženje?\nZašto nizak natalitet nije problem samo siromašnih opština? Zašto i neke razvijenije evropske zemlje imaju nisku stopu nataliteta? Postoje li iskustva iz regiona ili iz Evrope koja su dala rezultate i koja Srbija može da "prepiše"?\nGosti emisije Oko: Slavica Đukić Dejanović, ministarka zadužena za demografiju i populacionu politiku, demograf Vladimir Nikitović i televizijska novinarka Maja Nikolić.\nMože li finansijska podrška države da promeni demografsku sliku u siromašnim opštinama - kako je u Crnoj Travi i Kniću, opštinama koje su i ekonomski i demografski na dnu lestvice, javljaju reporteri RTS-a.\n(sreda, 30. maj 2018, 00:59) - anonymous [neregistrovani]\nLobisti protiv tradicionalne porodice\nOčigledno je da gosti lobiraju protiv tradicionalne porodice u sklopu svoje neoliberalne agende. Tradicionalna porodica nije prošlost niti je nazadna. Tradicionalna porodica je najprirodnija porodica na svetu, i u nju spadaju i organske porodične vrednosti.


U Briselu iznenađeni odlukom iz Londona: Džonson na Balkan šalje jednog od najjačih "teškaša" - Kosovo Online\nU Briselu iznenađeni odlukom iz Londona: Džonson na Balkan šalje jednog od najjačih "teškaša"\n2. Decembar 2021. • 15:26\nDonedavni šef Vojnog komiteta NATO-a, ser Stjuart Pič, imenovan je od strane Velike Britanije kao specijalni izaslanik za Zapadni Balkan, odlučio je premijer Boris Džonson. London time sledi postupke Vašingtona koji je imenovao posebnog izaslanika za Zapadni Balkan Gabrijela Ekobara i posebnog izaslanika za izbornu reformu u Bosni i Hercegovini Metju Palmera, piše hrvatski Jutarnji list.\nEvropska unija ima posebnog izaslanika za dijalog između Kosova i Srbije i druga pitanja Zapadnog Balkana, Miroslava Lajčaka, i izvršnu direktorku iz Evropske službe za spoljne poslove Angelinu Ajhorst koja u ime EU pregovore o izbornoj reformi u BiH.\nU saopštenju britanske vlade o imenovanju specijalnog izaslanika za Balkan navodi se da se time pokazuje privrženost stabilnosti i prosperitetu Zapadnog Balkana. Stuart Pič će dužnost preuzeti čim odstupi sa dužnosti predsedavajućeg vojnog odbora NATO-a, što je najveća vojna funkcija u ovom vojnom savezu.\nU Briselu nisu iznenađeni ovom odlukom Londona koji želi ostati važan faktor u regionu i nakon što je Velika Britanija napustila Evropsku uniju. Kao članica NATO, ali i kao stalna članica Veća sigurnosti UN i članica Kvinte (SAD, Velika Britanija, Francuska, Italija i Nemačka), Velika Britanija svakako ima važnu ulogu u regiji.\nMeđutim, neki diplomati u Briselu iznenađeni su što se britanska vlada odlučila na to mesto staviti takvog “teškaša”. On je, osim šefa Vojnog odbora NATO-a, bio i šef glavnog štaba britanske vojske.\nIako između EU i Velika Britanije postoje mnoge nesuglasice nakon Bregzita, na Zapadnom Balkanu sarađuju i žele da se zajedno angažuju u promociji prozapadnih snaga u regionu kojima veliki izazov pruža sve veći uticaj Rusije, ali i drugi faktori.\nVelika Britanija Zapadni Balkan EU


Aviokompanija FlyBosnia i Međunarodni aerodrom u Tuzli pregovaraju o uspostavi saradnje, a među mogućim destinacijama nalazi se Istanbul, saznaje portal Klix.ba.\nParalelno s ovom kompanijom tuzlanski aerodrom vrši pregovore i sa Wizz Airom u vezi produženja ugovora, čime bi građanima naše zemlje po povoljnim cijenama za bh. standard i dalje bilo omogućeno putovanje na nekoliko evropskih destinacija.\nNaime, svoj najveći razvoj Međunarodni aerodrom u Tuzli ostvario je uz niskobudžetnu aviokompaniju Wizz Air s kojom je krajem oktobra 2014. potpisao petogodišnji ugovor, sa rokom njegove implementacije do juna 2020.\nDirektor za marketing i razvoj Međunarodnog aerodroma u Tuzli Enver Jukanović za Klix.ba je kazao da su trenutno u toku pregovori s ovom niskobudžetnom kompanijom u cilju produženja ugovora na obostrano zadovoljstvo.\n“Trenutno vodimo pregovore kako bismo pokušali naći povoljnije uslove za aerodrom, ali i Wizz Air. Obje strane imaju određene zahtjeve za unapređenje saradnje, odnosno Wizz Air traži svoje uslove na unapređenju tehničkih pretpostavki – uređaja i opreme, a aerodrom traži svoje interese. Imamo sasvim dovoljno vremena da pripremimo sve za produženje ugovora i mišljenja smo da će do toga doći, jer su u konačnici obje strane zadovoljne dosadašnjom saradnjom”, kazao je Jukanović za Klix.ba.\nPregovori s evropskim aviokompanijama\nKako saznaje Klix.ba, Međunarodni aerodrom u Tuzli u kontinuitetu vrši pregovore s evropskim aviokompanijama u cilju ostvarivanja saradnje, a najizglednija prilika za partnerski odnos trenutno je s domaćom kompanijom FlyBosnia.\n“Najintenzivnije pregovore trenutno vodimo s domaćom aviokompanijom FlyBosnia o zajedničkoj saradnji koja bi podrazumijevala i eventualno zajedničke privredne rizike. Preliminarno smo razgovarali o nekoj od moćnijih evropskih destinacija, a ostao je dogovor da mi s naše pozicije provjerimo da li imamo interesa otvoriti nešto na Istoku, poput Istanbula ili neke druge destinacije. Očekujem da ćemo do kraja ove godine približiti naše stavove, jer i oni imaju privredni interes za saradnju”, otkrio je Jukanović za Klix.ba.\nUsluge Međunarodnog aerodroma u Tuzli od 1. januara od 8. decembra ove godine koristile su 559.863 osobe, što podrazumijeva prevezene putnike kompanijom Wizz Air i Free Bird Airlines, kao i putnike koji nisu mogli sletjeti na planirane destinacije te su aviokompanije čijim avionima su letjeli tražili dozvole za slijetanje u Tuzlu.\nUsluge najviše koristi bh. dijaspora\nJukanović ističe da trenutno u najvećoj mjeri usluge Međunarodnog aerodroma u Tuzli koristi bh. dijaspora i članovi njihovih porodica, a ostvareni su i određeni pomaci u turističkim odlascima i dolascima.\nPružanje usluga ovog javnog preduzeća u proteklom periodu su dodatno unapređeni proširenjem prostornih kapaciteta putničkog terminala.\nJukanović nam kaže da je još uvijek u procesu nabavka određenih dijelova opreme, sada slijedi montaža trake za prtljag, a u toku iduće sedmice planirano je uvođenje izvođača radova za izgradnju nadstrešnice koja će se nalaziti prije objekta za pasošku kontrolu putnika koji slijeću u Tuzlu.\nPoboljšanje protoka putnika u dolascima i odlascima na ovom aerodromu postići će se i izgradnjom atrija koja bi uskoro trebala početi, a kako saznajemo, građevinska dozvola koja predstavlja kočnicu za izvođača radova trebala bi biti završena za 15 do 20 dana.


Trixie antiparazitska ogrlica za mace na biljnoj bazi cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nTrixie antiparazitska ogrlica za mace na biljnoj bazi cene\n, Antiparazitska ogrlica na biljnoj bazi namenjena u borbi protiv buva i krpelja, Pogodna za mačiće sa navr&šenih 12 nedelja, Kao aktivni sastojak sadrži ekstrakt margosa i lavandino ulje, Ogrlica efikasno &štiti protiv parazita 4 meseca od trenutka stavljanja,, Preporuka, Ogrlicu je moguće skratiti na odgovarajuću dužinu, Deo koji se ukloni sa ogrlice možete staviti u korpu, ležaljku ili mesto gd... specifikacija\n, Antiparazitska ogrlica na biljnoj bazi namenjena u borbi protiv buva i krpelja, Pogodna za mačiće sa navr&šenih 12 nedelja, Kao aktivni sastojak sadrži ekstrakt margosa i lavandino ulje, Ogrlica efikasno &štiti protiv parazita 4 meseca od trenutka stavljanja,, Preporuka, Ogrlicu je moguće skratiti na odgovarajuću dužinu, Deo koji se ukloni sa ogrlice možete staviti u korpu, ležaljku ili mesto gde maca najvi&še boravi, Time se pruža jo&š veća za&štita,, Količina:, Naziv proizvoda, Zapremina, Trixie: Antiparazitska ogrlica za mace na biljnoj bazi, 35 cm,\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Trixie antiparazitska ogrlica za mace na biljnoj bazi po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Trixie antiparazitska ogrlica za mace na biljnoj bazi na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Zdravlje i higijena mačaka cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Trixie Zdravlje i higijena mačaka, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Trixie antiparazitska ogrlica za mace na biljnoj bazi sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Trixie antiparazitska ogrlica za mace na biljnoj bazi. Pre kupovine, podatke za Trixie antiparazitska ogrlica za mace na biljnoj bazi proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


UNESKO: Rezervat biosfere Bačko podunavlje - ecofeminizam\njun 15, 2017 Bačko Podunavlje, biosfera, Dunav, priroda, UNESCO, WWF\nNa mrežu biosfere koja je pod zaštitom UNESKA upisan je i rezervat biosfere „Bačko Podunavlje“ koji se prostire na područjima opština Sombor, Apatin, Odžaci, Bač i Bačka Palanka. Na ovaj način Bačko podunavlje je postao deo Svetske mreže koju čine ukupno 669 rezervata biosfere priznatih od strane UNESKO-a, odlučio je odlučio je Međunarodni koordinacioni savet UNESKO programa „Čovek i biosfera“.\nCilj je da se očuva prirodno bogatstvo, ali i da se promovišu održivi razvoj lokalnih zajednica na tim područjima.\nVeliko je zadovoljstvo i čast što je UNESKO prepoznao izuzetne vrednosti i potencijal „Bačkog Podunavlja“. Ovo je drugi rezervat biosfere u Srbiji pored rezervata „Golija-Studenica“, što je od velikog značaja za zemlju, jer program „Čovek i biosfera“ ne samo da promoviše koncept održivog razvoja, već i u praksi pokazuje da je on moguć. Ovo proglašenje će znatno pomoći očuvanju prirode Srbije, jedne od najraznovrsnijih u Evropi. „Bačko Podunavlje“ se isto tako odlikuje veoma bogatom kulturnom baštinom koja je dokaz žive prošlosti i susretanja brojnih naroda i kultura na ovom prostoru“, izjavio je profesor Darko Tanasković, ambasador Republike Srbije pri UNESKO-u.\nRezervat biosfere „Bačko Podunavlje“ nalazi se na severozapadu Srbije i deo je „Evropskog Amazona“, koje predstavlja jednu od najočuvanijih ritsko-močvarnih celina na čitavom toku Dunava, koji je i centar retkih prirodnih staništa kao što su prostrane plavne šume, ade, rukavci i peščane rečne obale.\nProstire se na površini od 176.635 hektara, nalaze se četiri zaštićena područja, među kojima su izuzetno vredni Specijalni rezervati prirode „Gornje Podunavlje“ i „Karađorđevo“.\n„Rezervat biosfere „Bačko Podunavlje“ se pridružio svetskoj mreži koju čine ukupno 669 rezervata biosfere priznatih od strane UNESKO-a, osmišljenih sa ciljem očuvanja prirodnog bogatstva od izuzetnog značaja, dok u isto vreme promovišu održivi razvoj lokalnih zajednica na tim područjima. Uspostavljanje rezervata biosfere „Bačko Podunavlje“ je veoma značajan korak ka formiranju prekograničnog rezervata biosfere „Mura-Drava-Dunav”, prvog zaštićenog područja u svetu koje se prostire u pet zemalja – Srbiji, Hrvatskoj, Mađarskoj, Sloveniji i Austriji. WWF već duži niz godina sarađuje sa partnerima iz ovih pet zemalja na zaštiti prirodnih i kulturnih vrednosti “Evropskog Amazona”, trenutno u okviru projekta „coopMDD“ koji finansira Evropska unija“ kaže Duška Dimović, direktorka WWF programa u Srbiji.


Kineska stjuardesa bila u Vuhanu, pa stigla u Beč i odmah je izolovali - InfoNet Magazin\nHome Hronika Kineska stjuardesa bila u Vuhanu, pa stigla u Beč i odmah je izolovali\nKineska stjuardesa bila u Vuhanu, pa stigla u Beč i odmah je izolovali\nNakon što je korona virus ove nedelje otkriven kod dve osobe u Francuskoj, I u Beču je sada prijavljen prvi slučaj sumnje u infekciju tim virusom. Radi se o jednoj kineskoj državljanki, stjuardesi, koja je od 24. januara u Beču, a koja je pre toga bila u kineskom Vuhanu, gde je zabeležen veći broj žrtava Korona virusa.\nŽena, kako je saopšteno, nalazi se trenutno na odeljenju za izolaciju bolnice "Kajzer Franc Jozef"(KFJ).\n"Ne možemo isključiti da je žena inficirana Korona virusom", istakao je direktor Udruženja bečkih bolnica (KAV) Mihael Binder u saopštenju. Analize I pregledi su u toku, a konačni rezultat se očekuje za do 48 sati. Dok traje medicinska pretraga paralelno Služba za zdravstvo Beča proverava s kim je obolela Kineskinja bila u kontaktu proteklih dana.\n"Raduje me što su bečke bolnice odlično pripremljene za takve situacije. Ne postoji razlog za zabrinutost. Pacijentkinja je u KFJ u najboljim rukama i sve se preduzima da što pre dobijemo saznanja da li je inficirana Korona virusom", naglasio je član bečke vlade zadužen za zdravstvo Peter Haker.\nMinistar zdravlja Austrije Rudolf Anšober izdao je uredbu prema kojoj se pojava novog virusa korona mora prijaviti nadležnim vlastima. On je uredbu izdao na osnovu Zakona o epidemijama, a prema nalogu ministra, od sada će morati da se nadležnima prijave sve sumnje u oboljenje, oboljenja i smrtni slučajevi.\n"Nema razloga za paniku, ali ima za pojačane mere predostrožnosti, informacije i obrazrivost", poručio je Anšober nakon što su se pojavili prvi prvi slučajeva oblljenja od ovog virusa u Evropi. Anšober je kazao da sada treba preduzeti mere predostrožnosti, kako bi Austrija, u slučaju širenja virusa, bila dobro pripremljena.\nAustrijske zdravstvene ustanove su, prema ministru, odlično umrežene s relevatnim telima u okviru Svetske zdravstvene organizacije i EU, koje detaljno prate razvoj i izdaju preporuke članicama.\n"Zdravstvene ustanove su odlično pripremljene i pojačaćemo informacije prema stanovništvu", dodao je ministar.


Krsmanovića novcem za hram platio fasadu – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Politika/Krsmanovića novcem za hram platio fasadu\nKrsmanovića novcem za hram platio fasadu\nZvornik Danas Send an email 9. septembra 2014\nFOČA – Osnovni sud u Foči potvrdio je optužnicu protiv bivšeg načelnika opštine Foča i potpredsjednika NDP-a Zdravka Krsmanovića zbog zloupotrebe službene dužnosti ili ovlašćenja, saznaje „Glas Srpske“.\nOptužnica Okružnog tužilaštva u Trebinju tereti Krsmanovića da je u oktobru 2012. godine, kao načelnik opštine i predsjednik Odbora za izgradnju hrama Svetog Save, sa računa podigao 59.400 KM i tim novcem isplatio obnovu fasade na zgradi Plavi neboder, koja se nalazi u blizini hrama.\nProtiv Krsmanovića je podignuto nekoliko optužnica koje ga terete za razna krivična djela. U toku je sudski postupak u kojem je Krsmanović optužen da je u oktobru 2012. godine nezakonito zaključio ugovore o radu sa 20 radnika u namjeri da im omogući sticanje koristi, a na štetu budžeta.\nKrsmanović kaže da u vezi sa izgradnjom hrama nije uradio bilo šta nezakonito, već da je time nastavljena praksa da opština izdvaja sredstva za izgradnju hrama i da se hram i njegova okolina uređuju, dok za primljene radnike tvrdi da su primljeni legalno, a da su bespravno otpušteni.\nnacelnik optuznica zdravko krsmanović zloupotreba službene dužnosti\nUžasno je gledati kada nekog koga voliš bolest uzima prerano\nSjednica Vlade RS odgođena za sutra


Beta 11. decembra 2018. 20:45\nRadio Frans enfo (France info) danas je razjasnio najavljenu meru predsednika Emanuela Makrona koji je u dugo očekivanom obraćanju naciji kako bi smirio krizu „žutih prsluka“, najavio povećanje minimalne zarade od 100 evra mesećno počev od 1. januara, a to zapravo nije tako.\nReč je o povećanju bonusa za zaposlene, a ne „čisto“ povećanje minimalne zarade od 100 odsto mesečno kako se čini iz Makronovog govora.\n„Makronova rečenica deluje zbunjujuće jer će zapravo biti povećan bonus dok zakon predvidja automatsko i već ranije utvrdjeno povećanje minimalne zarade od 25 evra. Ostalo povećanje se samo odnosi na bonuse a ne na čistu zaradu“, naveo je radio.\nFrancuski mediji su danas pokušali da objasne delove Makronovog govora, koji nije uspeo da ubedi Francuze, dok su „žuti prsluci“ najavili da nastavljaju svoju mobilizaciju započetu 17. novembra.


Njemice eliminisale Špankinje, Norvežanke ubjedljive – BiGportal.ba\nNjemice eliminisale Špankinje, Norvežanke ubjedljive\nRukometašice Nemačke pobedile su reprezentaciju Španije sa 29:23 u prvom kolu druge faze Evropskog prvenstva u Francuskoj.\nNemice, koje su u drugu fazu prenele dva boda, ostvarile su novu pobedu i sada imaju dobre šanse da se plasiraju u polufinale.\nŠpankinje nisu imale nijedan bod iz prve grupne faze, te su sada i matematički eliminisane sa Evropskog prvenstva.\nOvaj meč rešen je u prvom poluvremenu, koje je Nemačka rešila sa ubedljivih 17:9. “Crvena furija” je u nastavku uspela samo da pipreti Špankinjama, ali ne dovoljno da naprave i iznenađenje i dođu do peokreta.\nKod Nemica istakle su se Emili Bolk, Endži Geške i Maike Šmelcer sa po četiri pogotka, aodlična je bila golman ekipe Dina Ekerle sa 15 odbrana. U redovima Španije najbolja je bila Karmen Martin sa sedam golova.\nU istoj grupi pobedu je upisala i Norveška, koja je do sada na prvenstvu igrala neočekivano loše. Norvežanke su savladala Mađarice sa veoma ubedljivih 38:25 i upisale prve bodove u drugoj grupnoj fazi.\nNajefikasnija u timu Norveške bila je Hajdi Loke sa sedam golova, dok su pobedi doprinele i Stine Bredal Oftedal i Kamila Herem sa šest golova. Gabrijela Tot je se istakla kod Mađarica sa šest golova.


U prisustvu predstavnika zakonodavne i izvršne vlasti Tuzlanskog kantona, menadžmenta MUP-a TK sa saradnicima, načelnika općine Banovići i općine Lukavac i brojnih zvanica, danas su svečano otvorene nove prostorije Odjeljenja za administraciju policijskih stanica Banovići i Lukavac.\nRadi se o prostorima koji će u narednom periodu biti namijenjeni izdavanju ličnih dokumenata i registraciju motornih vozila.\nU svom obraćaju premijer Tuzlanskog kantona Bego Gutić rekao je da je cilj Vlade Tuzlanskog kantona da se kroz projekte vraćanja Odjeljenja za administraciju policijskih stanica na nivou MUP-a TK, koji su zaduženi za izdavanje ličnih dokumenata i rješavanje drugih građanskih stanja, u prostorije MUP-a, naprave dodatne uštede unutar budžeta Tuzlanskog kantona s obzirom da Vlada TK izdvaja značajna sredstva na ime zakupa prema JP BH Pošte. Takođe je istakao da će građani i privredni subjekti sada moći na što brži i efikasniji način ostvarivati svoja prava.\n„Na ovaj način ostvarena su dva strateška cilja MUP-a TK, odnosno Vlade TK i to da su savremenim šalter salama stečeni bolji uslovi za rad i unapređenje saradnje sa građanima u ostvarivanju njihovih prava kada je u pitanju izdavanje ličnih dokumenata i registracija motornih vozila, te da su se vraćanjem ovih usluga u prostorije MUP-a TK-a ostvarile uštede od više desetina hiljada konvertibilnih maraka na godišnjem nivou. U ranijem periodu završene su šalter sale u Gradačcu i Sapni, a u narednom periodu težit će se vraćanju navedenih usluga i u drugim općinama Tuzlanskog kantona. Za tekuću 2017.godinu u planu su Kladanj i Tuzla“ izjavio je ministar unutrašnjih poslova TK Husein Topčagić.\nNačelnici općina Banovići i Lukavac zahvalili su se prije svega Vladi Tuzlanskog kantona i MUP-u TK na realizaciji projekata koji se provode s ciljem poboljšanja života građa na području navedenih općina.\nOvom prilikom, obavještavamo građane da sva prava iz nadležnosti Odjeljenja za administraciju PS Banovići i PS Lukavac (lične karte, putne isprave, registracija motornih vozila i dr.) mogu ostvariti u Banovićima na adresi Habetova broj 1 i u Lukavcu u zgradi Policijske stanice Lukavac u Ulici Trg slobode bb.


Konferencija u Budimpešti: "Ključ jake EU je u proširenju"\nKonferencija u Budimpešti: „Ključ jake EU je u proširenju“\nTanjug 6. decembra 2021. 15:31\nBUDIMPEŠTA – EU može biti jača u budućnosti ukoliko se u Uniju integrišu zemlje Zapadnog Balkana, zaključak je konferencije u Budimpešti pod nazivom „Dijalog o budućnosti Evrope: Da li je proširenje ključ budućnosti?“ na kojoj su učestvovali komesar za proširenje EU Oliver Varheiji, ministar spoljnih poslova Mađarske Peter Sijarto, ministar za evropske integracije Jadranka Joksimović i organizatorka konferencije ministar pravosuđa Mađarske Judit Varga.\nKomesar za proširenje Oliver Varheji kazao je da sa zemljama Zapadnog Balkana mora krojiti budućnost i ukazao na to da zemlje članice EU i zemlje regiona Zapadnog Balkana dele kontinent i pripadaju istoj kulturi, ekonomiji, geografiji i istoriji.\n„To su činjenice i realnost“, kazao je Varheji i dodao da je veoma važno što je na samitu EU – Zapadni Balkan održanom na Brdu pri Kranju u Sloveniji pokazana posvećenost evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana.\nKako kaže, to je samo početak puta na kom se nalaze EU i Zapadni Balkan.\n„Možemo sigurno reći jednu stvar ako govorimo o budućnosti Evrope. Želimo jaču Evropu zasnovano na stabilnosti, sigurnosti i prosperitetu. Evropa može biti jača jedino ako potpuno integriše Zapadni Balkan“, kazao je Varheji.\nDodaje da regionu Zapadnog Balkana samo EU može obezbediti na duži rok stabilnost, sigurnost i prosperitet.\nNavodi da zemlje regiona treba da nastave sa sprovođenjem reformi i ističe da je neophodno da se urade oblasti vladavine prava, poštovanja ljudskih prava i zaštite manjina.\nSijarto je podržao otvaranje klastera Srbiji na konferenciji koja će se održati sledeće sedmice i istakao podršku Mađarske za sve zemlje regiona da nastave putem evrointegracija.\nKako je naveo, Mađarska veruje da EU može biti jača ako zemlje članice odluče da same budu jače.\n„EU može biti jaka ponovo, ako zemlje članice postanu jake opet. Da bi se to desilo treba nam da povratimo konkurentnost za šta nam je potrebno da se izborimo sa krizama koje pogađaju ceo svet“, kazao je Sijarto.\nPodsetio je da je prvo ekonomska kriza pogodila ceo svet, pa i EU, zatim migrantska i na kraju poslednje dve godine pandemija virusa korona.\nSijarto je istakao da su zemlje Zapadnog Balkana u rešavanju svih tih kriza bile partner EU.\nKako kaže, ako NATO može da sarađuje sa zapadnim Balkanom u vezi bezbednosti, ne može da razume koja opravdanja EU ima.\n„Ukoliko EU ne bude integrisala taj region, neko drugi će“, ukazao je Sijarto i dodao da je bi Zapadni Balkan fundamentalno značio za EU da bude jača.\nMinistarka Judit Varga istakla je da Evropa treba da prepozna da je region Zapadnog Balkana deo evropske porodice i geografski, kulturno i u istorijskom smislu.\n„Mi verujemo da ta porodica treba da bude zajedno. Mi moramo ići zajednoj ka jačoj i bezbednijom budućnosti EU, a EU institucije i zemlje članice moraju da sarađuju kako bi došli do tog cilja. Zemlje Evrope dele istoriju, a ja sam ubeđena da treba da imaju i zajedničku budućnost“, kazala je Varga.\nNavodeći da je Mađarska uvek bila „kamena podrška proširenju EU“, Varga kaže da Unija treba da povrati kredibilnost tako što će početi da ispunjava svoja obećanja.\n„EU mora da prepozna reforme i napore zemalja Zapadnog Balkana i da ispuni svoj deo dogovora, a zemlje moraju nastaviti da rade na reformama tamo gde su stali“, poručila je Varga.\nIstiče da je uverena da je ključ za jaku EU njeno proširenje.


OKI ES7170dn MFP: Raskošne mogućnosti za obimno štampanje | PC Press\nOKI ES7170dn MFP: Raskošne mogućnosti za obimno štampanje\n16. april 2019. 15. april 2019. Miloš Stamenković\nSerija 7 uređaja u OKI portfoliju predstavlja modele koji su primarno namenjeni za izuzetno veliki mesečni obim štampe i generalne upotrebe. Shodno tome, svoju najbolju primenu imaju u velikim kompanijama. Jedan od takvih modela o kojem smo pisali je ES7131dnw, ali je u pitanju standardan štampač. Sa druge strane, nedavna tema nam je bio i ES4192 model koji predstavlja MFP uređaj ali sa manjim obimom mesečne štampe. Kada OKI pomeša karakteristike ova dva uređaja, dobijamo ES7170dn.\nKada su u pitanju štampač funkcije, ES7170dn nudi veliki obim štampe i veliku brzinu, baš kao i ES7131. Maksimalni mesečni obim štampe je velikih 200.000 odštampanih strana, što uz primenu OKI LED tonera velikog kapaciteta omogućava veliki broj odštampanih strana bez potreba za servisiranjem i menjanjem tonera. Standardni ulazni kapacitet je 630 listova, pri čemu standardna kaseta prima 530 listova, a višenamenska kaseta još 100, a uz opciju dodatnih kaseta za papire ovaj broj se može povećati na čak 3160. Brzina štampe iznosi 52 strane u minuti, a prva strana iz štampe izlazi nakon pet sekundi. Za funkciju kopiranja, do prve strane treba koji sekundi više (ukupno 8), jer uređaj mora obaviti i funkciju skeniranja.\nUpravo zbog pitanja brzine, ES7170dn poseduje moćniji procesor i više memorije (2 GB standardno, plus 160 GB hard disk) što omogućava bolje iskorišćenje i dodatnih mogućnosti koje poseduje. Maksimalna rezolucija je 1200×1200 dpi, što garantuje dobar kvalitet otiska bez obzira šta se štampa. Kada je u pitanju skeniranje i kopiranje, maksimalna rezolucija je 600×600 dpi. Uz uređaj dolazi ugrađena heftalica (bez finišera) sa kojom korisnik može da zahefta svoje papire, što je veoma praktična funkcionalnost. Naravno, visok stepen automatizacije procesa štampanje i skeniranja je prisutan kroz sistem dvostranog skeniranja i duplex štampe, uz napredne opcije finiširanja (heftanje, savijanje itd). ES7170dn poseduje i uređaj za automatsko skeniranje kapaciteta 100 strana koja služi za dvostrano skeniranje, čime se proces skeniranja velikog broja dokumenata ubrzava.\nDodatne mogućnosti koje ima ES7170dn vezane su za OKI sXP (smart Extendable Platform), što predstavlja softversku osnovu za laku integraciju raznih softverskih paketa. Kolor ekran osetljiv na dodir je nešto veći (9 inča), što daje opciju da eventualni dodatni softver krajnjem korisniku ponudi još lakši rad sa uređajem. Zbog efikasnosti, sa desne strane ekrana se nalazi dosta veliki set „direktnih“ tastera koji pomažu da se određeni zadatak brže obavi bez potrebe dodatnih intervencija na ekranu.\nPročitajte i: Canon lansira PRISMAprepare Go aplikaciju namenjenu malim štamparijama\nNaravno, upotreba Google Cloud Print i Apple AirPrint sistema se podrazumeva, što uključuje mogućnost štampe sa svih modernih mobilnih uređaja. Podrška za Sendys Explorer softver se podrazumeva u ovoj klasi OKI MPF uređaja, pa se njegova upotreba preporučuje. Sendys Explorer omogućava korisniku da konvertuje dokumente i distribuira ili prenese na izabranu lokaciju, pružajući fleksibilnost za uređivanje, pristup, štampanje, preuzimanje i deljenje datoteka. ES7170dn nudi i povećanu bezbednost podataka, kroz IP/MAC filtriranje, HDD enkripciju podataka u realnom vremenu i još neke opcije koje će olakšati posao sistem administratorima zaduženim za kontrolu sa jednim ili više ES7170dn uređaja u sistemu.\nKombinacijom funkcija i njihovim integrisanjem u ES7170dn dobija se uređaj koji može veoma efikasno odgovoriti svim A4 MFP zahtevima velikih poslovnih sistema kod kojih je brz rad sa velikom količinom A4 monohromatskih dokumenta kritičan za uspešno poslovanje.\nTagovi: OKI, Original, print, printer, štampa, štampač, Štampanje\n← Kako zaštititi decu od Interneta?\nJack Ma: Radno vreme od 12 sati je blagoslov! →


Za kvalitet pružanja zdravstvenih usluga - četvorka - Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske\nZa kvalitet pružanja zdravstvenih usluga - četvorka\nponedjeljak, 23. 09. 2019. 12:00\nKvalitet zdravstvene zaštite u Republici Srpskoj ocjenjen je sa četvorkom, pokazala je anketa Fonda zdravstvenog oisguranja Republike Srpske koja je nedavno sprovedena u svim filijalama i poslovnicama FZO RS.\nU anketi u kojoj je učestvovao 896 osiguranika iz cijele Republike Srpske, mali broj njih, tek 2,6 odsto za kvalitet zdravstvene zaštite dalo je negativnu ocjenu.\nRezultati ankete na neki način demantuju predubjeđenja javnosti, posebno kada su u pitanju odgovori o čekanju na preglede kod porodičnog doktora. Najveći broj ispitanih je odgovorilo da istog dana budu primljeni kod porodičnog doktora, čak 41,1 odsto ispitanik, dok je 27,8 odsto njih istaklo da ukoliko je hitan slučaj budu primljeni odmah. Niko nije naveo da na prijem kod porodičnog doktora čeka duže od mjesec dana.\nKada je u pitanju liječenje u bolnici, najveći broj ispitanih 32,6 odsto smatra da je najveći problem dugo čekanje na preglede, a veliki broj njih, odnosno 33,1 odsto je istaklo da problem predstavlja i to što sami moraju da kupuju lijekove i ostala neophodna sredstva u bolnici.\nNešto drugačija situacija je kada je u pitanju zadovoljstvo dostupnošću lijekova na recept, jer je više od polovine anketiranih, tačnije 54,7 odsto zadovoljno izborom lijekova koji se nalaze na Listi lijekova koji se izdaju na recept.\nBudući da se jedan dio pitanja odnosio i na način informisanja osiguranika o svojim pravima, anketa je pokazala da osiguranici najviše vjeruju zaštitnicima prava, jer bi se u većini slučajeva prvo obratili njima u slučaju povrede prava iz zdravstvenog osiguranja, pa tek porodičnim doktorima, medicinskim sestrama, medijima i slično.\nTako da je i ova anketa pokazala da su zaštitnici prava koje je Fond imenovao još 2011. godine opravdali svoju ulogu, jer je i cilj njihovog imenovanja i bio da se osiguranicima nađu na usluzi za sve što im je potrebno iz ove oblasti.\nInače, ova anketa sprovedena kako bi se utvrdio stepen zadovoljstva osiguranika dostupnošću i kvalitetom pružanja zdravstvenih usluga, a sve u cilju unapređenja kvaliteta pružanja zdravstvenih usluga.\nAnketni list je sadržavao ukupno osam pitanja iz oblasti zdravstvene zaštite i dostupnosti zdravstvenih usluga, ne uključujući starosnu dob i pol osiguranika. Pitanja su se odnosila, između ostalog, da li su osiguranici zadovoljni zdravstvenom zaštitom, koliko dugo čekaju na prijem kod porodičnog doktora, koliko su zadovoljni ljubaznošću medicinskog osoblja, šta im predstavlja najveći problem kod liječenja u bolnicama, da li su zadovoljni dostupnošću lijekova na recept i slično.