Demokratska nacionalizacija u okolnostima pljačke gradskog građevinskog zemljišta\nUgradi me u izgradnji\nKako bi bilo jasnije u kom pravcu se kreće pljačkaška ideologija novih boljševika, treba pogledati na kakav način pripremaju, predlažu i sprovode zakonska rešenja vezana za gradsko građevinsko zemljište i raspolaganje njime. Tabloid je istraživao ovaj fenomen na primeru Beograda gde se nalazi najskuplje gradsko građevinsko zemljišta na Balkanu...\nPodizanjem medijske uzbune oko jedne, zakonom odobrene pljačke (slučaj naturalizovanog Slovenca, Petera Matića i bivše zgrade CK), fenomen gradskog građevinskog zemljišta ponovo je postao predmet političkih obračuna u najavi.\nGodinu dana ranije, na stranicama Tabloida detaljno je razjašnjena pljačka gradskog građevinskog zemljišta i način kako je obavljena uz saglasnost pokojnog gradonačelnika Beograda Nenada Bogdanovića i aktivnog učešća ondašnjeg gradskog menadžera Bojana Stanojevića, dogradonačelnice Radmile Hrustanović i Siniše Nikolića tadašnjeg direktora Direkcije za gradsko građevinsko zemljište.\nUprkos tome, fenomen otimanja najskupljih prostora na Balkanu postao je medijska tema tek kad se predsednik Srbije Boris Tadić nespretno našao u jednoj televizijskoj emisiji, ne znajući (ili ne želeći) da odgovori na pitanje ko je i kada dao silne hektare gradskog građevinskog zemljišta izvesnom Peteru Matiću iz Maribora, državljaninu Slovenije, čoveku koji je zaposeo sve ključne građevinske lokacije u glavnom gradu.\nPočetkom februara 2009. godine, gradonačelnik Beograda Dragan Đilas i ministar životne sredine i prostornog planiranja Oliver Dulić, pred skoro praznom salom gradske skupštine počeli su raspravu na temu gradskog građevinskog zemljišta. Kako su, očigledno, sami sebi u ovoj stvari bili više nego dovoljni, počela je jedna već viđena skupštinsko-zakonodavna akrobatika.\nU raspravi koje nije bilo, podržana je ideja za što brže dobijanje građevinskih dozvola, a Oliver Dulić, čije ministarstvo je i zvaničan predlagač novih zakonskih rešenja u ovoj oblasti, imao je već pripremljene ideje o novom investicionom ciklusu u građevinarstvu.\nNamera Dulićevog ministarstva je bila da se ceo postupak javne rasprave i donošenje Zakona obavi do kraja marta meseca, bez obzira što je reč o jednoj kompleksnoj temi koja zahteva najširu javnu raspravu uz učešće najstručnijih ličnosti.\nKada je 2003. godine donet Zakon o planiranju građevinskog zemljišta i izgradnji, unapred je bilo poznato da taj zakon ne valja, i da mora biti izglasan zbog potreba krupnog kapitala, pa čak i pranja narko-kapitala koji se našao u građevinskim investicijama.\nPotom su, prirodno, došli ljudi bez znanja i struke, konfiskovali društvenu svojinu i rasprodali je na doboš.\nOd ovog zakona je napravljena farsa. Njegove posledice su sadašnje divljanje na prostoru gradsko građevinskog zemljišta, i srećni dobitnici poput Petera Matića i njegove firme MPC, ali i mnogih drugih, srpskoj javnosti znanih i neznanih.\nDo današnjeg dana suština je opet ostala nerešena. Vlasništvo i raspolaganje građevinskim zemljištem nigde se nije spominjalo.\nIako su sve predizborne i izborne poruke bile usmerene na svetinju privatnosti i Zakon o restituciji, i onda i danas je bilo jasno da je reč o običnom političkom marketingu.\nDirekcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda koja se bavi privođenjem građevinskog zemljišta nameni što nije njen primarni zadatak, kao da su građani glupi pa ne znaju sami da raspolažu svojom imovinom.\nLogično bi bilo da se prvo donese Zakon o svojini i restituciji da se vidi kako će se kroz vraćanje oduzete-nacionalizovane imovine vršiti obeštećenja građana, s obzirom da imovinski status zemljišta na kome se gradi nije rešen. Jer, prelazak zemljišta iz prava korišćenja u pravo svojine mora da se reguliše posebnim Zakonom kojim bi se taj prelazak precizno predvideo.\nPitanje nadoknade štete je opet po strani, iako je logično i normalno da država ne samo vrati ono što je neustavno oduzela, već i nadoknadi i razne vidove gubitaka koji su u međuvremenu nastali.\nDulićevim Nacrtom novog Zakona o planiranju, građevinskom zemljištu i izgradnji u članu 73. uvodi se "porez" na neizgrađene spratove i vazduh koji udišemo. Tabloid prvi put javno objavljuje ovaj novi pokušaj zakonske blagonaklonosti prema srećnim dobitnicima.\nStav 1. Predviđa se plaćanje naknade za pogodnosti građevinskog zemljišta;\nStav 2. Visina naknade za pogodnosti građevinskog zemljišta utvrđuje se na osnovu Koeficijenta zone urbanističkih pogodnosti iz zoning plana,"maksimalne bruto razvijene građevinske površine objekta na parceli predviđene urbanističkim planom naselja, odnosno Planom detaljne regulacije i koeficijenta komunalne opremljenosti građevinskog zemljišta";\nStav 3. Zoning plan sa koeficijentima urbanističkih pogodnosti, kao i koeficijente komunalne opremljenosti utvrđuju opština, odnosno Grad Beograd svojim aktom, u skladu sa zakonom, na osnovu prethodno sprovedene stručne kontrole;\nStav 4. Stručnu kontrolu zoning plana obavlja komisija za planove, a usvaja ga skupština jedinica lokalne samouprave.\nDakle, u stavu 1. predlaže se da vlasnik zemljišta plaća naknadu za pogodnosti građevinskog zemljišta koja se sada plaća u zavisnosti od veličine postojećeg objekta koji je na državnom zemljištu.\nOvim Nacrtom zakona uvodi se poseban "porez" koji nije u vezi sa veličinom objekta koji vlasnik ima. Visina takve naknade određuje se na osnovu koeficijenta zone urbanističkih pogodnosti iz zoning plana koji utvrđuje opština ili grad koji se ne može osporiti pa će opština da sprovodi svoju "politiku" i pravi ko zna kakve zoning planove.\nDrugi element visine te naknade trebalo bi da bude koeficijent komunalne opremljenosti građevinskog zemljišta, nešto što su svi građani platili pre zidanja svog objekta i što se zove naknada za uređenje građevinskog zemljišta koja se plaća pre izgradnje novog objekta, pa nema razloga da se ponovo plaća na rate jer su to građani platili pre izgradnje svoga objekta.\nU Stavu 2. govori se o visini naknade za pogodnosti građevinskog zemljišta, gde se ta visina određuje između ostalog i prema novoplaniranom objektu na toj parceli.\nDrugim rečima, vlasnik zemljišta treba da plaća, ne samo za ono što ima (postojeću zgradu gde živi), već i za ono što nema !\nZatim se visina plaćanja naknade određuje prema koeficijentu komunalne opremljenosti građevinskog zemljišta ali nije jasno da li se misli na komunalnu opremljenost njegove parcele ili zemljište van te parcele.\nTreći faktor, koeficijent zone urbanističkih pogodnosti iz zoning plana, uzima se kao merilo za određivanje visine naknade za pogodnosti građevinskog zemljišta.\nAko se zapitamo ko je izgradio grad i opremio ga u smislu komunalne opremljenosti, jasno je da su to bili građani koji u njemu žive.\nSvako je morao da plati naknadu za uređenje gradskog građevinskog zemljišta za sada postojeći objekat, a kada bude hteo da ga zameni novim objektom opet će morati da plati naknadu za uređenje građevinskog zemljišta jer će za novi objekat biti potrebno da se, recimo, dovedu nove cevi većeg prečnika ili sve ostalo što je potrebno da bi novi objekat mogao da se koristi.\nAko je sve u vezi opremanja zemljišta već plaćeno, zbog čega treba platiti i naknada za pogodnosti građevinskog zemljišta? Ovo tim pre, ako znamo da su sami građani sve te pogodnosti platili prilikom izgradnje svoga objekta.\nVlasnik nije nikome dužan da plaća naknadu za korišćenje sopstvenog zemljišta, a kao vlasnik zemljišta platiće porez na imovinu.\nKonačno, na osnovu svega viđenog, jasno je da svako kome padne na pamet da crta visinu objekta u urbanističkom planu, za toliku visinu će "porez" plaćati samo se neće zvati porez na imovinu koja ne postoji, već će se zvati naknada za pogodnosti građevinskog zemljišta.\nRacionalno korišćenje građevinskog zemljišta ne znači da svuda mora da bude izgrađen soliter. Odnosno, ako neko stanuje u prosečnoj porodičnoj kući, skoro je sigurno da takav neko nema novca da plaća planom predviđeni objekat (naknadu za pogodnosti lokacije tj. građevinskog zemljišta koji nije sagrađen).\nOnaj ko je smislio da natera sve građane u Srbiji da se sele na jeftinije lokacije, morao bi pre toga da pročita član 58. Ustava Republike Srbije, stav 2. koji glasi:\n"Pravo svojine može biti oduzeto ili ograničeno samo u javnom interesu utvrđenom na osnovu Zakona, uz naknadu koja ne može biti niža od trećine".\nScenario predlagača ovakve ozakonjene pljačke, u ovom slučaju Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja, više je nego očigledan.\nNe može se nekome uzeti zemljište samo na osnovu toga što je nacrtan plan da se tu gradi, već se ta pitanja takođe regulišu Ustavom i Zakonom.\nPošto predloženi nacrt Zakona nije u skladu sa Ustavom vlada Srbije paralelno sa predloženim Zakonom započinje skupštinsku rasprava o dopunama i izmenama Zakona o eksproprijaciji.\nNamera ovih predlagača je sasvim druga. Iza ove ozakonjene nacionalizacije država uzima pravo da svaku parcelu koja se nekome svidi prevede u gradsko građevinsko zemljište od javnog interesa.\nOvakvim predloženim rešenjem dobila bi urbanistička mafija udružena sa opštinskom i gradskom upravom.\nTo znači da urbanisti, na osnovu neustavnih planova, mogu da šire grad unedogled i da na osnovu toga (opet pod pojmom javnog interesa) nacionalizuju vlasnicima zemljište.\nNa ovom mestu je prirodno postaviti pitanje: šta su javne potrebe? Novi predlog Zakona o eksproprijaciji jača ulogu vlasnika građevinskog zemljišta (država) a ograničava pravo sadašnjih i bivših korisnika. Proširuje se mogućnost onima koji mogu da koriste ekspropisano zemljište a da nadoknadu za njega nije određena prema tržišnoj vrednosti već i prema proceni onoga ko vrši eksproprijaciju. Naravno, bez mogućnosti dogovora ili žalbe.\nKad se već ne mogu legalno nacionalizovati nepokretnosti, onda to valja uraditi izokola, na mala vrata. Ponovo domaća birokratska mašinerija, kao u najbolje doba boljševičke komandne ekonomije, uvodi nepostojeće pravne kategorije.\nKao ni u jednoj zemlji na svetu kod nas će se sopstvena imovina zakupljivati od države i gubiti na doboš.\nU Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima, član 1, gde se govori o zaštiti imovine, piše: "Svako fizičko i pravno lice ima pravo na neometano uživanje svoje imovine. Niko ne može biti lišen svoje imovine, osim u javnom interesu i pod uslovima predviđenim zakonom i opštim načelima ljudskih prava".\nGrađani Srbije treba da znaju da se Nacrtom novog Zakona uvode nove obaveze, oporezivanja i globljenje sa ciljem da ponovo bude uvedeno "pravo gradnje od javnog interesa", preciznije, eksproprijacija, odnosno nacionalizacija, što u Ustavu Republike Srbije kao kategorija više ne postoji. Ustav Srbije svim građanima jemči mirno uživanje svojine i drugih imovinskih prava stečenim po Zakonu.\nAli, taman kada se mislilo da su takva vremena iza nas i da današnji predstavnici državnog aparata ideološki nisu naslednici onog boljševičkog pojavili su se predlozi Zakona za nove otimačine.\nSiniša Nikolić, jedan od ključnih ljudi na poslu pljačkanja gradskog građevinskog zemljišta, prisni prijatelj srpskog predsednika Borisa Tadića i član Demokratske stranke, bio je direktor Direkcije za građevinsko zemljište u Beogradu početkom decenije, baš u vreme kad je napravljena kriminalna podela atraktivnih lokacija u glavnom gradu, od kojih je ponajbolje dobio upravo Peter Matić i njegova kompanija MPC Holding.\nDanas je Siniša Nikolić član upravljačkog borda ove pljačkaške imperije, a u ime zasluga za razvoj poslova Petera Matića u Beogradu, na zvaničnom sajtu MPC Holdinga našla se i njegova ispeglana biografija koja govori o sposobnom i iskusnom menadžeru.\nOd lokacije do korupcije\nKorupcija, kao deo sistemske korupcije na kojoj počiva vlast u Srbiji u građevinarstvu je najvidljivija kod sprovođenja velikih infrastrukturnih poslova od državnog interesa, u kojima se često tenderski uslovi nameštaju za one koji su već viđeni za taj posao, pogotovo ako izgradnju finansiraju veliki međunarodni kreditori. U tom kontekstu je zgodan primer obnove mosta kod Beške.\nProstor za veliku korupciju nalazi se i u enormnom profitu koji građevinarstvo donosi u kratkom vremenskom periodu.\nIzgrađeni kvadratni metar odličnog kvaliteta košta najviše od 800 do 1.000 evra, od čega su oko 350 evra troškovi za materijal, izgradnju i radnu snagu, a ostatak otpada na građevinske dozvole i priključke. Pod pretpostavkom da se kvadrat u Beogradu u novogradnji ne prodaje ispod 1.500 evra, zarada je dvostruka.\nZa sad ne postoji volja države da se odlučno bori sa korupcijom i da građevinske i inspekcije rada budu potpuno nezavisne i podređene vladi, skupštinskom odboru ili nekom trećem nezavisnom telu.\nLanac korupcije počinje već u Urbanističkom zavodu koji propisuje uslove pod kojima se može graditi, a nastavlja se u opštinama i u gradu, gde načelnici izdaju dozvole za gradnju. Tu je i građevinska inspekcija, a tek na kraju ovog lanca se nalazi sud.\nPrvi prekršaj se čini u Urbanističkom zavodu, koji izostavljanjem određenih parametara u dokumentaciji, omogućuje investitoru da gradi mnogo veći objekat od dozvoljene površine.\nInvestitor, zatim, u saradnji sa načelnikom u opštini koji izdaje odobrenje za gradnju, zaobilazi zakon tako što projekat "dobija" više kvadrata, dodaju mu se novi spratovi i uvećava kvadratura, što je protivzakonito.\nSvako ko je, po bilo kom osnovu, morao da ima posla sa građevinskim biznisom, zna da je to, u većini slučajeva, nepošten posao koji je zaražen korupcijom, zloupotrebom, nepravdom i organizovanim kriminalom.\nSve dok predmet interesovanja tužilaštava i policije ne bude Beograd, u kome se realizuje između 70 i 80 odsto ukupne gradnje u zemlji, ne možemo govoriti da je država ušla u obračun sa građevinskom mafijom.\nMeđutim, ni pod uslovom da se to učini, problem neće biti rešen ukoliko se sistemski ne reguliše pitanje upravljanja gradskim građevinskim zemljištem. Naime, vlasnik gradskog građevinskog zemljišta je Republika, ali njime raspolažu lokalne samouprave, odnosno direkcije koje su formirane u svim opštinama. One to, međutim, čine netransparentno, pa postoji čitav spektar mogućnosti za zloupotrebu, koji se odvija na relaciji vrh lokalne vlasti - direkcija - odeljenje za urbanizam- investitor.\nIlustracije radi, pre više godina Vrhovni sud Srbije utvrdio je da se prihod koji opština stiče po osnovu izdavanja gradskog građevinskog zemljišta, ne može naplatiti kroz kompenzaciju, na primer kroz izgrađene kvadrate, jer je reč o budžetskom prilivu koji se može kontrolisati. Ipak, veliki broj direkcija oglušuje se o to i radije prihvata kvadrate u novoizgrađenim objektima, kojima se vrlo brzo gubi trag, što pogoduje malverzacijama.\nU sferi gradnje ogromne su mogućnosti za zloupotrebu.\nU Srbiji, naime, gradsko građevinsko zemljište vredi oko 30 odsto ukupne investicije, a ako se zna da trenutno četiri do pet velikih tajkuna iz te grane gradi oko dva miliona kvadrata, i da još toliko investicija realizuju sitniji izvođači, po prosečnoj ceni, dolazi se do računice da se samo u radovima u gradskim zonama obrće oko dve milijarde evra godišnje. Od toga, više od sedamsto miliona evra trebalo bi da bude prihod lokalnih budžeta, na ime obaveze prema gradskom građevinskom zemljištu, ali je činjenica da ni izbliza toliko novca ne uđe u gradske kase...\nPrevareni skočio sa mosta\nBespravno sagrađena stambena zgrada u Mosorskoj ulici broj 7 u Beogradu tipičan je primer koji pokazuje kako funkcioniše sistemska korupcija u građevinarstvu, za koju svi znaju da postoji, ali su retki uspeli da je dokažu.\nNa tom mestu je umesto predviđenih 440 kvadratnih metara niklo čitavih 1.900. Umesto osam, čak 23 stana. I pored toga što je građevinska dozvola poništena, zgrada je uknjižena i useljena, a više od polovine stanara zvanično ne živi u stanovima već u "radionicama", "hobi sobama" i "magacinskim prostorima".\nTako su stanove knjižili investitori Siniša Nikolić i Božidar Stojanović kojima je tom transakcijom pošlo za rukom da izbegnu eventualnu odgovornost za višestruko premašen broj izgrađenih kvadrata.\nPominjano je da priča o izgradnji ima tragičnu dimenziju. Vlasnik parcele u Mosorskoj ulici broj 7, inženjer elektrotehnike i profesor u jednoj beogradskoj školi, izvršio je samoubistvo skočivši sa beogradskog mosta Gazela. Nedelju dana pre toga, nepoznata lica pretukla su ga u svom stanu.\nMediji su tvrdili da se to dogodilo pošto je od investitora kojima je ustupio svoj plac za izgradnju stambenog objekta od 440 kvadrata, zatražio da dobije više od prvobitno dogovorenih 170 kvadrata, kada je shvatio da će objekat imati blizu 2.000.\nKada je slučaj isplivao u javnost, čelnici Beograda su odlučno kritikovali sve umešane u bespravnu gradnju zgrade u Mosorskoj ulici broj 7 i najavili krivične prijave protiv osumnjičenih. Gradski javni pravobranilac Strahinja Sekulić podneo je još u martu 2005. godine krivične prijave protiv načelnika za komunalne i građevinske poslove opštine Voždovac Nenada Luburića, dvojice službenika gradskog Sekretarijata za urbanizam Bojana Milišića i Gorana Obradovića i oba investitora, Siniše Nikolića i Božidara Stojanovića, ali je Peto opštinsko tužilaštvo podnelo optužni predlog samo za investitore, dok je odustalo od postupka protiv ostale trojice.\nKad dužnici lete u vazduh\nU Srbiji nema legalnijeg u unosnijeg posla od građevinskih investicija. Novac se brzo okreće i za godinu ili dve vraća se višestruko. Investitori na 200.000 uloženih evra, tvrde odlični poznavaoci ove matematike, zarade najmanje 300.000 evra.\nDa su sumnjivi, a unosni poslovi u građevinarstvu i urbanizmu u daljoj ekspanziji i da verovatno postoji velika borba za novac i teritorije govore i krvavi obračuni u Beogradu.\nU paketu sa razbijanjem građevinske mafije mogla bi da budu rasvetljena i neka ubistva i atentati koji se dovode u vezu sa krvavom borbom za svaki pedalj zemlje, za svaki kvadrat.\nAleksandar Milošević zvani Aca Kostur, likvidiran je snajperskim hicem ispred svoje kuće na Banovom brdu, a njegov poslovni partner Zoran Stanković Kiza je preživeo atentat. Stanković, vlasnik istoimenog građevinskog preduzeća, povređen je kada su napadači pucali na njega na uglu ulica Nikolaja Gogolja i Valjevske u beogradskom naselju Banovo Brdo u opštini Čukarica. Napadači su iz automobila u Stankovićev džip ispalili rafal, a zatim pobegli. On je ranjen u glavu, rame i grudi, i kada se izvukao iz mrtvih tvrdio je da "ne može da prepozna" ljude koji su pucali u njega.\nKao mogući motiv napada na Stankovića pominjala se činjenica da je mnogim poslovnim partnerima ostao dužan.\nPodsetimo se trostrukog ubistva koje se dogodilo u firmi S kompani u beogradskom naselju Vidikovac. Ubijeni su Darko Živković, Vladimir Samardžić i Dušan Pejović. Gazdi firme, Branislavu Sekuloviću, od tada se gubi svaki trag. Stankovićeva firma se bavila proizvodnjom aluminijumske stolarije, u krugu preduzeća je i prodavnica sa auto-moto opremom i kozmetikom, a u poslednje vreme Sekulović se upustio i u građevinske vode.\nKada je svojevremno, u jesen 2006. godine, eksplodirao džip Milana Munjasa mnogi su poverovali da je napad izveden zbog veze sa Miloradom Lukovićem Legijom, jer je supruga prvooptuženog za ubistvo dr Zorana Đinđića, Aleksandra Ivanović, kuma jednom od dece Milana i Jasne Munjas. Ovaj napad najverovatnije je, međutim, kako je utvrdila istraga, naručio jedan od članova takozvane građevinske mafije i da je isključena bilo kakva druga mogućnost.\nPorodica Munjas ima firmu koja se bavi građevinskim radovima i bila se zadužila kod jednog od "poslovnih partnera". Pretpostavlja se da pozajmljeni novac nisu vratili na vreme, pa je otuda moguće da se ovaj njihov partner odlučio da plati podizanje džipa u vazduh, kako se u kriminalnim krugovima obično karakteriše kao poslednja opomena za dug.\nPorodici plati tal\nInspektor Branko Radoman, načelnik građevinske inspekcije Čukarice, često je prozivan da je osoba nedorasla svom poslu, o čemu svedoči i Vodovodska ulica u kojoj ima toliko divljih objekata da se u njoj više ne snalazi ni policija.\nNeizbežno najodgovrnija osoba za haos na prostoru opštine Čukarica je svakako Zoran Alimpić koji je ovde doslovno vedrio i oblačio u tri mandata, od 1992. do 2004.\nZa vreme njegovog šefovanja, pa i kasnije, nesebično se isticala Ljiljana Anđelković, supruga visokopozicioniranog člana DS-a u vreme Zorana Đinđića. Na važna mesta su postavljani nestručni, korumpirani ljudi poput izvesnog Dejana Malog.\nBez to dvoje niko nije mogao da postavi žardinjeru na Čukarici.\nTada je moglo da se izgradi i 7.000 kvadratnih metara u sred Košutnjaka, ali ako se familija ugradi 100 evra po kvadratu.


Sve institucije zajedno u borbi protiv nasilja - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nSve institucije zajedno u borbi protiv nasilja\nKoren problema leži u nereagovanju i toleranciji društva na nasilje, zaključak je tribine\nU okviru Dečje nedelje održana je panel diskusija na temu „Prevencija i zaštita dece od nasilja“ u organizaciji opštine Bečej i Narodne biblioteke Bečej. O zaštiti dece od nasilja i merama prevencije na nacionalnom i lokalnom nivou govorili su predstavnici obrazovnih i zdravstvenih institucija, Centra za socijalni rad Bečej, Osnovnog suda u Bečeju, kao i predstavnici nevladinih organizacija.\nGost panel diskusije bio je Igor Jurić, osnivač fondacije „Tijana Jurić“. Koordinatorka Dečje nedelje Dunja Šormaz zadovoljna je kako i u kojoj meri je stručna javnost podržala ovu diskusiju, što je ovogodišnjoj „Dečjoj nedelji“, kako kaže, dalo poseban pečat. Iz Centra za socijalni rad kažu da je u protekloj godini povećan broj prijava nasilja, što ukazuje na to da je prijavljivanje nasilja postalo prepoznatljivo.\nPrema statistici Centra, 113 osoba u opštini Bečej je trpelo nasilje u proteklih godinu dana, a od toga je 21 procesuiran slučaj u kome je dete bilo žrtva nasilja, iako smatraju da je ova cifra realno znatno veća. Zakon o sprečavanju nasilja u porodici iz 2017. godine nalaže da se obrazuje grupa za koordinaciju i saradnju koju čine predstavnici policije, Centra za socijalni rad i predstavnici Osnovnog javnog tužilaštva.\nPredsednik Osnovnog suda u Bečeju Goran Čimburović naglašava da svaki drugi predmet suda u poslednje vreme sadrži elemente nasilja. Sa druge strane, Osnovni sud u Bečeju ne vodi evidenciju o tome koliko je maloletnih lica počinilo krivično delo na teritoriji naše opštine, s obzirom na to da je nadležnost u tim slučajevima prebačena na Viši sud.\nPanel diskusija završena je zaključcima da koren problema leži u nereagovanju i toleranciji društva na nasilje. Prema statistici iz 2015. godine na teritoriji opštine Bečej čak 49 odsto roditelja smatra da je fizičko kažnjavanje društveno prihvatljivo. Učesnici diskusije apeluju na roditelje da se više uključe u rešavanje problema nasilja nad decom. Igor Jurić, ispred fondacije „Tijana Jurić“, slaže se sa tim da roditelji igraju veliku ulogu u sprečavanju nasilja, ali da još veću odgovornost snose državne institucije i mediji.


Međunarodne misije posle rešenja statusa\nMeđunarodna administracija zajedno sa kosovskim vlastima planira da faza tranzicije i prenosa ovlašćenja posle definisanja statusa bude vrlo kratka. Portparol UNMIK-a Niradž Sing kaže da će određene nadležnosti biti prenete na kosovske vlasti, a stepen odgovornosti zavisiće od statusa:\n“Mi planiramo da period tranzicije traje od tri do šest meseci, ali to nije konačno.”\nSing ističe da se trenutno radi na prenosu ovlašćenja u oblasti upravljanja, civilne administracije, sigurnosti, ekonomije i pravnih pitanja.\nI dok UNMIK planira okončanje svoje misije, koja je uspostavljena 12. juna 1999. godine, Rezolucijom 12 44 Saveta bezbednosti UN, NATO ističe da će na Kosovu ostati u zavisnosti od potrebe. Portparol KFOR-a Rajner Zenger kaže da će multinacionalne brigade imati istu ulogu i broj vojnika šest meseci posle rešenja statusa. Zenger dodaje da će o ostalim fazama odlučiti komanda NATO-a:\n“KFOR će ostati na Kosovu onoliko koliko je to potrebno. Naš cilj je očuvanje sigurnosti za sve.”\nNa Kosovu je trenutno oko 17.000 vojnika KFOR-a.\nInače, na Kosovu će i posle rešenja statusa postojati međunarodna civilna i vojna misija. Ono što je poznato jeste da će EU imati ulogu u oblasti sigurnosti i pravosuđa. Takođe se smatra da će i druge organizacije, koje nemaju izvršnu vlast, kao što je OEBS, ostati da i posle statusa pomažu i nadgledaju rad kosovskih vlasti.


43. Međunarodni sajam turizma - Regionalni portal Turistička Prizma\nTurizam, Vesti / February 25, 2022 February 25, 2022\nNajznačajnija turistička manifestacija u zemlji i regionu jugoistočne Evrope ove godine događaj je iščekivan sa posebnim nestrpljenjem. Pred nama je nezaboravan sajamski turistički doživljaj\nSajam turizma u Beogradu jedinstven je događaj globalne turističke privrede, mesto sveobuhvatne ponude i direktnih susreta ljudi sa zajedničkim poslovnim i putničkim interesovanjima.\nPored tradicionalno aktuelnih morskih destinacija, letnji turizam je poslednjih godina svoje mesto ustupio i planinskom turizmu, koji svojom ponudom prirodnih lepota, čistog vazduha i brojnih kulturnih, gastronomskih i aktivnih tura izaziva pažnju turista. Slogan Sajma turizma „Između planina i mora“ potvrđuje ovaj trend i poziva ljubitelje putovanja u nove avanture.\nPosetioci imaju priliku da izaberu putovanja prema svojim afinitetima: porodična putovanja, putovanja za mlade, daleke destinacije, koje mogu odabrati iz ponude: Grčke, Turske, Crne Gore, Egipta, Bugarske, Rusije, Severne Makedonije, Tunisa, Rumunije, Slovačke, Mađarske i dr.\nSrbija je već niz godina pozicionirana kao omiljena i nezaobilazna destinacija u ovom delu Evrope, sa konstantnim porastom broja noćenja i dolazaka. Raznoliki sadržaji za odmor, zabavu, zdravstveni oporavak, sport, rekreaciju, avanturu… uz nadaleko čuveno gostoprimstvo, razlog je zbog kog u Srbiji uživaju gosti iz celog sveta, ali i domaći turisti koji se sve češće opredeljuju za odmor u svojoj zemlji.\nSajam će ove godine biti i u znaku koncepta Srbija stvara koji ističe važnost kreativnih industrija, nauke i ekonomije zasnovane na znanju, pruža se podrška umetnicima i stvaraocima da izlaze na međunarodnu scenu i afirmišu se najviše savremene vrednosti – kreativnost, inovativnost, autentičnost, znanje i talenat.\n17. Međunarodni sajam hotelsko-ugostiteljske opreme HORECA-OPREMA (24 – 27.mart) u halama 2A i 2C\nDeo je velike i uspešne manifestacije koja objedinjuje i promoviše sve grane turističke privrede.\nHORECA okuplja najznačajnije kompanije koje se bave proizvodnjom i distribucijom najsavremenijih proizvoda i asortimana za opremanje ugostiteljskih objekata, restorana i hotela, kao i uslužnim delatnostima, novim trendovima poslovanja, snabdevanja i funkcionisanja ugostiteljskih objekata.\nPored Srbije, na Sajmu vina ove godine učestvuju proizvođači vina i opreme iz Italije, Slovenije, Hrvatske, Mađarske, Republika Srpske, Crne Gore, Ukrajine, Austrije, a očekuju se potvrde iz Francuske, Severne Makedonije, Portugalije i dr.\nKroz predstavljanje i ocenu aktuelne izlagačke ponude, edukaciju o novim trendovima u regionalnom i globalnom vinarstvu, degustaciju aktuelne berbe velikog broja proizvođača, posetioci će dobiti priliku da uživaju u sinergiji koju BeoWine godinama uspostavlja.\n← Svetsko prvenstvo u raftingu u Banjaluci i Foči\nEU objavila značajnu promenu kod kovid potvrda →


EU ne želi problem Kosova u Uniji, Srbija mora da ga riješi – BiGportal.ba\nEU ne želi problem Kosova u Uniji, Srbija mora da ga riješi\nEvropski komesar za proširenje Johanes Han izjavio je danas u Beogradu da Brisel ne želi da na mala vrata uveze problem Kosova u EU.\nOn je ponovio da normalizacija odnosa s Prištinom direktno utiče na dalji napredak Srbije u evropskim integracijama.\n“Proširenje se zasniva isključivo na zaslugama svakog kandidata, vi držite ključeve od vrata EU, ali EU mora da vidi stalnu, održivu nereverzibilnu normalizaciju odnosa s Prištinom pre konačnog pristupa EU. Ne želimo da uvezemo to pitanje kroz mala vrata u EU”, izjavio je Han na predavanju “EU-Srbija: Strateško partnerstvo za budućnost” za članove Nacionalnog konventa o EU i ambasadore zemalja članica.Han je rekao da nije došao u Beograd da kaže kako lideri Srbije i Kosova treba da vode dijalog niti da ponudi gotovo resenje.\n“To treba posmatrati kao veliku istorijsku priliku pružanja ruke drugoj strani i pronalaženje trajnog rešenja za pitanje koje proganja vašu zemlju i region previše dugo”, rekao je Han na predavanju u beogradskom hotelu Metropol.\nTakve odluke, dodao je, zahtevaju najširi konsenzus i to izvan same politike i u tom smislu je poziv predsednika Srbije Aleksandra Vučića na unutrašnji dijalog važan korak, koji pokazuje “viziju, relizam i snažnu posvećenost interesima naroda”.\nHan je danasu Beogard razgovarao sa Vučićem, a sastaje se još sa šefom diplomatije Ivicom Dačićem i premijerkom Anom Brnabić.


Austrija - Međunarodni hotspot za startupove - novosti - Austrija u Bosni i Hercegovini - www.advantageaustria.org\nDinamična i inovativna ausrijska startup scena se sa prosječnom dobi od 32,3 godine ubraja u širom svijeta najmlađe i privlači pažnju na međunarodnoj razini. Forbes Magazine je već 2014. Austriju uvrstio u hotspotove za startupove u Evropi.\nUdio startupova u dnevno prosječno 110 izvršenih osnivanja preduzeća u Austriji iznosi 73% i nadalje kontinuirano raste.\nVisoko kvalificirani mladi poduzetnici fokusiraju se na evropsko i svjetsko tržište. U najuspješnije na svijetu austrijske startupove ubrajaju se runtastic - jedna od standardnih aplikacija novog sata Apple Watch, shpock - aplikacija, koja omogućuje direktnu kupnju i prodaju među više od 10 milijuna korisnika i Fastlane - projekt koji je tek nedavno prodan Twitteru.\nPriredba Pioneers Festival – godišnji highlight event scene - koja se održava u Bečkom Hofburgu okuplja oko 600 startupova iz 90 zemalja i 400 međunarodnih investitora.\nVisoki životni standard, dobra struktura poticaja i dinamički rastuća startup zajednica privlače mlade poduzetnike iz cijeloga svijeta.\nprethodna novostPametne tehnologije iz Austrije za gradove budućnostisljedeća novostWorld Sustainable Energy Days: 24. - 26. Februar 2016 Wels, austrija\nAustria Wirtschaftsservice - austrijska agencija za poticaje\nDruštvo za poticanje istraživanja FFG\nServis za osnivanje tvrtki pri Austrijskoj gospodarskoj komori


Rekonstruisan objekat Doma zdravlja u Novom Sadu u Almaškoj ulici - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Rekonstruisan objekat Doma zdravlja u Novom Sadu u Almaškoj ulici\n0Piše: Promo 02. marta 2021. 16.16\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i zamenik generalnog direktora NIS-a Vadim Smirnov posetili su danas Dom zdravlja „Novi Sad“ u Almaškoj ulici kojem je kompanija donirala 15 miliona dinara za nabavku savremene medicinske opreme. Ova donacija realizovana je u okviru NIS-ovog korporativnog programa društvene odgovornosti „Zajednici zajedno“, a u Domu zdravlja je opremljen prostor stomatološkog odeljenja i nabavljena oprema poput ginekološkog stola i digitalno-logopedskog seta.\n„Ovaj objekat je dugo bio van svake funkcije, a sada, uz pomoć naših iskrenih prijatelja, Naftne industrije Srbije i njihovog programa „Zajednici zajedno“ sprovedenog uz podršku Ministarstva za demografiju i populacionu politiku i Uprave za imovinu Grada Novog Sada, možemo se pohvaliti Centrom za unapređenje reproduktivnog zdravlja – ustanovom koju dobar deo Srbije i dalje nema. Ovaj objekat je sada za ponos novosadskog Doma zdravlja koji će njime upravljati, a čiji su stručnjaci bili uključeni u celokupan proces. Veoma sam ponosan što dobijamo ovakav Centar u najstarijem delu grada namenjen onima koji tek treba da dođu na svet. To je snažna simbolika i pobeda života „, izjavio je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević dodavši da ovo pokazuje i koliko je važno ulagati u druge segmente zdravstva, a ne samo one koji su trenuno na prvoj liniji borbe protiv virusa KOVID 19.\n„Mi gledamo u budućnost i u tom smislu zajedno sa Gradom ulažemo u zdravstvo, u obrazovanje, sport. Naglasio bih da je Grad Novi Sad naš dugogodišnji partner, a prijateljstvo koje godinama zajednički negujemo ogleda se u podršci i realizaciji mnogobrojnih društveno odgovornih projekata. U Novom Sadu se nalazi i sedište naše kompanije, i uprkos izazovnoj godini koja je iza nas mi ostaemo pri našem strateškom opredeljenju, a to je ulaganje u zajednicu i kvalitet života građana. Nadamo se da će ova godina biti mnogo bolja, a mi nećemo odustati od našeg strateškog opredeljenja, već ćemo sa Gradom pokušavati da povećavamo životni standard, i u tom smislu Grad Novi Sad može dalje da računa na nas“, istakao je Smirnov.\ndom zdravlja, Kompanija NIS, Miloš Vučević, Novi Sad, zajednici zajednoNovi Sad


Savet EU: Neopoziva podrška Balkanu | EurActiv Srbija\nU danu kada su lideri EU razmatrali krizu na Balkanu, pojavila se nova prepreka za dijalog Beograda i Prištine - odluka skupštine i vlade Kosova da se zamrznu razgovori u Briselu do oslobađanja Ramuša Haradinaja, koji odluku francuskog suda da li će ga izručiti Srbiji očekuje u aprilu. Skupština Kosova je usvojila Rezoluciju o bezuslovnom oslobađanju Haradinaja, lidera Alijanse za budućnost Kosova i bivšeg premijera, u postupku koji se protiv njega vodi u Francuskoj, povodom zahteva Srbije za izručenje na osnovu optužnice za ratne zločine izvršene na Kosovu 1998. i 1999. godine.\nTom rezolucijom zahteva se zamrzavanje dijaloga Kosova i Srbije o normalizaciji odnosa do oslobađanja Haradinaja i njegovog povratka na Kosovo, ali i da se od EU zatraži da se Srbija pritisne da poništi sve naloge za hapšenje građana Kosova koje je prosledila Interpolu.\nMinistarka za dijalog u Vladi Kosova Edita Tahiri izjavila je da će Vlada Kosova poštovati rezoluciju skupštine da se dijalog o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine zamrzne do oslobađanja Ramuša Haradinaja.\nIz Evropske unije stigla je poruka da poziv za zamrzavanje dijaloga ne doprinosi normalizaciji odnosa i nije na istoj liniji sa stalnim opredeljenjem institucija Kosova za dijalog.\nHaradinaj je priveden 4. januara na aerodromu Bazel na osnovu poternice koju je protiv njega izdala Srbija za ratne zločine počinjene tokom rata na Kosovu 1998. i 1999. godine. O njegovom izručenju treba da odluči sud u francuskom gradu Kolmaru.\nTo su rekli zvaničnici EU uoči zasedanja vođa Unije, pošto je zaključeno da je došlo do "krajnje ozbiljnogi veoma zabrinjavajućeg pogoršavanje odnosa i pretnje sukobima na Zapadnom Balkanu". Čelnici Nemačke, Austrije i još nekih, posebno regionu susednih članica EU su zatražili da se sagleda kako zaustaviti pogoršavanje prilika na Zapadnom Balkanu kao "prednjem dvorištu" bitnom za stabilnost cele Evrope .\n: Han: Lideri EU u martu potvrđuju evropsku perspektivu Balkana


Niče Navigator 2 - Studio B\nNiče Navigator 2\nNiče Navigator 2 Studio B\nBeogradBeograd Pocetna 20. 09. 2018. 13:19:45\nKamen temeljac za novi poslovni centar Navigator 2 postavljen je na Novom Beogradu. Investitor ovog projekta, vrednog 45 miliona evra, je kompanija MPC. Zamenik gradonačelnika Goran Vesić ističe da je Beograd ove godine izdao rekordan broj građevinskih i lokacijskih dozvola i da će nastavili da pomaže investitorima koji žele da ulažu u Beograd.\nPoslovni centar Navigator 2 nalaziće se odmah pored Navigatora 1, koji je otvoren u septembru 2016. godine. Na jednoj od najboljih lokacija u gradu, u blizini Brankovog mosta i Mosta na Adi, kao i Gazele, nići će još 27 hiljada kvadrata poslovnog prostora, dok će zajedno sa Navigatorom 1 ceo kompleks imati 45 hiljada kvadrata. U MPC-u ističu da će kompleks biti izgrađen po najvišim standardima za zaštitu životne sredine.\nU gradu kažu da se raduju svakom novom projektu, jer to znači posao za našu industriju i nova radna mesta.\nGoran Vesić, zamenik gradonačelnika Beograda, kaže da je u ovoj godini izdato građevinskih dozvola za oko 750.000 kvadrat, lokacijskih uslova za oko 2.000.000 kvadrata i da je to apsolutni rekord poslednjih decenije.\n„Ja mislim da nikad više nije izdato dozvola. Izdali smo, u ovom trenutku, više od 50 građevinskih dozvola, nego prošle godine u ovo vreme, i između 150 i 200 lokacijskih uslova. To govori da se u Beogradu gradi i da je dalje interesantan za investitore, da je interesantran i na pravom putu za razvijanje grada“, precizira Vesić.\nVesić kaže da je posebno zadovoljan što je kompanija MPC, posle izgradnje Navigatora 1, nastavila da gradi drugu fazu i nada se da će jednog dana nići i Navigator 3 i 4.\n„To znači da imaju interes da i dalje rade kod nas, a Beograd će nastaviti da podržava svakog investitora koji želi da ulaže u naš grad“, kaže Vesić.\n„Mi smo da bismo obezbedili da se i dalje razvijaju investicije doneli odluku da se svaka investicija od preko 50 miliona evra, odnosno svaki investitor koji investira preko 50 miliona evra ima prava na posebnu radnu grupu koji mu pomaže da se reše svi problemi. Svi investitori koji investiraju preko 10 miliona evra imaju pravo na posebnu proceduru i pomoć grada. Na taj način želimo da pomognemo investitiorima domaćim ili stranim, svejedno, ali posebno stranim, da reše sve probleme na koje naiđu u našem gradu prilikom dobijanja građevinske dozvole i pripremanja svoje investicije“, kaže zamenik gradonačelnika Beograda.\nOtvaranje poslovnog kompleksa Navigator 2 očekuje se u proleće 2020. Inače, kompanija MPC Properties jedan je od najvećih investitora u jugoistočnoj Evropi. Kod nas je gradila Ušće centar, Ušće kule 1 i 2, Navigator centar a sada i Navigator centar 2.


Program podsticanja preduzetnistva kroz razvojne projekte u 2019. godini\nU okviru Programa podsticanja preduzetništva kroz razvojne projekte 23. septembra 2019. godine otvoren je prijem novih zahteva za dodelu bespovratnih sredstava\nNakon obrade pristiglih zahteva utvrđeno je da su preostala raspoloživa bespovratna sredstva u okviru programa koji zajednički realizuju Ministarstvo privrede i Fond za razvoj.\nZahtev za dodelu bespovratnih sredstava Ministarstva privrede i kredita Fonda za razvoj mogu podneti preduzetnici, mikro i mali privredni subjekti i zadruge, koji su registrovani u Agenciji za privredne registre, a koji dostave zvanične finansijske izveštaje za prethodne dve godine u kojima nije iskazan neto gubitak i koji ispunjavaju uslove iz Programa.\nPrijem zahteva za srednja pravna lica nije moguć, s obzirom da su programom planirana bespovratna sredstva za ovu namenu utrošena.\nSredstva opredeljena Programom namenjena su za: - kupovinu, izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju, adaptaciju, sanaciju, investiciono održavanje, proizvodnog prostora ili poslovnog prostora koji je u sastavu proizvodnog prostora, ili prostora u kojem se obavlja proizvodnja ili skladištenje proizvoda, - kupovinu nove ili polovne proizvodne opreme (ne starije od pet godina), uključujući dostavna vozila za prevoz sopstvenih proizvoda i druga transportna sredstva koja se koriste u procesu proizvodnje, - trajna obrtna sredstva - koja mogu da čine najviše 20% ukupnog investicionog ulaganja,- nabavku softvera i drugih nematerijalnih ulaganja.\nProgramom se ostvaruje pravo na finansijsku podršku u iznosu do 20% bespovratnih sredstava od vrednosti investicionog ulaganja, odnosno do 30% bespovratnih sredstava za privredne subjekte koji pripadaju četvrtoj grupi razvijenosti. Preostali iznos vrednosti projekta finansira se iz kredita Fonda za razvoj, uz kamatnu stopu od 1% na godišnjem nivou uz garanciju banke i 2% uz ostala sredstva obezbeđenja.\nZa sve dodatne informacije i podršku u pripremi dokumentacije svi zainteresovani se mogu obratiti Regionalnoj agenciji za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja.


Početak/Društvo/OPREZ: Rampe podignute zbog krađe kablova\nVozovi u Nišu od ponedeljka uveče bukvalno mile preko pružnih prelaza zbog toga što su rampe podignute, a razlog je kvar rampi uslovljen kradjom kablova.\nPreduzeće Infrastruktura železnice Srbije saopštilo je da je u ponedeljak uveče u Nišu došlo do smetnji u radu svih putnih prelaza. Saobraćaj je prekinut od gradske železničke stanice do stanice Ćele kula jer su na više mesta duž cele dužine mosta preko reke Nišave ukradeni železnički kablovi.\nKako je utvrđeno posle prijave smetnji, to je direktno uticalo na rad signalno-sigurnosnih uređaja, a samim tim i na funkcionisanje putnih prelaza na ovom delu pruge kroz Niš, kaže se u saopštenju i dodaje da je saniranje kvarova i zamena kablova u toku.\nNavodi se i da stručne službe „Infrastrukture železnice Srbije“ nastoje da posao završe u što kraćem roku, kako bi se obezbedilo normalno funkcionisanje putnih prelaza na ovom delu pruge kroz Niš, iako je kvar prouzrokovan krađom kablova izuzetno ozbiljan.\nU saopštenju se najavljuje da će biti podnete krivične prijave zbog ugrožavanja bezbednosti saobraćaja i od nadležnih državnih organa traži da se ovakve krađe, kojih ima i na drugim prugama širom Srbije, tretiraju kao ugrožavanje bezbednosti u saobraćaju.\n„Infrastruktura“ ističe i da su odmah primenjeni svi železnički propisi, pa bezbednost saobraćaja nije bila ugrožena.\nVozovi staju pre pružnog i sirenom daju dug zvučni signal pre prelaska.\nkrađa kablova podignute rampe pružni prelaz Železnica Srbije


Dijabetes peti vodeći uzrok umiranja u Srbiji - Radio Šabac\nDijabetes peti vodeći uzrok umiranja u Srbiji\nPotrebno je razbiti stigmu društva prema osobama koje žive sa dijabetesom, izjavio je na predstavljanju izazova “Blue Balloon” (Plavi balon) predsednik Dijabetološkog saveza Srbije Aleksandar Opačić i ocenio da je važno podići svest društva o životu osoba sa dijabetesom tip 1, saopštio je taj savez.\nProcenjuje se da u Srbiji ima 30.000 ljudi koji žive sa dijabetesom tip 1 dok je, prema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, šećerna bolest peti vodeći uzrok umiranja i peti vodeći uzrok opterećenja bolestima u našoj zemlji.\nNa predstavljanju kampanje upozoreno je da oni koji žive sa dijabetesom tip 1 „konstantno balansiraju balon dok uporedo obavljaju svakodnevne aktivnosti“, i da je to razlog za pokretanje izazova „Blue Balloon“.\nEndokrinolog Klinike za endokrinologiju, dijabetes i bolesti metabolizma Kliničkog centra Srbije Katarina Lalić istakla je da prema procenama u Srbiji oko 10 odsto stanovništva ima dijabetes.\n„Procenjuje se i da na svakog pacijenta koji ima dijabetes dolazi jedan koji ne zna da ga ima, a važno je istaći i to da raste broj osoba sa dijabetesom tip 1 u svetu“, rekla je Lalić i dodala da smo napredovali u lečenju dijabetesa i da su u Srbiji dostupni svi savremeni insulini.\nIzazov „Blue Balloon“ pokrenut je ove godine širom sveta sa ciljem da se skrene pažnja javnosti na nevidljivi teret koji osobe sa dijabetesom, i njihovi bližnji, svakodnevno nose.\nDo sada je u izazovu učestvovalo 70 uticajnih influensera, a kampanja je doprla do više od 21 miliona korisnika.\nOsim influensera, izazovu se priključilo i 19 udruženja pacijenata širom Evropske unije, Bliskog istoka i Afrike.


Tadić: Samo politika promena donosi glasove : Nadlanu.com\nTadić: Samo politika promena donosi glasove\nObjavljeno 11. dec 2011. / 21:46:57\n"Samo vesnici promena mogu da donesu glasove. Promene ne donose političke kukavice, ni oni koji ne smeju da se izjasne o barikadama i Rezoluciji 1244", rekao je Tadić na sednici Glavnog odbora te stranke u beogradskom Sava centru.\nPromene, kako je istakao, mogu da donesu samo oni koji su spremni i na odluke koje u tom trenutku nemaju podršku građana.\nTadić je kazao da je to misija i vrednost DS u kojoj "ne postoji niko ko nije rizikovao svojim životom, a jedan od njih bio je i pokojni premijer Zoran Đinđić".\nOn je rekao da procesi kriminalizacije potiču iz 1990-ih godina, a da su najveće afere bile u vreme vlade Vojislava Koštunice, navodeći aferu VAC, Kolubaru.\n"Moramo da koračamo napred i u situaciji teške ekonomske krize i problema nasleđenih iz prošlosti", istakao je Tadić navodeći da svi koji obećavaju investicije, blagostanje i berićet, obmanjuju javnost.\nTadić je ocenio da je ostavka funkcionera te stranke Božidara Đelića na funkciju potpredsednika Vlade Srbije za evropske integracije, "visoko moralan čin" i zahvalio Đeliću za zalaganje u priblizavanju Srbije EU.\nĐelićev stav je, kako je ocenio, dokaz da je stranka spremna da se menja, rekao je Tadić i podvukao da očekuje će ta politika dobiti podršku građana.\nboris tadićdemokratska strankakandidatura za eu


Ostali sportovi - Veslanje: Zlato i srebro za Miloša Stanojevića na Internacionalnoj regati\nVeslanje: Zlato i srebro za Miloša Stanojevića na Internacionalnoj regati\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 2 jula, 2018\nOd petka, 29.juna, do nedelje, 1.jula 2018.godine na jezeru Palić održana je 56. Internacionalna regata „Vojvodina Open” na kojoj su se u 344 posade takmičili veslači i veslačice iz četiri evropske zemlje – Srbije, Hrvatske, Mađarske i Makedonije.\nVeslački klub „Tamiš“ bio je predstavljen svojim najboljim veslačem Milošem Stanojevićem. Prvog dana takmičenja Miloš je veslao u skifu za teške veslače. I pored vrlo loših vremenskih uslova, jak vetar iveliki talasi koji nisu neuobičajena pojava za Palič, nisu omeli Miloša Stanojevića da sigurnim zaveslajem u konkurenciji 12 veslača osvoji srebro u finalnoj trci.\nDrugog dana takmičenja Miloš je veslao dublskul sa kolegom iz reprezentacije Srbije Aleksandrom Filipovićem (VK Smederevo). Posle rutinski izveslanih kvalifikacija u dublskulu Miloš i Aleksandar su pokazali svoje kvalitete i sa dve dužine čamca ispred reprezentativnih posada Mađarske prošli kroz cilj i osvojili zlato.\n„Po nalogu selektora Veslačkog saveza Srbije, Nebojše Ilića, veslao sam u konkurenciji teških skifova kako bih imao jaču konkurenciju za ostvarenje što boljeg vremenskog rezultata u čamcu. Ideja selektora je da posle ove regate sa kolegama iz reprezentacije Aleksandrom Filipovićem (VK Smederevo), Martinom Mačkovićem VK Palić) i Viktorom Pivačem (VK Grafičar) sednem u teški četverac koji bi se pripremao za Evropsko prvenstvo u avgustu. Obe trke na Paliću predstavljale su dobru proveru trenutne forme i brzine čamca a dve osvojene medalje dobru motivaciju za dalji rad i pripreme za velika takmičenja“\n– bio je komentar Miloša Stanojevića, posle nastupa na Internacionalnoj regati „Vojvodina Open 2018“.\nVeslanje: Srebro i bronza za četverce Tamiša na…


Festival video igara u Beogradu od 20. do 26. januara - Tehnologije - Dnevni list Danas\nPočetna » Tehnologije » Festival video igara u Beogradu od 20. do 26. januara\nU Beogradu će od 20. do 26. januara Britanski savet organizovati festival koji će se fokusirati na video igre, gejming kulturu i približavanje britanske i ovdašnje gejming scene, uz povezivanje kreativaca koji stvaraju u toj oblasti.\n0Piše: FoNet 15. januara 2020. 16.17\nPovod za organizovanje festivala je činjenica da su kreativci iz ove oblasti iz Srbije napravili značajan iskorak na svetskoj sceni, a njihove igre su postale prepoznatljive širom planete.\nBritanski savet će festival organizovati u partnerstvu sa Nordeusom i Asocijacijom industrije video igara Srbije (SGA).\nNajavljeno je da će više od 50 kreativaca koji se bave gejmingom iz Srbije i 30 iz regiona Zapadnog Balkana učestvovati u radionicama i predavanjima koje će voditi istaknuti profesionalci britanskih gejming studija.\nBritanski savet, e Asocijacija industrije video igara Srbije, igrice, nordeus, SGA, video igre, video igrice\nPrihod od gejming industrije u Srbiji skoro 100 miliona evra


Ko glasa - da dobije poresku olakšicu - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Ko glasa – da dobije poresku olakšicu\nNedostatak slobodnih i poštenih izbora predstavlja izvor svih daljih demokratskih anomalija\nKo glasa – da dobije poresku olakšicu\nBoško Obradović04.11.2020. 14:28\nNajveći problem Srbije danas je ubijena demokratija, krah vladavine prava, nesloboda medija i urušene nezavisne državne institucije.\nU tom svetlu poseban problem je nedostatak slobodnih i poštenih izbora, što predstavlja izvor svih daljih demokratskih anomalija.\nRazume se da je za oporavak demokratije sada najvažnije kako doći do zaista demokratskih izbora i nema sumnje da su tu najvažnija pitanja upravo slobode medija, zabrane funkcionerske kampanje i sprečavanja pritisaka na birače.\nMeđutim, lično smatram da je važno otvoriti i druga pitanja koja koja veoma utiču na kvalitet demokratije, kao što je reforma izbornog sistema i drugi načini da isključene građane vratimo u politiku i odlučivanje jer je naša stvarnost takva da građani odbijaju političku participaciju i okreću se apstinenciji i apatiji.\nZato najvažnija tema obnove demokratije postaje kako doći do participativne (učesničke) i neposredne (direktne) demokratije, koje bi mogle da motivišu birače da se masovnije uključe u izbore i referendume na svim nivoima.\nU novom Proglasu Srpskog pokreta Dveri „Promena sistema – sigurnost za sve“ nimalo slučajno na prvo mesto stavili smo upravo temu obnove demokratije i reforme izbornog sistema u Srbiji.\nS tim u vezi nametnula su se brojna otvorena pitanja za koja smo pozvali stručnu javnost, medije i kolege iz nevladinih i političkih organizacija na dijalog:\nDa li predsednički, parlamentarni i lokalni izbori treba da budu u odvojenim terminima i da to bude zakonski regulisano (obavezno)?\nDa li nam treba promena aktuelnog proporcionalnog izbornog sistema za parlamentarne izbore na republičkom nivou, koja bi omogućila glasanje za kandidate po imenu i prezimenu u njihovoj biračkoj jedinici, a ne kao do sada samo za zatvorene partijske izborne liste?\nDa li na lokalnom nivou treba uvesti većinski izborni sistem i direktan izbor za gradonačelnike i predsednike opština?\nDa li Srbija više ne treba da bude jedna izborna jedinica, već da broj izbornih jedinica bude povećan ili na 25 (gde bi se biralo po 10 narodnih poslanika u svakoj) ili na 250 (jedan narodni poslanik po jednoj biračkoj jedinici) sa sličnim brojem birača u svakoj?\nDa li glasanje u Srbiji treba da bude obavezno (ne u smislu da građani koji ne izlaze na izbore budu novčano ili na drugi administrativni način kažnjeni zbog toga, nego da oni koji izlaze na izbore budu stimulisani putem raznih administrativnih i poreskih povlastica)?\nDa li pravo glasa treba dati od 17 godine života i to prvo eksperimentalno na lokalnom nivou izbora?\nKoji izborni cenzus je najbolji u slučaju ostajanja proporcionalnog izbornog sistema (bez izbornog cenzusa, izborni prag od 1, 2, 3, 4 ili 5%, stepenasti izborni cenzus za koalicije, jer ne može biti isti cenzus za političku organizaciju koja samostalno izlazi na izbore, za one koji izlaze u koaliciji dve političke stranke, ili one koji izlaze u koalicijama tri ili više političkih grupacija)?\nPored ovih najhitnijih pitanja, vredi razmisliti o dvodomnoj skupštini ili senatu u kome bi se našli socijalno-ekonomski predstavnici društva, kao i Srbi iz regiona i rasejanja, kojima svakako treba olakšati biračko pravo i omogućiti glasanje poštom ili elektronskim putem.\nTakođe, promena državnog uređenja ne sme biti tabu tema već treba otvoriti javnu raspravu o prednostima i manama republikanskog i monarhističkog uređenja države.\nKonačno važne teme su i da li treba ograničiti mandat nosilaca najviših državnih funkcija na maksimalno dva i da li treba naći način za mogućnost opoziva izabranih narodnih poslanika i odbornika u toku mandata?\nPosebne temu su da li mandat u Skupštini treba da pripada stranci ili pojedincu, kako sprečiti politička preletanja mimo izborne volje građana, da li preletačima treba zabraniti formiranje novih poslaničkih ili odborničkih klubova u skupštinama, ili zašto političke organizacije koje su morale prikupiti 10.000 potpisa za registraciju ponovo skupljaju potpise na izborima?\nMislim da se oko nekoliko tema možemo lakše složiti.\nPrva je svakako da trenutni izborni sistem nije dobar i da sem u Crnoj Gori i Srbiji ovakav ne postoji nigde drugo u Evropi.\nTo može da se promeni i u postojećem proporcionalnom izbornom sistemu tako što bi izborne liste bile otvorene a građani pored glasanja za listu mogli da glasaju i za kandidate po imenu i prezimenu.\nNa taj način ne bi više bilo važno na kom mestu na izbornoj listi se kandidat nalazi već koliko je glasova osvojio u svojoj izbornoj jedinici, od čega bi zavisio redosled ulazaka u Parlament.\nOvo podrazumeva i da Srbija više ne može biti jedna izborna jedinica već podeljena u više njih kako bi svako birao svog predstavnika u svojoj biračkoj jedinici.\nObnova demokratije najlakše može da krene od obnove lokalne demokratije.\nTu bi trebalo izvršiti prve promene izbornog sistema, pre svega u pravcu većinskog sistema koji najviše ima smisla na lokalnom nivou, kao i direktnog izbora za gradonačelnike i predsednike opštine.\nNa lokalnom nivou lakše mogu da se probaju i neke inovacije, kao što je glasanje od 17. godine života ili obavezno glasanje koje bi podrazumevalo poreske ili druge administrativne povlastice za one koji izađu na izbore.\nTeme koje smo pokrenuli su teme za raspravu a ne konačna rešenja!\nPozivamo na otvaranje široke stručne i političke javne rasprave, uz korišćenje uporednih iskustava iz drugih demokratskih zemalja, a sve u cilju debate i dogovora o najboljim rešenjima koja bi bila plod širokog društveno-političkog konsenzusa.\nBoško ObradovićLični stav


Biotehnološki startap: Potraga za korisnim bakterijama - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tBiotehnološki startap: Potraga za korisnim bakterijama\nPoslednjih godina sve veći broj zdravstvenih problema u svetu povezuje se sa prekomernom upotrebom lekova, higijenskih sredstava i načinom ishrane koji se ubrzano menja usled tempa života i porekla hrane koja nam se nudi. Jedan od trendova je i okretanje alternativnim metodama lečenja, kao i zdravoj ishrani, koja je, međutim, neretko daleko od zdravlja. Takve reakcije proizilaze iz činjenice da savremena medicina nema odgovarajuća rešenja za probleme koji se nagomilavaju jer još ne raspolaže preciznim informacijama šta se dešava u ljudskim crevima. Napredak u toj oblasti, međutim, biće moguć zahvaljujući dvema naučnicama iz Srbije, Mirjani Rajilić Stojanović i Svetlani Bojić, koje su pokrenule startap HITTest, s ciljem da usavrše prvu verziju čipa – HITChip za mapiranje bogate flore ljudskih creva.\nMirjana Rajilić Stojanović je docent na Tehnološko-metalurškom fakultetu u Beogradu, koja je svojevremno, kao student generacije, dobila stipendiju kompanije Hemofarm. Stipendiju je otkupio fakultet u holandskom Vaheningenu, na kome je Mirjana doktorirala kao jedina žena cum laude u poslednjih stotinu godina. Tokom svog rada u Holandiji ona je razvila prvu generaciju svog čipa, koja je tada mapirala oko hiljadu različitih vrsta bakterija u mikrobioti, odnosno flori ljudskog creva. Svetlana Bojić je, pak, posle Matematičke gimnazije u Beogradu, završila medicinu i neko vreme se bavila medicinskom statistikom i informatikom, a sada je na doktorskim studijama iz oblasti populacione genetike na Biološkom fakultetu u Beogradu.\nMirjana i Svetlana udružile su svoje ekspertize kroz zajednički startap HITTest, koji su registrovale u aprilu ove godine, gde su i „šefice“ i zaposlene. Zato su, kažu, angažovane „na više različitih frontova“, uključujući i punu kuću dece – ukupno ih odgajaju petoro. Na pitanje kako sve to postižu, odgovaraju da su najzahtevnije obaveze na fakultetu, dok su se klinci kod kuće već dobrano „primili“ na nauku, pa smišljaju svoje eksperimente u želji da jednog dana i oni postanu naučnici.\n„U ljudskim crevima postoje hiljade različitih vrsta bakterija koje ne utiču samo na probavu, već na funkcionisanje celokupnog organizma. Mikrobiota se prilagođava našoj ishrani, a u sebi sadrži sto puta više DNK materijala nego drugi organi u telu“, objašnjava Mirjana, koja je i posle mnogih godina istraživanja i dalje fascinirana postojanjem tolikog broja bakterija, od kojih su neke veoma korisne za ljudski organizam.\nTo je među prvima pretpostavio nobelovac Ilja Mečnikov, koji je početkom dvadesetog veka upravo na Balkanu pokušao da utvrdi koja je tajna dugovečnosti ovdašnjih stanovnika. Ustanovio je da je razlog specifična flora u njihovim crevima, koja se razvila usled ishrane bazirane na fermentisanim mlečnim proizvodima – sirevima, jogurtu i kiselom mleku. Tužna je činjenica da danas većina probiotika na policama naših apoteka ne potiče sa našeg područja, već su uvezeni iz zemalja čije stanovništvo ima drugačiju crevnu floru.\nAntibiotici su neophodni u borbi protiv mnogih bolesti, ali njihova prekomerna upotreba dovodi do istrebljivanja bakterija u našem organizmu, upozorava Mirjana. Po mikrobiotu je štetno i konzumiranje procesirane hrane, specijalno dizajnirane za čoveka, jer ne treba zaboraviti da je funkcija creva, između ostalog, da fermentiše i „obrađuje“ hranu. Stoga, ako se crevima umanji ova važna funkcija, svakako će doći do negativnih posledica.\nTrend da se sve više „interveniše“ na planu ljudske ishrane, bez dovoljno znanja o posledicama, povećava rizike od komplikacija, što je problem ne samo među laicima koji sami sebi propisuju zdravu ishranu, već je i odgovornost lekara. „Jedan od najvećih problema sa kojima se suočavaju istraživači u ovoj oblasti je i dalje preovlađujući stav u medicini – i to ne samo u Srbiji – da su sve bakterije štetne, i da ih treba iskoreniti. Međutim, uništavanjem nekih bakterija iz našeg probavnog trakta sebi činimo medveđu uslugu. Mi živimo sa gomilom ’podstanara’ koji su nam veoma korisni“, ističe Svetlana.\nNjenu tvrdnju potkrepljuju i najnovije naučne studije, koje su ustanovile da je epidemija gojaznosti i dijabetesa među Amerikancima povezana sa njihovom veoma „osiromašenom“ crevnom florom. Naime, u poređenju sa afričkim stanovništvom iz ruralnih područja, stanovnici Sjedinjenih Država imaju dve trećina bakterija manje.\nMirjana se priseća da na početku njenog istraživanja mikrobiote niko nije umeo da precizira šta sve ona sadrži. „Kako bih došla do te informacije, konsultovala sam svu stručnu literaturu i počela da prikupljam podatke iz stotina različitih naučnih analiza iz celog sveta. Tokom rada na doktoratu u Holandiji kreirala sam prvu verziju čipa, koji je u sebi mapirao preko hiljadu različitih vrsta bakterija prisutnih u ljudskim crevima. Iako je od tada prošlo skoro deset godina, nastavila sam da istražujem sve dostupne baze podataka u svetu i do sada sam mapirala oko tri hiljade različitih bakterija. To izgleda tako što iščitavam njihov DNK i, doslovno, prikupljam jednu po jednu bakteriju, a one međusobno mogu da se razlikuju samo po jednoj liniji DNK“.\nSagovornica B&F-a dodaje da je to mukotrpan, ručni posao, koji zahteva strpljenje i upornost, ali je, zato, korist od takvog „popisivanja“ mnogostruka. Zahvaljujući njemu, u veoma bliskoj budućnosti mogli bismo da saznamo do tančina šta se nalazi u crevima i koje „dobre“ bakterije nedostaju obolelima.\nInstitut za humanu genetiku na beogradskom Medicinskom fakultetu je omogućio dvema naučnicama da koriste opremu koja im je neophodna za rad, a onu koja im nedostaje za eksperimentalnu valorizaciju njihove studije planiraju da kupe do kraja godine. Najveći deo sredstava za te namene su same obezbedile, radeći mikrobiološke analize po porudžbini. Primera radi, radile su analize za klijenta koji prodaje premaze za tuš-kabine, kako bi ustanovile koji premaz protiv buđi je najadekvatniji za njegov proizvod i tako, kažu, „gomilale novac u kasicu-prasicu“.\nKada dobiju potvrdu svojih nalaza, planiraju da ih predstave potencijalnim investitorima, kompanijama iz prehrambene ili farmaceutske industrije. Na ovakvu poslovnu strategiju, koja je karakteristična, pre svega, za tehnološke startapove, odlučile su se jer drugu opciju, zapravo, nisu ni imale, nakon bezuspešnih pokušaja da sredstva za istraživanja dobiju od državnih institucija.\nNjihov cilj je da u svojoj startap firmi proizvedu drugu generaciju HITChip-a, koji bi omogućio da se uoče najmanje promene u crevnoj flori. To je veoma važna osnova za dalja istraživanja i za dobijanje potvrda, koje su ključne za odobravanje novih lekova i medicinskih preparata na tržištu. Osim toga, analize mikrobiote za pojedince postaće vremenski i finansijski veoma dostupne. „Ne možemo da obećamo da ćemo izlečiti sve bolesti“, smeju se naše sagovornice, „ali HITChip je poput rendgenskog snimka, na osnovu kojeg mogu da se preduzmu dalje mere za tretiranje. To je korisna i laka alatka za svakoga iz struke.“


Biden za državnog sekretara SAD-a postavio čovjeka koji odlično poznaje BiH - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 23 Novembar 2020 09:20\nAntony Blinken je javnosti u Bosni i Hercegovini dobro poznato ime s obzirom da je karijeru u State Departmentu započeo još u vrijeme administracije Billa Clintona.\nNovi američki predsjednik Joe Biden, odlučio je da za američkog državnog sekretara imenuje dugogodišnjeg saradnika Antonyja Blinkena.\nKako se navodi u tekstu New York Timesa, Biden je odlučio na poziciju državnog sekretara imenovati Blinkena, dugogodišnjeg saradnika u administraciji kada je u pitanju američka vanjska politika.\nBlinken je tokom predsjedničke kampanje Joea Bidena, u februaru ove godine posjetio i bosansko-američku zajednicu te izrazio ogromnu zahvalnost zbog podrške kandidatu Demokrata u utrci za predsjednika SAD-a.\nNaravno, Blinken će morati raditi i na tome da američkoj vanjskoj politici vrati ugled naročito kada je u pitanju tržišna "utakmica" sa Kinom, te situacija na Bliskom istoku.\nBlinken je mnogo pomogao pri razvoju američkih "odgovora" na političke preokrete i nestabilnosti na Bliskom istoku tačnije u Egiptu, Iraku, Siriji i Libiji. Među njegovim novim prioritetima bit će ponovno pozicioniranje SAD-a kao pouzdanog saveznika koji je spreman pridružiti se globalnim sporazumima i institucijama, uključujući Pariski sporazum o klimatskim promjenama, nuklearni sporazum s iranom i Svjetsku zdravstvenu organizaciju.\nPored Blinkena, novi američki predsjednik imenovat će još jednog bliskog saradnika na poziciju savjetnika za nacionalnu sigurnost. U pitanju je Jake Sullivan koji je bio dugogodišnji saradnik Hillary Clinton, ali i samog Blinkena.\nBlinken ima 58 godina i obavljao je dužnost zamjenika državnog sekretara za vrijeme predsjedničkog mandata Baracka Obame. O odabiru Blinkena i Sullivana ranije je izvijestio i Bloomberg News, a očekuje se da će Biden s njihovim imenima izaći u javnost u narednim danima iako Donald Trump i dalje odbija izborni poraz.\nTakođer se očekuje da će Biden imenovati Lindu Thomas-Greenfield, koja je radila na diplomatskim položajima širom svijeta, za ambasadoricu u Ujedinjenim nacijama.


Za organizovanje sajmova bespovratno 1,5 miliona dinara - AgroSmart\nPokrajinski sekretarijat za privredu i turizam AP Vojvodine nedavno je raspisao je Konkurs za dodelu bespovratnih sredstava za sufinansiranje troškova organizacije regionalnih međunarodnih sajamskih manifestacija u AP Vojvodini u 2017. godini. Cilj Konkursa je podrška razvoju privrede i turizma u AP Vojvodini kroz podsticanje organizacije Regionalnih međunarodnih sajamskih manifestacija.\nPo ovom Konkursu ukupno će se dodeliti 1.500.000,00 dinara, a namenjena su regionalnim privrednim komorama i udruženjima za organizaciju regionalnih međunarodnih sajamskih manifestacija u AP Vojvodini u 2017. godini.\nPravo učešća na Konkursu imaju regionalne privredne komore i udruženja sa teritorije AP Vojvodine koji su upisani u odgovarajući registar Agencije za privredne registre u daljem sa aktivnim statusom.\nKompletan tekst konkursa može se videti na sajtu sekretarijata na adresi www.spriv.vojvodina.gov.rs. gde se mogu preuzeti i konkursni obrasci koji se dostavljajuna adresu: Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam,Bulevar Mihajla Pupina 16,Novi Sad, sa naznakom na licu koverte „Javni konkurs za regionalne sajmove”, ili lično na pisarnici pokrajinskih organa uprave u zgradi Pokrajinske vlade, svakog radnog dana od 9 do 14 časova.\nRok za podnošenje prijave je 24. novembar 2017. godine.


Nestro Petrol podstiče profesionalno usavršavanje kroz finansiranje obrazovanja zaposlenih. Ulaganje u profesionalno usavršavanje zaposlenih smatramo investicijom uz očekivanja da će od toga imati koristi i kompanija.\nNestro Petrol podržava težnju svojih zaposlenih u razvoju vlastitih potencijala, sposobnosti i talenata, kao i ostvarenju ličnih i porodičnih ciljeva, u cilju doprinosa zaposlenih ostvarivanju poslovnih ciljeva Nestro Petrola.\nNagrađivanje zaposlenih podrazumijeva isplatu premija preko iznosa navedenog u ugovoru na osnovu profesionalnih zasluga. Sistem nagrađivanja zaposlenih ima za cilj povećanje zainteresovanosti i odgovornosti zaposlenih da bi oni blagovremeno i kvalitetno ispunjavali svoje radne zadatke i na taj način doprinosili ostvarivanju strateških ciljeva Nestro Petrola.


Petković u Trebinju: Poslije SNSD-a bićemo najjača koaliciona partija @ InfoBijeljina \nPetković u Trebinju: Poslije SNSD-a bićemo najjača koaliciona partija\nTREBINJE - Potpredsjednik Ujedinjene Srpske Milan Petković izjavio je u Trebinju da ova stranka očekuje odličan rezultat na predstojećim lokalnim izborima, jer je lista Ujedinjene Srpske i Partije ujedinjenih penzionera, sa kojom zajednički nastupaju, jedna od najozbiljnijih odborničkih lista u Trebinju.\nPetković je rekao novinarima da očekuju odličan rezultat zato što imaju mlad tim, ali i iskusne ljude koji su se dokazali svojim političkim radom.\n"Sigurno ćemo poslije SNSD-a biti najjača koaliciona partija i imaćemo najbolji rezultat do sada. Podržali smo kandidata SNSD-a za gradonačelnika Mirka Ćurića, koji će sigurno ostati gradonačelnik Trebinja, i nastavićemo zajedno da gradimo Trebinje da bude prepoznatljiv centar kao što je bio i do sada, da i dalje imamo podršku Vlade Srpske i Vlade Srbije u svim razvojnim projektima koji su započeti u ovom gradu", naveo je Petković.\nOn je dodao da Ujedinjena Srpska ima listu ozbiljnih ljudi koji su se dokazali, koji imaju zvanje, znanje i zanimanje i koji će, zbog toga, sigurno donijeti dobro Trebinju na njegovom putu napretka.\nPetković je podsjetio da je Ujedinjena Srpska i do sada činila vlast u Trebinju, te da je ovaj grad u protekle četiri godine doživio procvat i postao prepoznatljiv centar Hercegovine.\n"Sigurno je da gradnja aerodroma u Trebinju počinje, a poruka našim oponentima, koji su željeli da kažu da je to iluzorno i da se nikada neće desiti, jeste - evo desilo se. Izgrađen je novi vrtić `Srbija` ovdje u Trebinju i mnogi drugi infrastrukturni projekti", istakao je Petković.\nPredsjednik Gradskog odbora Ujedinjene Srpske Trebinje i nosilac odborničke liste Milan Kovač rekao je da će poslije izbora, od 16. novembra, imati klub odbornika u Skupštini grada.\nOn je dodao da je koalicija koju čini devet političkih subjekata usaglasila zajedničku platformu za razvoj Trebinja koja se zove "Platforma za budućnost Trebinja", a u kojoj su navedene sve društvene oblasti i programi čija je realizacija planirana u četvorogodišnjem mandatu.\n"Mislim da je to nastavak projekata koji su rađeni u periodu 2016-2020. godine, kada su realizovana ukupno 54 programa Gradske uprave", rekao je Kovač.\nPotpredsjednik Ujedinjene Srpske Milan Petković posjetiće danas i Opštinski odbor ove stranke u LJubinju, gdje, kako je rekao, izlaze sa listom ozbiljnih ljudi i podržavaju SNSD.\n"Podržavamo vlast, odnosno SNSD, imamo koaliciju, prethodno smo imali dobre rezultate u Trebinju i sigurno ćemo biti parlamentarna stranka i u Ljubinju", rekao je Petković.


Impresivan napredak srpske ekonomije - PKS-RPK Novi Sad\nImpresivan napredak srpske ekonomije\nSrpska ekonomija je zabeležila impresivan napredak od usvajanja ekonomskog programa podržanog stendbaj aranžmanom iz predostrožnosti sa Međunarodnim monetarnim fondom, izjavio je 6. septembra 2017. godine šef Kancelarije MMF-a u Beogradu Sebastijan Sosa.\nOn je podsetio da je Srbija bila u teškoj makroekonomskoj situaciji pre pokretanja programa reformi 2015. godine, a da je dve godine kasnije makroekonomska slika potpuno drugačija.\nFiskalna situacija je, kako je naveo, poboljšana, pri čemu je budžetski deficit smanjen sa 7,0 procenata BDP-a na projektovanih 1,1 odsto BDP-a ove godine, što je najniži nivo od 2005, a javni dug pada brže nego što je projektovano.\nMMF ukazuje da fiskalna konsolidacija ide ispred plana i da je praćena bržim rastom, što je, kako primećuje odraz poverenja proisteklog iz odlučnog rešavanja pitanja održivosti javnog duga.\nSosa je rekao da je MMF u sadašnjim zaključima zadržao projekciju rasta BDP na 3,0 procenta za ovu godinu, ali da su ti podaci zasnovani na ekonomskim pokazateljima koji su bili na raspolaganju do juna.\nŠef Kancelarije MMF je, međutim, najavio da će u narednih nekoliko nedelja ta projekcija biti verovatno revidirana naniže, zbog štete koju je poljoprivreda pretrpela usled suše i delom zbog energetike.\nBiće prostora za veće plate i penzije\nSosa je procenio da će biti prostora za povećanje plata i penzija, ali nije mogao da prognozira za koliko procenata.\n„Povećanje plata u javnom sektoru i penzija koje je najavila Vlada Srbije biće razmatrano u okviru predstojećih razgovora o budžetu za 2018. godinu između tehničke misije Međunarodnog monetarnog fonda i srpskih zvaničnika“, rekao je Sosa na konferenciji za medije u Narodnoj banci Srbije, u odgovoru na novinarsko pitanje.\n„Mislimo da će postojati fiskalni prostor za povećanje plata i penzija, ali u ovom trenutku ne znamo koliki će on biti“, rekao je Sosa.\nOn je istakao da je neophodno da se dobro odmere svi činioci kako ne bi došlo poremećaja fiskalne ravnoteže.\n„Razmotrićemo prostor za ovakvu vrstu povećanja, koje treba da bude konzistentno sa parametrima predviđenim u stendbaj aranžmanu“, rekao je Sosa.\nDodao je takođe da će i jednokratna isplata penzionerima od 6. 000 dinara koje je najavio ministar finansija Dušan Vujović biti predmet razmatranja u nastupajućim razgovorima MMF-a i predstavnika Srbije.\n„Druga područja su snažna. Još uvek vidimo rast koji će se oporavljati do 3,5 odsto naredne godine“, rekao je Sosa na konferenciji za novinare u prostorijama Narodne banke Srbije.\nOn je posebno istakao to što sprovođenje fiskalne konsolidacije nije poremetilo privredni rast.\nPotrebno je, međutim, da se fiskalni rezultati konsoliduju na srednji rok, budući da, kako je naveo, postoje fiskalni rizici od potencijalnih starih dugova i obaveza državnih preduzeća.\nPodsetio je u tom kontekstu da je prošle godine Vlada jednokratno otplatila dug Petrohemije, upozorivši da će možda i ove godine biti takvih zahteva, na primer za RTB Bor ili Azotaru.\nKada su ta preduzeća u pitanju, po njemu treba da se ide na privatizaciju ili da se nađe stalno rešenje.\nSosa je takođe naveo i dalje postoje „ranjivosti“ i strukturne slabosti, koje proističu iz kašnjenja reformi javnih i državnih preduzeća, državne uprave i opterećenosti privrede neformalnim privrednim sektorom.\nKašnjenje, međutim, ne znači da nije bilo napretka, rekao je on, napominjući da je kod komunalnih preduzeća i železnica, primera radi, poboljšana finansijska situacija, i da su opale subvencije državnim preduzećima, ali da su garancije po kreditima koje država daje za ta preduzeća i dalje značajne.\n„Važno je držati pod kontrolom javne rashode i stvoriti prostor za korišćenje drugih resursa i drugih javnih investicija kako bi se zatvorili neki gepovi u infrastrukturnoj potrošnji“.\nAko bude novog aranžmana, fokus će biti drugačiji\nSosa je izjavio da Fond nema nikakve indicije o tome da li će biti novog stendbaj aranžmana između Srbije i te međunarodne finansijske institucije, ističući da je odluka o tome na srpskoj vladi.\n„Još je rano za to. Imamo još šest meseci do kraja ovog aranžmana, i na Vladi je da odluči da li joj i kakav aranžman sa MMF-om treba“, rekao je Sosa na današnjoj konferenciji za medije u Narodnoj banci Srbije. Ako Vlada Srbije bude odlučila da joj je aranžman sa MMF-om potreban, on će, kako je naglasio, biti sasvim drugačiji od sadašnjeg, jer se ekonomska situacija u našoj zemlji promenila.\n„Postojeći program smo započeli kada je fiskalna situacija bila veoma teška, a u potencijalno novom programu, fokus će biti na drugim parametrima, na konkurentosti, rastu i zaposlenosti“, objasnio je Sosa.\nTakođe je istakao da je potrebno jačati institucije da bi se poboljšala konkurentnost i privredni ambijent.\nKonstatujući da je poslovna klima generalno poboljšana u poslednjih nekoliko godina, posebno u oblasti sudskog sistema i javne infrastrukture, Sosa je ipak predočio da su potrebni dodatni napori u pogledu unapređenja vladavine prava i efikasnosti sudskog sistema.\nTakođe je potrebno poboljšanje kvaliteta javne infrastrukture, uspostavljanje efikasnije javne uprave i nastavak borbe protiv sive ekonomije.\nSosa je najavio još jednu osmu reviziju aranžmana krajem oktobra i pocetkom novembra, koja će na Izvršnom odboru MMF-a biti razmatrana krajem godine.\nSrbija vraća 310 miliona evra građanima SFRJ\nOd 6. marta ove godine teče rok za podnošenje dokumentacije za vraćanje stare devizne štednje građanima bivših republika SFRJ…\nNišta ne izvozi 91 odsto malih i srednjih firmi\nPo najnovijem izveštaju Ministarstva finansija o makroekonomskim i fiskalnim kretanjima, perjanica srpskog izvoza u prvih 11 meseci ove godine,…\nAIK Banka čuva za vas\nAIK Banka svojim klijentima i korisnicima sefova garantuje sigurnost i bezbednost pri čuvanju dragocenosti, pa brigu o vama važnim…\nTRANSFERNE CENE – CENE VAN DOHVATA RUKE\njednodnevni instruktivni trening – seminar\nodržava se 23. aprila 2015. godine od 9,30 do 15,00 sati u RPK Novi…\nZašto srpski biznismeni sve više ulažu u Sloveniji?\nOvde je teže raditi nego u Evropi, gde investitori imaju veću sigurnost. Percepcija korupcije je tamo mnogo manja, mada…\nPRAVA POVERILACA U STEČAJU\nInformativno – instruktivni seminar koji se održavaÂ\n16. juni 2015. RPK Novi Sad, Narodnog fronta 10/I od 9,30 do 14,00…\nCRNE LISTE BANAKA Ako se bavite ovim poslom, zaboravite na podizanje kredita\nPre nego što odobre bilo koji kredit, banke ne proveravaju samo klijenta, već i firmu u kojoj radi, pa…


Tokom pre podneva drugu dozu ruske vakcine „Sputnjik V“ mogli su da prime građani koji su se već registrovali za primanje vakcine. Tokom ove sedmice, kako je planirano, građani Subotice mogu da prime vakcine američko-nemačkog proizvođača „Fajzer-Bajontek“ ili kineskog „Sinofarma“ u terminu od 8 do 20 časova, a bez prethodne registracije.\nMargita Kečkeš ima 87 godina i u ponedeljak je primila drugu dozu vakcine „Sputnjik V“. Prijavila se za imunizaciju kako bi zaštitila zdravlje i mlađih članova porodice.\n„Davanje vakcine uopšte nije bolelo. Nije ni prva, samo sam prvog i drugog dana imala blagu nesvesticu, ništa drugo nisam osetila.“\nRozalija Čik takođe je primila drugu dozu ruske vakcine.\n„U sopstvenom interesu, pre svega zbog sebe, zatim zbog porodice, prijatelja, dalje i zbog komšija i tako redom.“\nVakcina „Sputnjik V“ je u prostorije Nove opštine stigla nekoliko dana kasnije nego što su očekivali. Zbog toga oni koji su imali zakazani termin za prošli petak ili subotu, vakcinu mogu da prime ove sedmice – objasnio je dr Nikola Filipović, lekar opšte prakse.\n„Jutros je dato oko 450 drugih doza, revakcinacija je trajala do dva sata. Nakon 14 časova, bez prethodne registracije, dajemo prve doze vakcina od juče pristiglog „Sinofarma“ , a po svemu sudeći imamo još nekoliko doza i „Fajzera“.“\nDo sada je imunizovano 24 odsto odraslog stanovništva Subotice sa obe doze neke od vakcina, a prijavljena je 31 hiljada građana.\nVakcinu „Fajzer" mogu primiti i dojilje i alergični na penicilin\nU Subotici vakcinisano 23 odsto odraslog stanovništva\nFajzer i Sputnjik se u Srbiji mogu primiti bez registracije\nU Adi se povećava interesovanje za vakcinaciju


Potpis u Minhenu, legenda ostaje u Bajernu još dve godine - Sportske.net\nPotpis u Minhenu, legenda ostaje u Bajernu još dve godine\nLegendarni napadač Bajerna i aktuelni izvršni direktor ostaje u klubu.\nBajern baca rukavicu "Građanima" i "Svecima"!Uplašeni Atletiko izdao saopštenje, šta će biti sa Francuzom?Bundesliga - Lukina dva dovoljna za bod u Majncu, Riberi rešio derbi kola!Ekskluziva iz Španije, osvajač Mundijala se seli u Minhen!Na Apeninima strahuju, zna se ko je najtraženiji Turčin u Londonu!\nAktuelni šampion Nemačke dogovorio je nastavak saradnje sa aktuelnim izvršnim direktorom.\nKarl-Hajnc Rumenige parafirao je danas novi dvogodišnji ugovor sa Bajernom koji mu garantuje ostanak u klubu do 31. decembra 2021. godine.\nBivši fudbaler Bajerna i reprezentacije Zapadne Nemačke preuzeo je funkciju izvršnog direktora 2002. godine, odmah nakon osnivanja ćerke firme nemačkog giganta.\nRumenige se nalazi na čelu kompanije 'FC Bayern Munchen AG', a u opisu posla mu je, između ostalog, staranje o firmi u Nemačkoj i svetu, briga o pitanjima klupskog rukovodstva, novim medijima i spoljnjim odnosima.\nKako sada stoje stvari, Karl-Hajnc Rumenige vezaće punih 30 godina na najvišim funkcijama u Bajernu, pošto je pre sadašnje obavljao funkciju potpredsednika u periodu od 1991. do 2002. godine.


BiH: Sedmi „King Partner Days 2017“ okupili više od 200 učesnika\n„Sedmu godinu zaredom organizujemo ovu konferenciju i nastojimo okupiti najuspješnije kompanije iz IT industrije. Činjenica da trajemo sedam godina, da je interes za učešće na konferenciji iz godine u godinu sve veći potvrda je da vjerujemo jedni drugima, da imamo šta pokazati i prenijeti kada su u pitanju najnovija dostignuća u IT sektoru", kazao je Velimir Nešković, direktor i vlasnik kompanije „King" u pozdravnom obraćanju učesnicima konferencije.\nDražen Arsenić iz kompanije" King" predstavio je nekoliko rješenja na koje je kompanija izuzetno ponosna. Jedno od takvih su VOIP rješenja, odnosno Voice Over IP, koji omogućava prebacivanje glasa preko mrežnih protokola.\n„Za realizaciju ovog rješenja uspostavili smo saradnju sa kineskom kompanijom 'Yeastar', koja nudi najjednostavnija rješenja na tržištu, sa najnižim troškovima, a omogućava integrisanje svih softvera. Mogućnosti su velike, od jeftinih poziva prema mobilnim mrežama, besplatnih poziva između uposlenika kompanije. 'Yeastar' se može povezati i sa CRM sistemima u kompaniji", naglasio je Arsenić.\n„King" također nudi IT rješenja za poslovne kupce poput Nest wek paketa za knjigovodstvene kuće, Wi-Fi rješenja, mrežna rješenja sa DrayTek-om, ERV i kontrolu prijave uposlenika.\nNakon oficijelnog govora i predstavljanja rješenja kompanije „King", prezentirane su novine njihovih partnera kompanija m:tel, D-Link, HP, Wiener osiguranje, Tesla. U okviru konferencije učesnici su se mogli upoznati i sa novinama partnera kompanije „King" kao što je najnovija kamera na svjetskom tržištu GoPro HERO 6, KARMA dronom, Canon MPS i Cisco rješenjima. Iz kompanije Kaspersky organizirano je predavanje o temi "Zasto izvršiti nadogradnju na KES Advanced”, HPE o temi "ClearPass - sigurnost i napredna kontrola pristupa za novo doba” te Microsofta"Sigurnosne funkcionalnosti unutar Windowsa i vrijednost legalnog softvera”. Prisutni su mogli vidjeti i prezentaciju proizvoda kompanije Vivax.


Razvoj elektronske uprave je jedan od najbitnijih poslova u narednom periodu, izjavio je novoizabrani predsednik Upravnog odbora Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) Goran Kovačević.\nNakon sednice Upravnog odbora NALED-a, na kojoj je izabran novi predsednik i članovi Upravnog odbora, Goran Kovačević je rekao da "ako zemlja hoće da ide napred mora elektronsku upravu da razvije da bi se uštedelo vreme građana i privrede".\nKako kaže, to je najbitnija stvar koja treba da podigne ukupne kapacitete Srbije ukoliko želi da bude dobro mesto za investicije i privlačenje stranih investitora.\nNaveo je da je u prvih šest meseci, od kako se počelo sa primenom elektronskog izdavanja građevinskih dozvola, podneto oko 6.500 zahteva za izdavanje građevinskih dozvola, a da je izdato 4.200 rešenja.\nPrema njegovim rečima, zbog toga je vrednost građevinskih radova podignuta za 70 odsto.\n"To je dobar znak da se krećemo u dobrom pravcu", rekao Kovačević.\nNaveo je i da je prema najnovijim podacima Regulatornog indeksa Srbije koji osenjuje proces pripreme, donošenja i primene zakona, Vlada Republike Srbije zaslužila polovičnu ocenu, 4,8 od maksimalnih 10.\nKako je naveo, najbolju ocenu institucije su zaslužile za brzinu odgovora na upit privrednog subjekta i dostupnost informacija od javnog značaja - 7,5/10.\nMeđutim, prema njegovim rečima, iako je rezultat usvajanja podzakonskih akata tri puta bolji, oblast sprovođenja zakona je i dalje najslabije ocenjena - 3,1 /10.\nKovačević je najavio i početak rada na novoj, devetoj Sivoj knjizi.\n"U proteklih osam godina na našu adresu je pristiglo skoro 500 predloga za Vladu Republike Srbije, od čega je 153 kvalitetom zaslužilo meso u Sivoj knjizi, a gotovo 50 odsto je sprovedeno u delo", rekao je Kovačević.\nKao problem istakao je i donošenje zakona po hitnom postupku bez javne rasprave i konsultacija, navodeći da to nije dobar način donošenja odluka. Istakao je i da je NALED jedna od izuzetnih organizacija zato što okuplja privredu, lokalne samouprave i civilni sektor na jedan efikasan način.\nIzvor: Vebsajt RTS, 29.09.2016.


(FOTO) Džeko zna kako da proslavi titulu: Nakon šest godina u Italiji se konačno okitio zlatom\nEdin Džeko je juče sa svojim Interom osvojio titulu šampiona Kupa Italije nakon pobjede nad velikim i ljutim rivalom Juventusom, i to sa rezultatom od 4:2 koji je odlučen nakon produžetaka.\nBosanskohercegovački centarfor Edin Džeko je u italijanski fudbal došao 2016. godine, kada je redove engleskog premijerligaša Mančester sitija zamijenio za Romu.\nTokom petogodišnjeg boravka u Romi, Džeko nije uspio osvojiti niti jedan jedini trofej, a evo već u prvoj sa Interom se okitio titulom osvajača Kupa Italije.\n(OCJENE) Heroj Kupa Perišić: Džeko ocijenjen ponižavajuće\nPored toga, Džeko će sa Interom ove sezone imati priliku da osvoji i duplu krunu, jer su još u trci sa gradskim rivalom u Milanom koji je trenutni lider na tabeli Serije A.\nDžeko je putem društvene mreže “Instagram” objavio niz “story-ja” gdje se vidi njegovo slavlje sa porodicom i saigračima, a pored toga je postavio i objavu gdje ljubi svoj prvi trofej u Italiji.\nU nastavku pogledajte kako je to sinoć izgledalo poslije posljednjeg sudijskog zvižduka na “Olimpijskom stadionu” u Rimu za Džeku, njegovu porodicu te saigrače:\nPrethodni članakLeotar do kraja sezone bez Nikole Đurasovića\nNaredni članakLeotar svjestan značaja naredne utakmice: Police otvorene za navijače u borbi za opstanak


ENERGOPROJEKT 65 godina uspeha\nKompanija „Energoprojekt“, najveća srpska kompanija izvođač radova, ove godine proslavlja 65 godina uspešnog poslovanja. Ona je jedina kompanija u regionu koja se nalazi na listama renomiranog američkog časopisa „Endžiniring njuz riport“ među 225 najboljih međunarodnih projektantskih i 250 najboljih izvođačkih kompanija.\nKompanija „Energoprojekt“, najveća srpska kompanija izvođač radova, ove godine proslavlja 65 godina uspešnog poslovanja. Ona je jedina kompanija u regionu koja se nalazi na listama renomiranog američkog časopisa „Endžiniring njuz riport“ među 225 najboljih međunarodnih projektantskih i 250 najboljih izvođačkih kompanija. Nedavno je potpisivanjem ugovora sa kompanijom „Beograd na vodi d.o.o.“ postala glavni izvođač na projektu „BW rezidensis“, prvom stambenom objektu u okviru novog urbanog kompleksa. Sa generalnim direktorom „Energoprojekt holdinga“ Vladimirom Milovanovićem razgovarali smo o ključnim i aktuelnim projektima i uspešnom poslovanju ove kompanije.\nKoliko je sa građevinskog i inženjerskog aspekta ovaj projekat kompleksan za vašu kompaniju?\nVladimir Milovanović: Posle dugotrajne i zahtevne tenderske procedure „Energoprojekt“ je potpisao ugovor i zadovoljni smo što ćemo mi realizovati prvi projekat u sklopu „Beograda na vodi“. Nadamo se da će „Energoprojekt“ imati zapaženu ulogu i na narednim tenderima za izgradnju kule, hotela i šoping centra. Reč je o umereno kompleksnom objektu i to prvenstveno u delu armirano–betonske konstrukcije i protivpožarne zaštite, dok su svi ostali delovi rutinskog karaktera, imajući u vidu da je reč o stambenom objektu.\nKoji su, pored ovog, najznačajniji projekti na kojima je angažovana kompanija „Energoprojekt“ u Srbiji?\nVladimir Milovanović: „Energoprojekt“ trenutno u Srbiji realizuje ugovore ukupne vrednosti od preko 200 miliona evra, dok ukupna vrednost ugovorenih radova u 22 zemljeu kojima imamo poslovne aktivnosti prevazilazi 500 miliona evra. Kada je reč o projektima u oblasti visokogradnje i nekretnina, pored pomenutog projekta izgradnje dve stambene kule u okviru projekta „Beograd na vodi“, u završnoj fazi je izgradnja stambenog objekta za tržište u Ulici cara Nikolaja na Vračaru, dok se vrše poslednje pripreme za početak izgradnje stambeno–poslovnog kompleksa u beogradskoj opštini Višnjica. Od ostalih projekata koje realizujemo u Srbiji najznačajniji i najkompleksniji projekti su infrastrukturni, kao što su izgradnja 24 km deonice auto-puta E 763 od Lajkovca do Ljiga, radovi na izgradnji tunela „Šarani“, potom izmeštanje\ni regulacija korita reke Kolubare, kao i rekonstrukcija deonica pruge na železničkom koridoru 10 i izgradnja pruge Beograd – Pančevo. U rudarskom basenu „Kolubara“ izvodimo radove na izgradnji infrastrukturnih objekata za novu deponiju na površinskom kopu Tamnava, zapadno\npolje, a započela je i realizacija izgradnje 400 kV duplog dalekovoda od Pančeva do rumunske granice.\n„Energoprojekt“ je počeo sa izgradnjom novog stambenoposlovnog kompleksa u Bloku 8b. Vrednost projekta je 15 miliona evra, a vrednost građevinskih radova 9,5 miliona evra. Kad planirate završetak ovog projekta?\nVladimir Milovanović: Ovim projektom „Energoprojekt“ se vraća u Višnjicu, gde je 80-ih godina prošlog veka izgradio naselje koje i danas predstavlja vrednu urbanističkoarhitektonsku celinu Beograda. U sastavu novog kompleksa, koji je pažljivo planiran da ispuni savremene potrebe budućih korisnika, na površini od oko jednog hektara počela je izgradnja budućeg naselja Višnjičko polje na padini prema Dunavu. U prvoj fazi počinje izgradnja tri stambeno-poslovna objekta koji sadrže 215 stanova različitih površina i struktura,\ndevet lokala i adekvatnog broja parking mesta. Planirano je da se kupci usele u svoje nove i energetski efikasne stanove u drugoj polovini 2017. godine.\nSTAMBENO-POSLOVNI KOMPLEKS – SUNNYVILLE\nKoliko je aktivno učešće „Energoprojekta“ u izgradnji novih kapaciteta u Srbiji i regionu?\nVladimir Milovanović: Što je više investicija u Srbiji, to se poslovne aktivnosti „Energoprojekta“ inteziviraju, pa je tako u ukupnom prihodu u protekloj godini učešće u realizaciji poslova u Srbiji dostiglo oko 40%. Za nas je angažovanje u zemlji veoma značajno za širenje poslovanja u inostranstvu jer smo u mogućnosti da na projektima kod kuće pripremimo mlađe kadrove za poslovne i inženjerske izazove u inostranstvu. Očekujemo i spremni smo da i u budućnosti svoje iskustvo u radu na zahtevnim tržištima, sa internacionalnim klijentima, bankama, finansijskim institucijama, najvećim izvođačima i proizvođačima tehnologije i opreme primenimo na relizaciji projekata u zemlji i doprinesemo oporavku domaćeg građevinskog sektora i rastu malih i srednjih firmi u sektoru inženjeringa i građevinarstva.\nKoliko ste saglasni sa konstatacijom da je građevinska industrija pokretač cele Srbije?\nVladimir Milovanović: Srpske građevinske kompanije imaju tradiciju i veliki je broj radnika i inženjera koji imaju individualne aranžmane i rade po celom svetu. Imajući u vidu da je usled pada cena nafte, gasa i ruda došlo do smanjenja investicija u mnogim zemljama u razvoju, treba očekivati da će se poboljšanjem uslova rada u građevinskom sektoru u Srbiji dobar deo tih radnika i inženjera vratiti. Mišljenja sam da možemo pokrenuti ciklus bržeg oporavka građevinskog i elektromašinskog sektora i postepeno obnoviti izvozne aktivnosti ukoliko se srpske firme izbore da realizuju više investicija u građevinarstvu i izgradnji infrastrukture u Srbiji. Istovremeno, neophodno je da se kroz institucije države obezbedi da sve firme posluju u okvirima naših zakona i propisa.\nPo vašem mišljenju, koliko je značajno da Vlada i industrijski sektor rade zajedno u cilju obezbeđenja dugoročnog oporavka domaće građevinske industrije?\nVladimir Milovanović: Mislim da je veoma važno da postoji dobra saradnja države i njenih predstavnika sa industrijskim sektorom. Za oporavak građevinske industrije, pored stvaranja pogodnih političko-ekonomskih uslova za podsticaj rasta investicija, od velikog je značaja i institucionalna podrška domaćim proizvođačima i firmama. Veće angažovanje domaćih firmi na realizaciji projekata moglo bi znatno da doprinese povećanju budžetskih prihoda po osnovu poreza i doprinosa na zarade i ostalih poreza.\nENERGOPROJEKT – TOPIONICA BOR\nKompanija „Energoprojekt“ ima ugovorene brojne značajne projekte van Srbije. Koliko je teško kompaniji iz jedne male države kao što je naša da se uspešno tržišno pozicionira i u inostranstvu i uspe da održi dobar poslovni ugled?\nVladimir Milovanović: „Energoprojekt“ ima višedecenijsko iskustvo u poslovanju i projekte realizovane u više od 70 zemalja sveta. Za 65 godina od osnivanja ime „Energoprojekt“ postalo je brend koji odlikuju kvalitet, znanje, iskustvo i realizacija projekata na zadovoljstvo različitih investitora širom sveta. Iako su prošla zlatna vremena velikih profita, mi danas poslujemo u 22 zemlje na četiri kontinenta i uspevamo da se na tenderima izborimo za nove poslove konkurentnim cenama i profesionalnošću u radu. U svim zemljama vodimo računa o svakom zaposlenom i njegovoj zaštiti i bezbednosti na radu. Kao kompanija koja dolazi iz male zemlje, nastojimo da uvek damo više u odnosu na konkurente i budemo ambasadori svoje zemlje.\nKoje biste projekte na kojima je „Energoprojekt“ bio angažovan izdvojili?\nVladimir Milovanović: Mnogo je projekata koji su realizovani tokom skoro sedam decenija rada firme. Gotovo da ne postoji vrsta objekta saobraćajne, energetske, ekološke\ni druge infrastrukture, objekat visokogradnje i industrije koji „Energoprojekt“ nije projektovao i gradio. Nezahvalno je da se opredeljujem i izdvajam neke projekte realizovane u prošlosti jer ih ima mnogo koji su ili predstavljali vrhunske inženjerske domete ili nagrađivana arhitektonska rešenja ili su realizovani u rekordno kratkom roku. Od projekata iz prošlosti svakako se moraju izdvojiti poduhvati koji se odnose na izgradnju raznih hidroelektrana i brana, objekata po kojima se mnogi glavni gradovi afričkih država i danas prepoznaju, dok se u poslednjih pet godina po mom mišljenju izdvajaju projekat nove topionice i fabrike sumporne kiseline u Boru, zatim rekonstrukcija Bloka B2 na termoelektrani „Kostolac, izgradnja hidroelektrana „Čankaji“ „Rukaj“ u Peruu, izgradnja tunela „Straževica“ i „Šarani“, železničke pruge Beograd – Pančevo, zatim radovi na završetku izgradnje nove glavne železničke stanice „Prokop“ i drugi.\n„Energoprojekt“ se od svog nastanka 1951. godine do danas susretao sa brojnim izazovima i krizama. Šta je to što je vašoj kompaniji pomoglo da se ne samo održi i opstane, nego se pozicionira kao najveća srpska inženjering i građevinska kompanija.\nVladimir Milovanović: „Energoprojekt“ ove godine proslavlja 65 godina poslovanja. Mali je broj kompanija u regionu, a posebno u našoj zemlji koje se mogu pohvaliti ovakvim jubilejom. Naravno, sve ove decenije bile su ispunjene radom, izazovima i rešavanjem problema. Svoje projekte smo realizovali velikim delom na različitim inostranim i uglavnom veoma rizičnim tržištima. Navikli smo na borbu i rešavanje problema u otežanim uslovima. Raditi, poslovati sa profitom, održati se i konačno razvijati se zahteva nesporno kontinuiran i sistematičan rad, ali i posvećenost svih zaposlenih. Slobodno mogu reći da su zaposleni ključ našeg uspeha.


Pojačana saradnja sa sindikatima • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPojačana saradnja sa sindikatima\nO nama Vesti Pojačana saradnja sa sindikatima\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković govorila je na skupu u prostorijama Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata (ASNS) na temu diskriminacije iz oblasti rada i zapošljavanja.\nPredsednica ASNS Ranka Savić otvorila je skup tezom da je stanje u oblasti ljudskih i radničkih prava u Srbiji na niskom nivou i da je važno znati sve legitimne mehanizme kojima bi se sprečila diskriminacija u ovoj oblasti. Kao dobar primer saradnje sindikata sa nezavisnim telima istakla je i obustavu dela zakona kojim bi se žene zaposlene u javnom sektoru prevremeno penzionisale. Ona je nagovestila i lošu praksu radnika da pristaju na nezakonite uslove poslodavaca samo da bi sačuvali radno mesto.\nPoverenica Janković izrazila je poštovanje zato što su najveći sindikati otvorili temu diskriminacije prilikom rada i zapošljavanja, ali i nedavno organizovali skup pod nazivom – I radnička prava su ljudska prava.\nVeliki broj ljudi živi u stalnom strahu od gubitka posla, ukazala je poverenica i dodala da taj strah dovodi do osećaja neslobode i gubitka dostojanstva.\n„Nadležne institucije treba da štite ljudska prava i da budu dovoljno blizu svim građankama i građanima”, rekla je poverenica i dodala da njihov posao niko ne sme da doživljava kao „salonski”.\nPoverenica je ukazala na često nerazumevanje razlike između mobinga i diskriminacije, te objasnila da u ovoj oblasti diskriminacijom se smatra kada poslodavac, nadređeni ili drugi zaposleni dovode u nepovoljan položaj pojedinca ili grupu zbog određenog ličnog svojstva. To je najčešće diskriminacija na osnovu pola, nacionalne pripadnosti, invaliditeta, pripadnosti političkim, sindikalnim ili drugim organizacijama…\nNakon detaljnog objašnjenja kako izgleda postupak pred Poverenikom i kakvu vrstu podrške institucija nudi diskriminisanom podnosiocu pritužbe, predstavnici sindikata upoznali su poverenicu sa konkretnim problemima sa kojima se suočavaju. Najčešće je to diskriminacija porodilja, žena, zatim medijska blokade zbog političkih uverenja ili pritisci i otkazi zbog pripadnosti sindikalnim organizacijama.\nPoverenica Janković pozvala je sve članove i članice sindikata da se obrate Povereniku uvek kada smatraju da su žrtve diskriminacije, ali i kada samo žele da se upoznaju sa svojim pravima u skladu sa Zakonom o zabrani diskriminacije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Crna Gora spremna da preuzme nadzor vanjskih granica EU\n01. 02. 2021. 17:26 >> 17:27 1\nCrna Gora se priprema za najveći izazov u procesu pridruživanja Evropskoj uniji (EU), a to je preuzimanje nadležnosti nadzora vanjskih granica Unije, kazao je načelnik Odsjeka za politička pitanja EU u Kancelariji za evropske integracije (KEI) Miloš Radonjić.\nOn je, tokom sastanaka u okviru misije Evropske komisije (EK) Peer review, rekao da to podrazumijeva sprovođenje značajnih aktivnosti na podizanju standarda u dijelu bezbjednosti, kroz intenzivnu saradnju sa susjednim zemljama.\nKako je saopšteno iz Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) i KEI, cilj misije je bio da procijeni kapacitet Crne Gore za upravljanje granicom na strateškom, političkom, upravljačkom, administrativnom i operativnom nivou.\n„Misija je bila važna u kontekstu sprovođenja Strategije IUG za period 2020-2024, imajući u vidu da integrisano upravljanje granicom predstavlja značajnu oblast pregovaračkog procesa s EU u poglavlju 24 – Pravda, sloboda i bezbjednost“, navodi se u saopštenju.\nRadonjić je istakao značaj misije za dalji tok pregovora u poglavlju 24 – Pravda, sloboda i bezbjednost, prvenstveno u kontekstu ispunjavanja privremenih mjerila u tom poglavlju.\n„Crna Gora se u kontinuitetu priprema za najveći izazov koji je očekuje u procesu pridruživanja EU, a to je priprema za preuzimanje nadležnosti nadzora vanjskih granica EU, što podrazumijeva sprovođenje značajnih aktivnosti na podizanju standarda u dijelu bezbjednosti, kroz intenzivnu saradnju sa susjednim zemljama“, rekao je Radonjić.\nNačelnik Odjeljenja za IUG u MUP-u i predsjednik Državne komisije za granicu, Milan Paunović, kazao je da je misija bila prilika da se zajednički sagleda ostvareni napredak u toj oblasti s aspekta evropskih standarda u nadzoru granica.\nOn je rekao da će MUP temeljno sagledati preporuke iz izvještaja misije, u cilju unapređenja sveukupnog stanja u toj oblasti u cilju prevazilaženja identifikovanih izazova.\nPredstavnica EK, Tatiana Romon, istakla je da je misija specifična zbog činjenice da je zbog objektivnih okolnosti izazvanih pandemijom COVID-19 organizovana na daljinu, u onlajn formatu, što je, kako je navela, modalitet koji je prvi put na Zapadnom Balkanu realizovan upravo sa Crnom Gorom.\nOna je naglasila važnost redovnog zajedničkog sagledavanja stanja u toj oblasti, u cilju dostizanja što većeg nivoa usklađenosti sa standardima EU.\nRomon je zahvalila svim učesnicima na strpljenju i saradnji i ocijenila misiju uspješnom, dodajući da je ekspert uspio steći jasniju sliku o stanju u oblasti IUG, na osnovu čega će sačiniti izvještaj.\nNezavisni ekspert iz Finske, Arto Niemenkari, zahvalio je na otvorenoj i plodonosnoj saradnji s crnogorskim institucijama tokom ove, kao i prethodno realizovanih misija.\nOn je pohvalio napredak koji je ostvaren u periodu nakon organizacije prethodne misije u 2019. godini, kao i unapređenje operativne saradnje s Frontex-om.\nNiemenkari je dao preliminarne preporuke za dalje poboljšanje stanja u oblasti IUG, koje se, kako se navodi, uglavnom odnose na razvoj strateškog planiranja i unapređenje ljudskih resursa u toj oblasti.\n„Kao i na razvoj sistema za elektronsku identifikaciju migranata i usklađivanje tog sistema s EURODAC-om, unapređenje opreme na graničnim prelazima i dalji razvoj obuka u skladu sa šengenskim standardima, u oblasti nadzora i kontrole prelaska državne granice“, dodaje se u saopštenju.\nNavodi se da je, tokom sastanaka održanih u okviru misije, bilo riječi i o novostima u vezi s razvojem evropskog koncepta integrisanog upravljanja granicom i njegovom primjenom u nacionalnim strategijama.\n„Peer review misija je takođe bila prilika za razmatranje stepena realizacije preporuka s prethodnih misija na ovu temu, organizovanih 2018. i 2019. godine“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da je, u okviru misije, organizovan i sastanak predstavnika Uprave policije s predstavnicima Evropske agencije za graničnu i obalsku stražu – Frontex.\nMUP Crne Gore Miloš Radonjić Kancelarija za EU integracije