Vlada Kosova usvojila državnu platformu za okoncanje dijaloga\nizvor: agencije foto: 19.04.2018.\nVlada Kosova usvojila je u četvrtak državnu platformu za finalizaciju dijaloga o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije i istu prosledila Skupštini.\nZamenik premijera Enver Hodža na sastanku Vlade je rekao da su tri glavna cilja platforme recipročno priznanje Kosova i Srbije, članstvo Kosova u Ujedinjenim nacijama te unapređenje euroatlantskih odnosa.\nPremijer Ramuš Haradinaj kazao je da je dokument sačinjen nakon više sastanaka sa predsednikom Kosova, Skupštinom te političkim predstavnicima i civilnim društvom. Istakao je da je aktuelni dijalog "istrošen" i da više ne daje rezultate, te se treba preći na konačnu fazu dijaloga.\n"Platforma će biti prosleđena Skupštini radi rasprave i njenog usvajanja u vidu rezolucije. Ovo je bio veoma važan preduslov za transparentnost jednog procesa koji će omogućiti svima da budu uključeni u njemu", kazao je Haradinaj na konferenciji za novinare nakon zasedanja Vlade.\n"Državna platforma koju predstavljamo ima nekoliko tačaka koje mogu biti članovi rezolucije u kojima je uključena materija koja Kosovu osigurava ne samo transparentan i siguran proces napred, već i sveobuhvatan proces", kazao je Haradinaj na sednici Vlade.\nDokument je sačinjen nakon više sastanaka sa predsednikom Kosova, Skupštine, te političkim predstavnicima i civilnim društvom. Ramuš Haradinaj je na konferenciji za novinare takođe govorio i o Zajednici opština sa srpskom većinom, navodeći da je Kosovo reaktiviziranjem Upravljačkog tima za izradu statuta poduzelo korake za njeno formiranje te da ultimatum Srpske liste o tom pitanju više ne važi.\nSrpska lista je prethodno dala ultimatum zvaničnoj Prištini da do 20. aprila pokrene proces formiranja Zajednice, u suprotnom, to će uraditi sama.\n"Promenjeno je činjenično stanje, Kosovo je u procesu izrade statuta Zajednice u skladu sa Briselskim sporazumom, sporazumom koji je sam predvideo da se na kraju Ustavni sud izjasni o tome da li je statut Zajednice u skladu sa Ustavom Kosova", kazao je Haradinaj.\nU Zvečanu sastanak srpskih predstavnika o ZSO\nSrpski predstavnici sa Kosova održaće sednicu sa članovima Upravljačkog tima za uspostavljanje Zajednice opština sa srpskom većinom (ZSO) u četvrtak u Zvečanu. Sednica je predviđena za 13 časova a njoj će prisustvovati i pomoćnik direktora Kancelarije za Kosovo Petar Petković.\nDo sednice dolazi dan uoči najavljenog datuma za jednostrano formiranje Zajednice od strane Srpske liste u dogovoru sa Srbijom, ukoliko to Priština ne bude uradila.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u sredu za Radio-televiziju Srbije (RTS) da će Srbija sačekati izradu statuta još 3,5 meseca, ali da, kako je kazao, statuta neće biti ni tada.\n"Promenjeno je činjenično stanje, Kosovo je u procesu izrade statuta Zajednice u skladu sa Briselskim sporazumom, sporazum koji je sam predvideo da se na kraju Ustavni sud izjasni o tome da li je statut Zajednice u skladu sa Ustavom Kosova", kazao je Haradinaj. Najavljeno je da će izrada statuta trajati četiri meseca.


Srbija 2022. bira pesmu na nacionalnom izboru | OGAE Serbia :: Vaš evrovizijski svet\nNapisao: Miloš Savić u Srbija 25. maj 2021.\tKomentari su isključeni\nTek što su se slegli utisci sa upravo završene 65. Pesme Evrovizije, stižu nam lepe vesti od urednice zabavnog programa RTS-a, Olivere Kovačević. Naime, tokom jučerašnjeg gostovanja u emisiji „Među nama“ televizije Nova S, ona je saopštila da je RTS odlučio da organizuje takmičenje putem koga ćemo odabrati predstavnika za sledeću Evroviziju koja će se održati u Italiji.\nPrema njenim rečima, konkurs će biti raspisan za oko 20 dana i trajaće do jeseni, odnosno do novembra, a samo takmičenje biće održano u februaru 2022. Pozvala je i mlade i stare, talentovane, da se pripreme, pa da na narednoj Beoviziji ili Pesmi za Evropu (još nije poznato kako će se takmičenje zvati) budemo u prilici da odaberemo zaista najbolju pesmu. Smatra da je to najpošteniji način da se odabere srpska pesma, kao i najlakši za RTS, a pošto u Srbiji nema dovoljno kreativaca, festival je dobra prilika da se na njemu nađu najbolje pesme autora spremnih da se takmiče. Ipak, izjavila je da razume stav većih zvezda da ne žele da se takmiče i rizikuju da možda ne pobede na domaćem takmičenju, a nju im niko ne može garantovati.\nOno što ljubitelje Evrosonga može da raduje je da je stav Radio-televizije Srbije da se Srbija nikad neće samostalno isključiti sa Evrovizije, odnosno da redovno treba da ima svog predstavnika na ovom takmičenju. Ove godine finale je gledalo 2.600.000 ljudi, uz rejting od 16,5%, odnosno šer od čak 43,1%. Istakla je da samo RTS može da bira predstavnika, ali kako nema zaposlene kompozitore niti ljude iz muzičkog sveta, nacionalni izbor je tu da se udruženim snagama dođe do kompletnog rešenja, odnosno izabere i predstavnik i pesma.\nŠto se tiče ove godine, zadovoljna je kako su nas članice grupe Hurricane predstavile, te da su bile logičan izbor kao pobednice prošlogodišnje Beovizije. Istakla je da je ova godina javni servis takmičenje najviše koštalo budući da su putni troškovi bili viši usled obaveze da svako boravi u zasebnoj sobi u hotelu, a visoki su troškovi i za pirotehniku koja se koristi tokom nastupa, jer se ona plaća i za svaku probu.\nPogledajte celo gostovanje Olivere\nOlivera Kovačević\t2021-05-25\nTagovano sa:Olivera Kovačević


Genjac: Hrvatska nema odobrenje BiH za gradnju Pelješkog mosta - Biznis Info\nYou are at:Home»Investicije»Genjac: Hrvatska nema odobrenje BiH za gradnju Pelješkog mosta\nGenjac: Hrvatska nema odobrenje BiH za gradnju Pelješkog mosta\nBy BiznisInfo on\t 05/08/2017 Investicije\nPredsjednik Glavnog odbora Stranke demokratske akcije (SDA) Halid Genjac je na današnjoj vanrednoj konferenciji te stranke kazao da BiH nikada nije dala saglasnost za izgradnju Pelješkog mosta.\nOn je rekao da je gradnja Pelješkog mosta bez saglasnosti BiH nelegalna i predstavlja kršenje obavezujućih međunarodnih konvencija, posebno UN konvencije o pravima mora.\nPredsjedništvo BiH, tijelo koje po Ustavu BiH ima isključivu nadležnost za vanjsku politiku, nikada nije dalo saglasnost za gradnju Pelješkog mosta.\nNaprotiv, zvanični stav Predsjedništva BiH, prema Zaključku usvojenom na 25. sjednici Predsjedništva održanoj 17. oktobra 2007. godine, glasi: „BiH je protiv izgradnje Mosta do rješavanja otvorenih pitanja vzanih za identificiranje morske granične crte između dvije države“.\nNa istoj sjednici je Zaključkom Predsjedništva zatraženo da „Republika Hrvatska ne poduzima nikakve jednostrane radnje na izgradnji Mosta“, kazao je Genjac.\nSa tim zvaničnim stavovima su, kako je kazao Genjac, upoznati predsjednik Republike Hrvatske i predsjednik Vlade Republike Hrvatske i to zvaničnim dopisom tadašnjeg predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Nebojše Radmanovića 23. aprila 2009. godine. On je dodao da Predsjedništvo BiH nikada nije donijelo zaključak kojim bi se ta odluka izmijenila.\n– Predstavnici ministarstava ili ekspertskih grupa na međudržavnom nivou mogu razgovarati, ali nisu mogli niti mogu u ime BiH potpisati bilo kakav validan sporazum bez saglasnosti Predsjedništva BiH. Evidentno je da BiH, odnosno isključivo nadležno Predsjedništvo BiH, nikada i nikome nije dalo saglasnost da u ime BiH potpiše bilo kakav sporazum u vezi sa izgradnjom Pelješkog mosta – izjavio je Genjac.\nOn je dodao da pitanje teritorijalnog morskog razgraničenja između BiH i Hrvatske još nije riješeno te da je jasno da nije data validna saglasnost BiH za izgradnju Pelješkog mosta.\n– Potpuno nam je nejasno kako je nastao previd Evropske komisije da u takvim okolnostima odobri sredstva za izgradnju Pelješkog mosta, odnosno odobri sredstva koja je prema međunarodnim konvencijama ilegalna aktivnost – dodao je Genjac.\nPredsjednik Glavnog odbora SDA je kazao da je Hrvatska, uprkos međunarodnim konvencijama, napala suverenitet BiH i prekršila UN konvenciju o pravima mora.\nPri tome, kako je istakao, Hrvatska permanentno obmanjuje javnost i institucije UN-a i EU-a, navodeći neistinite tvrdnje kako ima saglasnost bh. strane i kako gradi Most na svom teritoriju. On dodaje da je SDA opredijeljena saradnji sa susjedima, ali tek uz poštivanje prava koja pripadaju državama.\n– Uzimajući u obzir sve navedeno, želim da vas obavijestim da će SDA u pismu koje je pripremljeno sve evropske parlamentarce upoznati sa navedenim činjenicama. Zamolit ćemo za podršku i pomoć pri revidiranju odluke Evropske komisije o dodjeli finansijskih sredstava, jer smatramo da se desio nama neobjašnjivi previd – poručio je Genjac.\nturizamNaftaIzvozinvesticijeKonzumAgrokorautomobiliBankeCijeneBingoSASEMMFenergijadobitstrane investicijeVlada FBiH


Kontrolni panel SQS-101A je u osnovi centrala SQS-101 sa ugrađenim interfejsnim modulom CHQ-FIO koji omogućava povezivanje sistema za gašenje požara u adresnu liniju (petlju) kompatibilnu HOCHIKI ESP serijskom protokolu. U toj verziji su funkcije odlučivanja prenesene na adresibilni kontrolni panel (centralu) koja procesira sve elemente na priključenim adresnim linijama.\nKarakterišu ga visok stepen programirljivosti na licu mesta (on site programming) i time prilagodljivost zahtevima konkretne primene, uz auto-dijagnostiku koja se odnosi na automatsko utvrđivanje kvarova na priključenim dojavnim, signalnim i pobudnim linijama, kao i kvarova na samoj centrali.\nProgramiranje sistema za konkretnu primenu se obavlja uz korišćenje PC programskog paketa za konfigurisanje i monitoring QuadExConfig. Isti programski paket omogućava i monitoring detaljnog stanja sistema koji podrazumeva praćenje tekućih vrednosti otpornosti priključenih linija i bitnih napona u sistemu, kao i listanje LOG-EVENT memorije sa arhivom poslednjih 1000 bitnih događaja sa tačnim vremenima njihovog nastanka. Transfer svih podataka od servisnog PC računara ka panelu i obratno se odvija putem USB interface-a.\nKako su u slučaju panela SQS-101A funkcije odlučivanja prenesene na adresibilni kontrolni panel (centralu) tipa ALPHA1100/ALPHA2100 koja procesira sve elemente na priključenim adresnim linijama, za automatsku detekciju se koriste analogno-adresibilni detektori povezani na neku od adresnih petlji, dok se svi ostali prateći elementi specifični za sisteme za gašenje povezuju na sam kontrolni panel SQS-101A.\nPošto tako formiran podsistem za upravljanje gašenja zauzima samo jednu iz skupa od 127 adresa dostupnih u okviru jednu adresne linije (petlje), otvara se mogućnost integrisanja više takvih podsistema (teorijski maksimalni broj je 127 po petlji). To praktično znači da je na ovaj način moguće formirati sisteme za gašenje veoma velikog kapaciteta. Naravno, pri njihovom dimenzionisanju ne sme se izgubiti iz vida neohodnost primene adresibilnih detektora kao i opcionih ostalih elemenata koji svaki za sebe zauzimaju po jednu adresu.\nMrežno i rezervno napajanje u ovoj varijanti je identično kao kod SQS-101. Funkcije rukovanja i signalizacije su u biti nepromenjene, s tim što se prikaz suštinskih informacija o svim tako formiranim podsistemima gašenja dostupne i na centralnom analogno-adresibilnom panelu.\nPerformanse centrale su u saglasnosti sa standardima EN54-2, EN54-4 i EN 12094.


Franković od Ćurića zatražio da se pokloni hrvatskim žrtvama ; Ćurić: Trebinje se ne želi vraćati u prošlost | Hercegovina Press\nZvanične saradnje između Trebinja i Dubrovnika neće biti dok se gradonačelnik Ćurić ne izvini u ime svog grada, Dubrovniku.\nOvako je na novinarsko pitanje zašto Dubrovnik i Trebinje ne uspostave turističku saradnju odgovorio Mato Franković, gradonačelnik Dubrovnika .\nOn je izjavio kako od Trebinja očekuju izvinjenje za „sva zlodjela koja su napravili Dubovniku“ prije nego se počne pričati o saradnji dva grada.\n“Prije svega mislim na dvanaestoro djece koja su poginula od granata koje su dolazile upravo iz opšine Trebinje. U trenutku kada se izvinu za sve to što se dogodilo, ja sam apsolutno spreman sjesti razgovarati i nastaviti saradnju na jednak način kao što sarađujemo s Kotorom, i svim drugim gradovima u Crnoj Gori, odnosno svima onima koji su se izvinili“, izjavio je Franković u Mostaru gdje učestvuje na konferenciji „Održivi turizam i kulturna baština“.\nOn je dodao da već dvije godine 6. 12. Republika Crna Gora šalje svog predstavnika da se pokloni dubrovačkim žrtvama, pa zašto ne bi došao i gradonačelnik Trebinja, poklonio se dubrovačkim žrtvama i izvinio se dubrovačkim majkama te ih zamolio za oprost i krenuo dalje.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić, koji se takođe nalazi u Mostaru na istoj konferenciji, rekao je kako se treba okrenuti budućnosti, a ne vraćati se u prošlost.\n“Mislim da postoji prostora i da možemo sarađivati jer je Trebinje uvijek bilo oslonjeno na Dubrovnik i veliki broj naših građana sada radi u Dubrovniku. Mislim da trebamo nastaviti saradnju, napraviti korak i ne vraćati se u 90-te i 40-te, nego brinuti o budućnosti kako nas, tako i naše djece“, rekao je Ćurić, podsjetivši da je prije rata u Dubrovniku radilo 6000 Trebinjaca.


Ivan Bauer, profesor na FEFA - Blic\nIvan Bauer, profesor na FEFA\nRepublika Srbija se već duži niz godina suočava sa problemom tzv. „deficita blizanaca“, odnosno budžetskog i spoljnotrgovinskog deficita (deficita tekućeg računa). Simultano, višegodišnje postojanje ova dva deficita vodi u ozbiljno, ponekad i neodrživo, zaduživanje zemlje, o čemu je nedavno govorio i premijer Ivica Dačić.\nVerovatno se mnogi sećaju čuvenog filma „Dan mrmota“, u kojem se glumac Bil Mari iznova budi u jednom te istom danu i preživljava ispočetka iste događaje.\nEkonomisti i javna reč\nEkonomska situacija u Srbiji je veoma teška, to je neosporna činjenica sa kojom se svi (ekonomisti) slažu. Zato ni najmanje ne čudi što ekonomski eksperti, ali i kvazieksperti, dobijaju toliku medijsku pažnju.\nPoslednjih dana sve češća tema za diskusiju među ekonomistima, ali i među političarima, jeste opravdanost nastavka saradnje sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF). Te rasprave, kao logično, nameću pitanje: Da li je ta tema čisto ekonomska ili se može smatrati i političkom?


Šuvalov: Rusija da se pripremi za nezaposlenost - Ekonomske Vesti\nŠuvalov: Rusija da se pripremi za nezaposlenost\n23. jan. 2015 Andrija Matić Aleksej Kudrin, Antikrizna komisija, Dmitrij Medvedev, Igor Šuvalov, nezaposlenost, Sberbank\nRusija, u kojoj je stopa nezaposlenosti u novembru 2014.godine bila samo 5,2 odsto, trebalo bi da se pripemi za njen rast u ovoj godini, rekao je jutros prvi potpredsednik ruske vlade Igor Šuvalov.\nŠuvalov je upravo imenovan za šefa obnovljene Antikrizne komisije, koju je u Rusiji vodio i 2008. i 2009.godine kada je ukinuta.\n“Mnogi sadašnju situaciju ne vide kao šokantnu, ali to je pogrešno vidjenje stvari…Treba se pripemiti na izlazak ljudi na tržište kao nezaposlenih, treba se adaptirati na nove uslove”, rekao je Šuvalov na radnom doručku Sberbanke na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu, a prenose RIA novosti.\nRuski premijer Dmitrij Medvedev najavio je da će najkasnije do kraja sledeće nedelje ruska vlada usvojiti antikrizni program, a Šuvalov je procenio da će taj program Rusiju koštati 1375 milijardi rubalja (1evro danas je 75,7 rubalja) i finansiraće se delom iz ruskog budžeta i Fonda nacionalnog blagostanja. Šuvalov je rekao da će u Antikriznoj komisiji član biti i predsednik Sberbanke German Gref, a da će kao ekspert na dnevnoj bazi biti konsultovan bivši ruski ministar finansija i veliki kritičar sadašnje ruske vlade Aleksej Kudrin, koga ruski mediji ozbiljno sumnjiče da ima ambiciju da zasedne na mesto Medvedeva.\nŠuvalov je rekao da Antikrizni program ruske vlade za ambiciju upravo ima da se Rusija prilagodi novonastaloj situaciji : “Za to imamo 2015.godinu”, rekao je Šuvalov koji predvodi rusku delegaciju u Davosu, gde je Rusija na dnevnom redu tek trećeg dana Svetskog ekonomskog foruma, umesto prvog kako je prethodnih godina bilo uobičajeno.\nNivo i brojnost ruske delegacije u Davosu, u kojoj nema ni ruskog predsednika Vladimira Putina ni ruskog premijera Dmitrija Medvedeva, i okasneli termin namenjen Rusiji, ruski list Vedomosti tumači obostranom devalvacijom interesa: i Rusije za Davos i Davosa za Rusiju. Ruska delegacija u Davosu broji samo 67 ljudi, piše list, dok američka ima 791 člana, nemačka 216 članova. Manje od ruske ima kineska delgacija- 56 ljudi.\n← Novak: Rusija će smanjiti učešće prihoda od nafte u budžetu\nRat valuta →\nNajmanja nezaposlenosti u Velikoj Britaniji od 2005.\nPutin danas uvodi valutnu kontrolu u državnim kompanijama\n18. dec. 2014 Luka Matić Komentari su isključeni na Putin danas uvodi valutnu kontrolu u državnim kompanijama


Ljajić: Pretiče nas konkurencija na ruskom tržištu - 09.05.2015, Sputnik Srbija\nMinistar trgovine i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić ocenio je da su pojedini domaći proizvođači počeli da gube trku sa konkurencijom na ruskom tržištu. 09.05.2015, Sputnik Srbija\n12:24 09.05.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nOn je u izjavi za Tanjug precizirao da je u prvom kvartalu ove godine izvoz mladog sira u Rusiju smanjen za 32 odsto, a fete za 74 odsto, a kao ključni razlog za to navodi veću konkurentnost proizvođača sira sa trećih tržišta koji su privukli ruske dobavljače.\n6 Maj 2015, 11:27\nLjajić, međutim, podseća da je sir, uz vino koje je takođe zabeležilo pad od preko 50 odsto, među retkim proizvodima u grupi poljoprivredno-prehrambenih koji nisu uspeli da se izbore za bolji plasman na ruskom tržištu.\nNaime, ova izvozna grupa ostvarila je, podseća on, rast od 20 odsto u prvom kvartalu.\n5 Maj 2015, 11:30\nNa drugoj strani, ukupan izvoz u Rusiju u prvom kvartalu je za 36 odsto manji od istog perioda lane jer je, kako tvrdi, zabeležen značajan pad u izvozu industrijskih proizvoda.\nOn izlaže da je za 63 odsto smanjen izvoz frižidera i zamrzivača, tepiha za 72 odsto, guma za 52 odsto, a pokrivača za podove 60 odsto.\nKljučni razlozi za manji izvoz u Rusiju, objašnjava, jesu pad vrednosti rublje, koja je posledično dovela do pada tražnje na ruskom tržištu, ali ističe da razloge treba tražiti i u većoj konkurentnosti proizvođača sa trećih tržišta koji su privukli ruske dobavljače.\n„Imate treća tržišta na koja ruski dobavljači moraju da se oslone zbog njihove konkurentnosti, a to su tržišta Južne Amerike, Kine, Turske, kojima mi ne možemo da budemo konkurentni i otuda pad našeg izvoza kada govorimo o različitim vrstama sira“, objašnjava ministar trgovine.


BiH i Austrija nastavljaju saradnju u oblasti zapošljavanja\nNaslovnica Evropa Austrija BiH i Austrija nastavljaju saradnju u oblasti zapošljavanja\nBiH, Austrija – Na osnovu Memoranduma o saradnji između Agencije za rad i zapošljavanje BiH i Službe zapošljavanja Republike Austrije, predstavnici Austrijske službe za zapošljavanje AMS su boravili od 12. do 15.05.2014. godine u posjeti u BiH.\nU okviru službene posjete, Agencija za rad i zapošljavanje BiH je organizirala dvodnevnu radionicu u prostorijama Agencije za rad i zapošljavanje BiH na kojoj su predstavnici službi za zapošljavanje iz Austrije i Bosne i Hercegovine predstavili znanja i pozitivne prakse vezane za strukovno obrazovanje i osposobljavanje na tržištu rada, te o ulozi službi zapošljavanja kao partnera poslodavcima na tržištu rada. Također, u sklopu posjete Bosni i Hercegovini kolege iz Austrije su posjetili i Zavod za zapošljavanje RS.\nTokom posjete je dogovoreno da naredni korak u saradnji između Agencije za rad i zapošljavanje BiH i Austrijske službe za zapošljavanje bude u oblasti upisne politike u srednjim školama i fakultetima, gdje je u BiH uočena ogromna disproporcija između potreba tržišta rada i upisnih kvota u srednjim školama i fakultetima.\nS tim u vezi razmotrena je mogućnost da se u narednom periodu organizira konferencija na kojoj bi učestvovali predstavnici službi za zapošljavanje, obrazovnih institucija i udruženja poslodavaca iz Austrije i Bosne i Hercegovine, a gdje bi se razmotrila pozitivna iskustva iz Austrije i pokušalo uticati na upisne kvote u obrazovnom sistemu u BiH kako bi one više slijedile zahtjeve tržišta rada, saopćeno je iz Agencije za rad i zapošljavanje BiH.


F1Srbija | Rozberg zadovoljan trkom, Hamilton iznenađen podijumom\nRozberg zadovoljan trkom, Hamilton iznenađen podijumom\nNiko Rozberg je izjavio da je zadovoljan trkom koju je kontrolisao od starta do cilja. Nemac je uspeo da se nakon odličnog starta izdvoji od rivala i haosa koi se dešavao iza. Potom, je uspeo da se sačuva od Rikarda i održava prednost od desetak sekundi koju je stekao nakon restrta.\n"Kao i uvek imao sam pritisak na startu. Rikardo je bio prilično brzna početku drugog stinta. Ipak, imao sam sve pod kontrolom. Hamilton nije bio u borbi, pa je sve bilo manje komplikovano. Veoma sam zadovoljan, podrazumeva se", rekao je pobednik, Niko Rozberg.\nTreće mesto za Hamiltona, prevazilazi sva njegova očekivanja od današnje trke. Britanac je startovao na srednje tvrdim gumama i probio se do pete pozicije dok su rivali odlazili na sevis, pre nego što je trka prekinuta u devetom krugu. Potom je vozač Mercedesa bio u mogućnosti da u toku prekida promeni gume, a zatim kad je trka nastavljena prestigne Alonsa i Hilkenberga i probije se na treću poziciju.\nDrugi servis takođe ga je koštao pozicije ali je ubrzo po povratku na stazu sustigao Hilkenberga i završi na trećem mestu.\n"Ne mogu da vrujem da smo ostvarili ovakav rezultat. Jutros sam znao da će trka biti teška na srednje tvrdim gumama i sa ovom taktikom, ali nikada ne možete da predvidite šta će se dešavati na stazi. U prethodnim trkama nije bilo incidenata ali danas ih je bilo dosta".\n"Danas smo kolektivno kao tim pronašli pravi balans, ovo je najbolji rezultat kome sam se mogao nadati", rekao je Hamilton.


EU ODLUČILA: Za sada bez unutrašnjih graničnih kontrola zbog virusa! | Happy BSC portal\nU istoriji Šengena nikada se nije dogodilo da se uvedu provere na unutrašnjim granicama iz razloga zdravstvene bezbednosti\nEvropska komisija kaže da u ovom trenutku ne preporučuje privremeno uvođenje kontrola na unutrašnjim granicama Šengena u cilju kontrole epidemije korona virusa.\nPovodom širenja epidemije virusa COVID19 na teritoriju Evrope, prijavljenog petog smrtnog slučaja u Italiji, ali i privremenog zasustavljanja železničkog saobraćaja između Austrije i Italije, u Briselu naglašavaju da mere zemalja članica u cilju suzbijanja širenja virusa moraju biti proporcionalne, zasnovane na proceni rizika i koordinisane sa drugim zemljma članicama i EU institucijima.\n- Postoji mogućnost da zemlje članice uvedu privremene kontrole na svojim granicama, ali do sada nismo obavešteni da postoje takve namere - kažu u Komisiji.\nKada je konkretno Italija u pitanju, u Briselu kažu da, za sada, ne postoje restriktivne mere za službena putovanja koje su uvedene za Kinu, Hong Kong i Makao i koje podrazumevaju limitirane misije EU delegacija i dvonedeljni rad od kuće pri povratku.\nEvropska komisija najavila je da će zajednička misija EU i Svetske zdravstvene organizacije sutra posetiti Italiju radi procene epidemiološke situacije.\nU Briselu naglašavaju da još nema detalja o pripremama za samit EU-Kina, odnosno o planiranoj poseti predsednika Evropskog saveta Šarla Mišela, predsednice Komisije Ursule fon der Lajen i šefa EU diplomatije Žosepa Borela Kini u martu.\nDodaje se da se u slučaju nastarijeg člana Evropske komisije Žosepa Borela ne preduzimaju posebne mere, sem opreza, kada su u pitanju putovanja i sastanci.\nEvropska komisija objavila je izdvajanje novog paketa pomoći od 232 miliona evra namenjenih za jačanje odgovora, prevenciju i zaustavljanje visrusa COVID19.\nOd tog novca 10 miliona evra je namenjeno za istraživanje vakcine protiv korona virusa.\n- Naš prioritet jeste zaštita Evropljana, ali i pomoć ostatku sveta da zaustavi epidemiju jer epidemija u Aziji je epidemija u Evropi i Africi - zaključuju u Evropskoj komisiji.\nDAČIĆ O OTKAZIVANJU LETA ZA MOSKVU: Ruski građani danas nisu mogli da uđu u svoju zemlju\nDOKTOR MILOVAN BOJIĆ OBJAŠNJAVA: Na Institutu za kardiovaskularne bolesti ČETIRI osobe pozitivne na koronu\nU MAKEDONIJI UMRLO JOŠ PET LJUDI: Do sada zaraženo 483


Dunav osiguranje: edukativna radionica u Bijeljini - Sve o osiguranju\n23. avgusta 2019.\tVesti 817 Pregleda\n„Dunav osiguranje“ je na području Semberije, Posavine i dela Federacije BiH i u 2019. godini osiguralo oko 1.800 ha različitih kultura, među kojima prednjače duvan, pšenica i uljana repica. Na području Gradačca, koji je poznat kao voćarski kraj, osigurano je oko 20.000 sadnica šljive, kruške i jabuke“, rekla je v. d. direktora Filijale „Dunav osiguranje“ u Bijeljini Marija Nikolić, tokom edukativne radionice koju je „Dunav osiguranje“ organizovalo u srednjoj Poljoprivrednoj školi u Bijeljini.\nKlimatske promene koje uslovljavaju vremenske nepogode sve češća su pojava i nanose velike štete na poljoprivrednim kulturama. U prilog tome ide i činjenica da je „Dunav osiguranje“ u 2018. isplatilo više od 200.000 KM štete, a u poslednje tri godine isplaćeno je oko 390.000 KM. Najveći deo osiguranih kultura oštećen je gradom, što pored požara i groma spada u osnovne rizike, pored kojih naša kompanija pruža osiguravajuća pokrića i za dopunske rizike kao što su oluja, poplava i prolećni mraz.\nGodišnja premija za osiguranje jednog hektara duvana s prosečnim prinosom od 1.500 kg/ha i cenom od 3,3 KM/kg iznosi 369 KM, dok za osiguranje 1 ha pšenice s prosečnim prinosom od 5.000 kg/ha i cenom od 0,35 KM/kg premija iznosi 40,95 KM. Poljoprivredni proizvođač na početku plaća samo 10 odsto premije, dok ostatak plaća najkasnije do 30. septembra, kada ističe rok za podnošenje zahteva za podsticaj koji Vlada RS isplaćuje u iznosu do 50 %, a najviše do 25.000 KM.\nPrethodni tekst Vozači koji pod dejstvom alkohola izazovu saobraćajnu nesreću gube prava iz osiguranja\nSledeći tekst Ljubav i putovanja – osiguranje slomljenih srca i noseva


Srpsko prizivanje trećeg svjetskog rata | hamdočamo\nSrpsko prizivanje trećeg svjetskog rata\nPošto u njihovim glavama Srbija nije dio svijeta, nacionalisti kao da vjeruju da bi Srbiju svjetski nuklearni rat nekako volšebno zaobišao. Važno je da stvorimo Veliku Srbiju, pa makar u njoj živjele samo bubašvabe.\nTeško je utvrditi kada je tačno tema Trećeg svetskog rata na velika vrata ušla u političku imaginaciju srpskih samozvanih rodoljuba, Al Jazeera\nRaketni napad američkih snaga u Siriji, kao i razmena pretnji između SAD-a i Severne Koreje, nisu ostali bez reakcija ni u srpskoj javnosti. Mediji su preplavljeni naslovima tipa “Da li je u Siriji već počeo treći svetski rat?”, ” Treći svetski rat počinje u Severnoj Koreji?” ili “Treći svetski rat (ne)će početi u Siriji”. Telegraf dramatično upozorava, odbrojavajući vreme: “Samo 30 sekundi nas deli od trećeg svetskog rata”, a potom donosi i mapu sveta s preciznom podelom država koje će u budućem vojnom sukobu podržavati SAD ili Rusiju.\nDnevni list Alo nas obaveštava da su Nemci spremni za treći svetski rat, a Večernje novosti su, kao avangarda apokalipse, pre američkog napada na Siriju objavile knjigu teoretičara zavere Dejvida Ajka Svet u šaci moćnika i najavile njegovo gostovanje u Beogradu naslovom “Ko želi da izazove treći svetski rat?”\nNova srpska politička misao objavila je tekst Putinovog ideologa Aleksandra Dugina koji doslovce piše: “To što se dogodilo 7. aprila 2017. godine, može se ispostaviti kao početak trećeg svetskog rata. Ratove, po pravilu, niko ne želi, ali ratovi se ipak događaju. Nekada svetski”.\nRazvijanje apokaliptičnih scenarija\nDobro, sve je to razumljivo – medijima su neophodni bombastični naslovi, a situacija u svetu pogoduje katastrofičnim predviđanjima. Međutim, u Srbiji potencijalno izbijanje Trećeg svetskog rata nije vezano isključivo za konkretne događaje u svetu i trenutke kada se pojačava zategnutost između velikih nuklearnih sila. U jednom delu srpske javnosti Treći svetski rat je već decenijama lajtmotiv, omiljena tema za konfabuliranje i razvijanje apokaliptičnih scenarija.\nTo je posebno vidljivo u medijima zahvaćenim desnilom i mržnjom na zapadnu civilizaciju – tamo se svako malo pokrene pitanje trećeg svetskog rata, pa se stiče utisak da su desničari razočarani zašto globalni sukob još nije počeo. Mada nije mali broj onih koji smatraju da je svetski rat u toku.\nEmir Kusturica je prošle godine u Politici najavio da će treći svetski rat početi napadom Amerike na rusku televiziju Russia Today. Za razliku od Kusturice, saradnik njegovog sajta Iskra Radoje Andrić smatra da je globalni sukob već počeo, i to u Užicu, kad je nemački trgovinski lanac Lidl kupio deo vojne kasarne u tom gradu.\nKusturičin kolega po muzičkom oružju Nele Karajlić optimistički se zapitao u jednom intervjuu: “Šta nama može treći svetski rat kada smo preživeli apokalipsu devedesetih?”\nPravoslavni publicista Vladimir Dimitrijević napravio je mali pregled pravoslavnih proroštava glede trećeg svetskog rata, sa zaključkom da Srbi treba što pre da se oslobode tuđinskih uticaja i da se oslone na Rusiju, jer je Putin car koji je izabran od samog Boga i jedina ustava zapadnjačkom Antihristu.\nNacionalno pitanje pod atomskom pečurkom\nU intervjuu za Vučelićev “Pečat” iz 2011. godine istoričar Milorad Ekmečić ustvrdio je da SAD stvaraju uslove za treći svetski rat, povod za izbijanje nove planetarne vojne biće “jagma oko Sibira”, ali je Srbima gore bez tog rata jer “nas dave u malom mraku”. Pukovnik Svetozar Radišić već godinama upozorava da tajna društva pripremaju Treći svetski rat, a prema najnovijim prognozama globalni okršaj će početi 2018. godine.\nRuskokolonaški sajtovi redovno izveštavaju kako se Rusija priprema za treći svetski rat, hvaleći usput vojnu silu svoje rezervne otadžbine. Ovakvih primera ima na hiljade, smenjuju se istoričari sa prorocima, doktori nauka sa šatro jurodivima, umetnici sa istraživačima natprirodnih pojava, ali svi pričaju sličnu priču.\nNajdalje je ipak otišao redovni saradnik rusko-srpskog sajta Fond strateške kulture Dragan Milašinović u tekstu znakovitog naslova “Srpsko nacionalno pitanje i Treći svetski rat” objavljenom u decembru 2015. godine.\nU to vreme bilo je aktuelno tursko obaranje ruskog vojnog aviona, pa se autor ponadao da će to dovesti do planetarnog obračuna velikih sila. Milašinović u trećem svetskom ratu vidi jedinu šansu za Srbiju, koja bi se naravno stavila na stranu Rusije čija je pobeda neminovna, što bi dovelo do toga “da se ponovo, na nekoj novoj Jalti, preispita srpsko nacionalno pitanje”.\nZato Srbija treba odmah da odustane od evropskih integracija, prikloni se Putinu, tom “simbolu borbe protiv korporativnog kapitalizma” i na vreme rezerviše sebi mesto u novoj podeli sveta. Postoji samo jedan mali, malecki, sasvim sićušan uslov da Srbija najzad ostvari svoje teritorijalne pretenzije, a to je da novi svetski rat ne preraste u nuklearni sukob. U slučaju da rat zaista počne, nadamo se da će se velike sile uzdržati od upotrebe atomskih bombi, manje iz želje za opstankom čovečanstva, a više iz empatije prema nesrećnim srpskim nacionalistima koji bi mirne duše žrtvovali čitavu planetu samo da najzad dobiju tu svoju Veliku Srbiju.\nMagijski odnos prema stvarnosti\nPopularnost trećeg svetskog rata porasla je naročito poslednjih godina, otkad je Putin rusku imperiju vratio na svetsku političko-ratnu scenu. Srpska desnica polaže nade u ruskog diktatora, neupitna ljubav prema imaginarnoj majčici Rusiji postala je nova forma patriotizma, a Putin jedina odbrana od pozapadnjačenja Srbije i famoznog “gubljenja svog identiteta”.\nU maštarijama raznoraznih proruskih partija i pokreta, Srbija će postati ruska gubernija (što bi srpske ruskokolonaše dovelo na vlast, pošto na izborima nemaju šanse), a ako je cena za ostvarenje te utopije izbijanje trećeg svetskog rata, oni su spremni da je plate. Otuda silni tekstovi o globalnom sukobu Rusije i Zapada sa prizvukom mađijanja, koji odaju magijski odnos desničara prema stvarnosti – kao da reči imaju magično dejstvo, u ovom slučaju da prizovu treći svetski rat.\nTeško je utvrditi kada je tačno tema trećeg svetskog rata na velika vrata ušla u političku imaginaciju srpskih samozvanih rodoljuba, ali svakako je dobila zamah u okviru miloševićevske propagande koja je forsirala sukob sa civilizovanim svetom. Strah od nuklearnog sukoba prisutan tokom Hladnog rata najednom je zamenjen nešto drugačijim tonovima.\nPolitika je 3. juna 1992. godine objavila izveštaj sa sesije Velikog parlamenta kulture održane u Kulturno-prosvetnoj zajednici Beograda gde se govorilo na temu “Da li je počeo treći svetski rat”. Učesnici su konstatovali da se nalazimo u “predvečerju trećeg svetskog rata”, da je rat u Jugoslaviji “pokušaj američke imperije da izvrši novu preraspodelu svetske moći”, a usput su ožalili to što je “Rusija kao imperija prestala da postoji”.\nU međuvremenu se situacija promenila, Rusija je počela da pokazuje zube i bombe, pa se domaći ruskokolonaši unapred raduju novom globalnom vojnom okršaju. Lakoća s kojom prizivaju treći svetski rat samo govori o neverovatnoj snazi fantazama u čijoj su vlasti. Cilj nacionalističkog ratno-propagandnog poduhvata je bio da odvoji Srbiju od sveta, da stvori autističnu oblast koja neće morati da se obazire na pravila koja vladaju u ostatku civilizacije, da naprave svoju – kako bi rekao pesnik Miodrag Stanisavljević – “Republiku Zasebnicu”.\nAko bi zaista počeo treći svetski rat, to bi dovelo do sveopšteg uništenja i kraja čovečanstva. Pošto u njihovim glavama Srbija nije deo sveta, nacionalisti kao da veruju da bi Srbiju svetski nuklearni rat nekako volšebno zaobišao. Ili misle da je san o proširenju teritorija vredan svake žrtve. Važno je da stvorimo Veliku Srbiju, pa makar u njoj živele samo bubašvabe.\n« Nermin Tulić zbog posljedica moždanog udara završio u bolnici Papa: Treći svjetski rat počeo masakrima »


Podsetimo, usled oružanih okršaja sa Azerbejdžanom, u spornom području Nagorno-Karabaha, Jermenija je uz ratno stanje proglasila u nedelju i opštu mobilizaciju, pa je to bio povod da se svi zamisle nad pitanjem - ima li išta od gostovanja Zvezde u Jerevanu 1. oktobra.\nI, dok su Jermeni pokušavali da "zamažu oči javnosti" navodnim predlogom Zvezdi da se igra u Gruziji, kako Blicsport saznaje od izvora bliskog evropskoj kući fudbala - Ararat je zapravo pokušao da ubedi čelnike UEFA da je "sve u najboljem redu" da se meč održi - u glavnom gradu Jermenije.\nPrema tom izvoru u UEFA, naveli su da postoje svi bezbednosni uslovi da se utakmica nesmetano odigra kad i gde je prvobitno planirana, da su oružani sukobi daleko od Jerevana (tačnije, dešavaju se na 291 kilometar od jermenske prestonice), te da se civilni avio-saobraćaj najnormalnije odvija.\nNa čelnicima UEFA je da odluče da li će pristati na ovakvu argumentaciju, ili će se meč između Ararata i FK Crvena zvezda odigrati na neutralnom terenu, možda u Beogradu, ili uopšte neće biti igran.\nU Araratu su ubeđeni da su njihovo pismo, kao i garancije Fudbalskog saveza Jermenije da je "sve u najboljem redu", o čemu takođe svedoči naš izvor u evropskoj kući fudbala - sasvim dovoljni da UEFA donese odluku da Zvezda u četvrtak gostuje u Jerevanu.


Predložite inovativne ideje u Izazovu za upravljanje bio-otpadom - Balkan Green Energy News\nPredložite inovativne ideje u Izazovu za upravljanje bio-otpadom\nFoto: Jan Lundin (UNDP)\nKonkurs za održiva rešenja traje do 22. aprila. Mogu se prijaviti lokalne samouprave, javna preduzeća, naučnoistraživačke institucije i organizacije civilnog društva. Izazov za upravljanje bio-otpadom podržala je Švedska.\nProgram Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) i Ministarstvo zaštite životne sredine Srbije pokrenuli su Izazov za upravljanje bio-otpadom. Projekat je organizovan da se podupru inovativna rešenja za postupanje sa biorazgradivim materijama, posebno odbačenim ostacima od hrane i ostalim kuhinjskim otpadom, kao i zelenim otpadom iz parkova i bašti.\nŠvedska agencija za međunarodni razvoj i saradnju – SIDA novčano je pomogla akciju. Predstavljena je na Palilulskoj pijaci u Beogradu. Organizatori kažu da su odlučili da podrže rešenja koja smanjuju ispuštanje gasova s efektom staklene bašte i stimulišu korišćenje obnovljivih izvora u proizvodnji energije.\nZainteresovani treba da predlože ideje koje će dovesti do obaranja količine emisija gasova s efektom staklene bašte i povećanja proizvodnje energije iz obnovljivih izvora\nJavni poziv je otvoren do 22. aprila za lokalne samouprave, javna preduzeća, naučnoistraživačke institucije i organizacije civilnog društva. Odabrani timovi dobijaju stručne mentore, a najboljih pet će imati pravo na kofinansiranje za primenu svojih ideja. Imaće i priliku da odu u studijske posete Švedskoj.\nProjekat za uzajamno učenje\nAmbasador Jan Lundin izjavio je da su ovakve inicijative važne za zaštitu životne sredine ali i za privredu Srbije te dodao da će one doneti radna mesta. Švedski diplomata je naglasio da je projekat za razmenu ideja i uzajamno učenje.\n„U okviru podrške koju Švedska pruža Srbiji kako bi njen proces pridruživanja Evropskoj uniji išao brže, pomažemo da Srbija unapredi način upravljanja otpadom,“ poručio je i naveo da u njegovoj zemlji ima mnogo dobrih primera uključujući poslovnu praksu.\nUsvajanje pravila EU, najbolje prakse\nPomoćnica ministra zaštitu životne sredine Biljana Filipović-Đušić ukazala je na pripremu strategije upravljanja otpadom od 2020. do 2025. godine i dodala da ona mora biti usklađena s pet novih direktiva EU o cirkularnoj ekonomiji. Očekuje se da će biti usvojena ove godine, rekla je.\n„Ponovno iskorišćenje biorazgradivog otpada u skladu je procesom primene cirkularne ekonomije u Srbiji, sa najboljom praksom u zemljama EU i evropskim zakonodavstvom. Upravo će kroz ovaj projekat biti olakšano uspostavljanje infrastrukture za upravljanje bio-otpadom, pre svega za njegovo sakupljanje i razdvajanje od drugih vrsta otpada,“ izjavila je.\nPredstavnica ministarstva je istakla da je ambicija EU da se udeo recikliranog otpada do 2035. godine podigne na 65 procenata kao i da se tada manje od 10 posto odlaže na deponije. Filipović-Đušić je podvukla da bi i Srbija trebalo da teži tome.\nUpravljanje bio-otpadom podstiče privredu i građane Srbije\nFrancine Pickup, stalna predstavnica UNDP-a u zemlji, izjavila je da ta organizacija pomaže da se smanji zagađenje i štede resursi te da želi da doprinese zapošljavanju i smanjenju emisija štetnih gasova. Izazov za upravljanje bio-otpadom bi trebalo da donese mnogo dobrih predloga i da koristi privredi, životnoj sredini i građanima, zaključila je.\nSamo jedan odsto svog bio-otpada u Srbiji se prerađuje, a gubici su procenjeni na 50 miliona evra godišnje\nUnapređenje upravljanja bio-otpadom vodi ka ispunjenju više ciljeva održivog razvoja UN-a, izjavila je Pickup.\nUNDP je u saopštenju za medije naveo da se u Srbiji skupi 900.000 tona biorazgradivog otpada godišnje, ali da 70 odsto završi na nesanitarnim deponijama i šteti životnoj sredini i povećava emisije gasova s efektom staklene bašte. Samo se jedan procenat bio-otpada preradi, a godišnji gubici iznose 50 miliona evra godišnje, dodato je.\nTagovi: obnovljivi izvori energije, otpad, SIDA, UNDP\nPočetna » Vesti » Otpad » Predložite inovativne ideje u Izazovu za upravljanje bio-otpadom


Nemaèki savezni revizor: "Državni budžet u kritiènom stanju" - Biz - B92.net\nNemaèki savezni revizor: "Državni budžet u kritiènom stanju"\nBerlin -- "Finansije nemaèke savezne vlade su u kritiènom stanju i naredna vlada mora da ih konsoliduje."\nIzvor: Tanjug sreda, 10.11.2021. | 19:30 -> 19:45\nTo je saopštila danas savezna revizorska kancelarija, upozoravajuæi stranke koje rade na formiranju vladajuæe koalicije i koje razmišljaju o novom zaduživanju.\nSocijaldemokrate levog centra (SPD), pripadnici Zelenih i probiznis orijentisane partije Slobodnih demokrata (FDP) suoèavaju se sa problemom ogromne potrošnje, a u razgovorima o saveznim finansijama su se saglasili da se na stroga ogranièenja zaduživanja vrate od 2023. i da izbegnu poveæanje poreza, prenosi Rojters.\nIzvori upoznati sa razgovorima stranaka rekli su britanskoj agenciji da se razmatra veæe federalno zaduživanje sledeæe godine kako bi se omoguæilo ubrizgavanje jednokratne finansijske injekcija od više milijardi evra u vladin investicioni fond za klimu.\nMaðutim, savezna revizorska kancelarija ih je u izveštaju, pripremljenom za Bundestag, upozorila na opasnost od fiskalne izdašnosti.\n"Situacija je ozbiljna. Da bi savezne finansije ponovo bile održive, nova savezna vlada mora da deluje odmah. Savezne finansije su u kritiènom stanju. Èekanje i nada u bolja ekonomska vremena neæe biti dovoljni da se obnovi finansijska održivost", piše u izveštaju saveznog revizorskog tela.\nEkonomski savetnici vlade, èije su prognoze smernica izvršnoj vlasti u kreiranju fiskalne politike, smanjili su danas procenu ekonomskog rasta najveæe evropske privrede za 2021. godinu na 2,7 procenata u odnosu na projekciju iz marta od 3,1 posto, zbog uskih grla u lancu snabdevanja i ogranièenja proizvodnih kapaciteta u globalnoj ekonomiji.\nBerlin se "suoèava sa mnoštvom fiskalnih problema i izazova za koje još nisu pronaðena rešenja", saopštila je kancelarija, navodeæi, izmeðu ostalog, borbu protiv klimatskih promena, starenje društva i rizik od porasta kamatnih stopa.\nPoverenik kancelarije za administrativnu efikasnost preporuèio je „moratorijum na rashode, koji traži da se finansiranje svake nove mere realizuje ukidanjem izdataka za neke druge mere“.\nTri stranke koje vode koalicione pregovore žele da postignu dogovor o formiranju nove vlade pre Božiæa, dodaje Rojters.


Predložena četiri principa pristupnog procesa Srbije Evropskoj uniji - Sputnjik Srbija\nPredložena četiri principa pristupnog procesa Srbije Evropskoj uniji\n11:04 17.03.2021 Preuzmite kraći link\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varhelji predstaviće danas u Briselu zemljama članicama EU dokument kojim se predlaže način primene nove, revidirane metodologije u pristupnom procesu Srbije.\nTakozvani „non pejper“, u koji je Tanjug imao uvid, naglašava da predložene promene, u okviru revidirane metodologije, moraju biti primenjene u okviru postojećeg pregovaračkog okvira i uz saglasnost Srbije, na čemu je Beograd insistirao.\nDodaje se i da revidirana metodologije mora da bude u obostranom interesu kako Srbije tako i zemalja članica.\nDokumentom su predstavljena četiri osnovna principa budućeg procesa pristupnog procesa Srbije EU.\nDrugi princip podrazumeva „snažnije političko upravljanje procesom“ pristupanja, što bi trebalo da zemljama članicama da veću ulogu u nadzoru i pregledu postignutog napretka u Srbiji.\nPrva takva Međuvladina konferencija Srbije i EU trebalo bi da posluži za pojašnjenje primene nove metodologije i planiranju, a „Srbija bi mogla i da otvori klastere ukoliko ispuni merila za otvaranje, a zemlje članice se slože da je došlo do značajnog napretka u vladavini prava“.\nTreći princip revidirane metodologije ističe važnost ubrzanja dinamizma pristupnih pregovora koje Srbija vodi sa EU što bi trebalo da se postigne kroz otvaranje više poglavlja obuhvaćenih u šest klastera.\nSrbija je do sada otvorila sva poglavlja iz prvog tzv ”fundamentalnog” klastera, a Evropska komisija predlaže dase što pre krene u procenu pripremljenosti zemlje u svakom od preostalih klastera kako bi se identifikovali osnovni nedostaci i smernice za njihovo otvaranje.\nJoš jednom se naglašava da će se „paralelno“ sa pripremom za otvaranje poglavlja po klasterima raditi na izveštajima o napretku zemlje u oblasti vladavine prava što će biti dodatni uslov nove korake u pristupnom procesu.\nU tekstu predloga, u koji je Tanjug imao uvid, insistira se na tome da EU ”bude jasnija u svojim očekivanjima” od Srbije kako bi zemlja mogla da se fokusira na konkretne sledeće korake na putu pristupanja, na merila za zatvaranje poglavlja odnosno prioritetne reforme.\nNakon što Evropska komisija danas predstavi svoj predlog o konkretnim koracima u budućem procesu pristupanja Srbije, o tome bi trebalo da se izjasne i pojedinačno zemlje članice EU.


Foto: EPA/Stephanie Lecocq, Wikipedia, Youtube/Raf Raf / RAS Srbija\nNeonacista i jedan od najtraženijih belgijskih begunaca Erik Lamers (60) uhapšen je 7. oktobra u selu Veliko Krčmare kod Kragujevca po Interpolovoj poternici koju je Belgija raspsala zbog sumnje da je seksualno zlostavljao 15-godišnju ćerku svoje devojke. Međutim, ovo nije prvi put da su Lamersu stavljene lisice u Srbiji pošto je već hapšen 2012. godine.\nPrema pisanju belgijskih medija, Lamers se tereti da je 2007. godine maloletnu pastroku seksualno zlostavljao zajedno sa svojim ocem Maurisom Lamersom (85), koji je takođe uhapšen u okolini Kragujevca.\n"BLIC" U SELU U KOM SE SKRIVAO BELGIJSKI NEONACISTA I PEDOFIL Komšije otkrile kako je živeo: "Znali smo da je bio u zatvoru, tamo je naučio srpski"\nI Erik i njegov otac bili su uhapšeni tada, ali je zajedno sa ocem uspeo da pobegne u Srbiju. Međutim, iste godine ga je naša policija uhapsila i Lamers je zbog komplikovane procedure izručenja proveo skoro godinu dana u Centralnom zatvoru pre nego što je izručen belgijskim vlastima 2008., piše Informer.\nU SRBIJI UHAPŠEN NEONACISTA PEDOFIL I NJEGOV OTAC IZ BELGIJE Ovo im nije prvo hapšenje u našoj zemlji\nOvaj list navodi da je ostalo nejasno šta se dogodilo nakon njegovog izručenja, ali je Erik očigledno bio na slobodi. Tokom 2012. godine uhapšen je u Belgiji zbog sumnje da je seksualno zlostavljao još nekoliko maloletnica, ali je ubrzo bio oslobođen jer za to, navodno, nije bilo dovoljno dokaza.\nFoto: Raf Raf / youtube\nLamers je, po svemu sudeći, u međuvremenu u više navrata dolazio u Srbiju i prilikom jedne od tih poseta našoj zemlji, kupio je kuću u selu Veliko Krčmare gde je počeo da se bavi pčelarstvom i proizvodnjom meda.\n"Blic" je juče posetio ovo selo i razgovarao sa komšijama koje su šokirane informacijama koje su otkrivene o Lamersu, međutim i pored toga o njemu imaju samo lepe reči. Pogledajte:\n"Blic" u Velikom Krčmaru, selu u kome je uhapšen ubica Erik Lamers "Zver"\nIzvor iz istrage kaže da se Lamers poslednji put obreo u Srbiji krajem septembra ove godine, ali Belgija je baš u to vreme ponovo raspisala međunarodnu poternicu.\nPovezan sa nerasvetljenim zločinama iz osamdesetih godina\nLamers je u belgijskom pravosuđu poznat kao jedan od glavnih osumnjičeni u i dalje nerešenom slučaju bande Nivele, pljačkaša koji su početkom 1980-ih godina u ubili 28 ljudi, uglavnom u robnim kućama.\n"UBICU S TVITERA" UHAPSILI ZAHVALJUJUĆI KASIRKI U radnju ušao sa KRVAVIM PARAMA I RUKAMA, na današnjem ročištu policajac koji ga je privodio otkrio NOVE DETALJE\nSva zlodela te grupe realizovana su prilično traljavo i nespretno, učesnici bi ostavljali za sobom maske, rukavice i druge tragove koje bi istražitelje mogle dovesti do njih. Kako pljačke i ubistva nisu rasvetljivane, posumnjalo se da banda uživa zaštitu...\nLamers je navodno bio član i ekstremno desničarske i tajne organizacije "Westland New Post" (WNP). Nadimak mu je "Zver", a u tajnoj organizaciji je bio jedan od vodećih članova.\nKada je deportovan iz Srbije prvi put 2008. godine, pojavio se čak i na jednoj belgijskoj televizijskoj emisiji. Tada je optužio vože WNP-a da stoje iza ubistva u marketima na Brabantu, slučaju poznatom kao "Brabantske ubice".\nNAUČIO SRPSKI, KUPIO KUĆU I SPRIJATELJIO SE SA SVIMA Belgijski neonacista i pedofil na sve načine pokušao da se PRITAJI U SRBIJI\nNEVEROVATNO Opljačkana kuća pedofila iz Belgije u selu Veliko Krčmare!\nUhapšenom BELGIJSKOM PEDOFILU orobili kuću u selu u Šumadiji, odneli mu ŽENSKU GARDEROBU, hranu za mačke, alat...\nHitna pomoć je jutros oko 6 sati u Borči u stanu zatekla mrtvu bebu od mesec dana.


Rade na prevenciji ranog napuštanja škole - Vijesti.me\nU SARADNJI SA UNICEFOM\nFoto: Shutterstock Autor: Tina Popović\nMinistarstvo prosvjete u saradnji sa Unicefom radi na prevenciji ranog napuštanja škole, a u ovom pilot projektu učestvovaće 20 osnovnih i srednjih škola iz šest crnogorskih gradova.\nUčesnicima su podijeljeni upitnici koji se tiču njihovog socijalnog statusa. U upitniku se, između ostalog, nalaze pitanja o obrazovanju njihovih roditelja, da li porodicu prati Centar za socijalni rad i da li ona žive i odrastju u otežanim uslovima.\n„Podaci se, podrazumijeva se, koriste isključivo za dobrobit djece i unapređenje sistema. Jer ako obrazovni sistem ima obavezu prevencije mnogih negativnih pojava u društvu, uključujući rano napuštanje škole, ono mora raspolagati relevantnim informacijama,“ kazali su iz Ministarstva prosvjete „Vijestima“.\nIz resora Damira Šehovića su kazali da je informacioni sistem nadograđen modulom za rano upozorenje o riziku od napuštanja na nivou odjeljenja, odnosno škole.\n„Upitnik je stoga dio pomenutih aktivnosti i dobio je saglasnost Agencije za zaštitu ličnih podataka. Podatke može koristiti odjeljenski strarješina i pedagoško-psihološka služba, a iz aplikacije se mogu izuzimati samo i isključivo u statističke svrhe,“ pojasnili su oni.


Predstavljen promotivni spot "Priroda je moj dom" - Moja Crna Gora\nPredstavljen promotivni spot „Priroda je moj dom“\n14/07/2020\tturizam Izvor: mojacrnagora.rs\nNacionalni parkovi Crne Gore predstavili su promotivni spot „Priroda je moj dom“, a kako ističu u NPCG, koji bi trebalo da doprinese njihovoj i turističkoj promociji Crne Gore.\n„Naš novi promotivni spot ‘Priroda je moj dom’, osim kadrova iz svih pet nacionalnih parkova Crne Gore, prikazuje i njihove stanovnike – životinje koje prepoznatljivom melodijom pjevaju o prirodi i nacionalnim parkovima. Ponosno promovišu i slave sigurnost, slobodu i vječnost svog doma. Isto kao što i mi danas, ponosno slavimo sigurnost i vječnost naše Crne Gore“, kazao je Klica.\n„Spot je proizvod rada velikog broja ljudi, kako stručnjaka iz Nacionalnih parkova, tako i produkcionog tima koji je imao izuzetno zahtjevan zadatak da uklopi sve te zvuke prirode u jednu priču. Vodili smo računa o tome da spot prati savremene trendove turističkih filmova, da bude kratak i jasan. Ovoga puta prepustili smo stanovnicima nacionalnih parkova da pričaju umjesto nas. Ovo je emocija iz prirode i poziv njenih stanovnika da svi posjete nacionalne parkove Crne Gore i našu zemlju“, kazao je Dragićević.


Selidbe Novi Sad - Agencija za selidbe u Novom Sadu Selidbe Novi Sad - Agencija za selidbe u Novom Sadu\nSvaki novi početak u životu može biti težak, jer podrazumeva promenu na koju se morate navići, situaciju kojoj se morate prilagoditi. Sigurno biste voleli da u takvim trenucima imate nekog na koga možete da se oslonite, ko može da vam olakša taj proces tranzicije. Ukoliko vas očekuje selidba u Novi Sad ili neko okolno mesto, u toj situaciji mi možemo da vam pomognemo.\nSelidbe Novi Sad je usluga u kojoj smo postali pravi profesionalci, kojom se bavimo jako dugo i zbog toga s pravom možemo reći da smo najbolji izbor za vas, ukoliko sebe želite da poštedite dodatnog napora, stresa i dodatnih troškova. Niste sami u ovoj situaciji, a može da vam pomogne samo neko ko najbolje zna kako se u takvim trenucima osećate i šta bi moglo najbolje da vam pomogne. Zato nam se javite, ukoliko vam je potrebna selidba, jer Novi Sad je i naš grad, koji poznajemo najbolje i u kome možemo da vas preselimo za tren oka. Uverite se sami u to da smo najbolji na tržištu i da je saradnja sa nama najbolje rešenje za vas.


Front protiv korupcije - Kombinat\nIzvršna direktorica Mreže za afirmaciju nevladinog sektora (MANS) Vanja Ćalović Marković i predsjednik Upravnog odbora Instituta alternativa, Stevo Muk članovi su Nacionalnog savjeta za borbu protiv korupcije.\nVlada Crne Gore je donijela odluku da za članove Nacionalnog savjeta za borbu protiv korupcije na visokom nivou izabere Vanju Ćalović Marković i Steva Muka. Odluku je donio potpredsjednik Vlade Dritan Abazović.\nU odluci potpredsjednika Vlade navodi se da predloženi kandidati, ispunjavaju sve uslove iz javnog poziva, u skladu sa Uredbom.\n,,Njihovo dosadašnje iskustvo, istraživanja, objavljeni radovi, realizacija projekata iz oblasti antikorupcije, značajan doprinos na unapredjenju stanja u ovoj oblasti kao i kredibilitet nevladinih organizacija koje su ih predložile, opredijelile da Kabinet potpredsjednika Vlade Crne Gore donose odluku po kojoj su navedeni kandidati, izabrani za člana i članicu Nacionalnog savjeta za borbu protiv korupcije na visokom nivou”, navodi se u odluci potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića.\n,,Izuzetno mi je zadovoljstvo što ću, kroz rad novoformiranog Nacionalnog savjeta za borbu protiv korupcije na visokom nivou, sarađivati sa vodećim borcima protiv korupcije u našoj zemlji, kakvi su bez ikakve sumnje Vanja Ćalović i Stevo Muk“, izjavio je potpredsjednik Abazović.\nTAGOVI: Dritan AbazovićInstitut AlternativaMANSNacionalni savjet za borbu protiv korupcijeStevo MukVanja Ćalović Marković


Ova sijalica E14 RGB ILLU je jačine 4,5W. sijalica je dimabilna i ima funkciju fiksiranja boje koja se može kontrolisati pomoću daljinskog upravljača koji ide uz artikal. Ova sijalica pruža do 300 lumena svetlosti u rasponu od tople bele boje 3000 Kelvina do hladno bele 6000 Kelvina. Ovom Smartlight sijalicom možete upravljati i preko aplikacije Tuya Smart (Android TM / IOS). Glasovna kontrola se jednostavno primenjuje sa jednom od aplikacija Amazon Echo Tm, Google Home, Apple® Home Kit ™ itd. Prednosti ove sijalice su besprekorna integracija sa postojećom pametnom kućnom mrežom Zigbee, u kombinaciji sa neograničenim povezivanjem sa drugim integrisanim mrežnim uređajima Zigbee. Automatsko upravljanje štedi električnu energiju.\nOva sijalica E14 RGB ILLU je jačine 4,5W. LED sijalica je dimabilna i ima funkciju fiksiranja boje koja se može kontrolisati pomoću daljinskog upravljača koji ide uz artikal. Ova sijalica pruža do 300 lumena svetlosti u rasponu od tople bele boje 3000 Kelvina do hladno bele 6000 Kelvina. Ovom Smartlight sijalicom možete upravljati i preko aplikacije Tuya Smart (Android TM / IOS). Glasovna kontrola se jednostavno primenjuje sa jednom od aplikacija Amazon Echo Tm, Google Home, Apple® Home Kit ™ itd. Prednosti ove sijalice su besprekorna integracija sa postojećom pametnom kućnom mrežom Zigbee, u kombinaciji sa neograničenim povezivanjem sa drugim integrisanim mrežnim uređajima Zigbee. Automatsko upravljanje štedi električnu energiju.


June 10, 2021 AUTOMOBILIZAM, EVROPA, SVE VIJESTI Leave a comment\nNa ime nagodbe, iz VW-ov programa osiguranja od odgovornosti direktora i zvaničnika biće isplaćeno oko 270 miliona eura, a u to je uključeno i poravnanje sa bivšim direktorom Audija Rupertom Štadlerom, prenosi agencija Rojters.\nVW je zaključio da je Vinterkorn prekršio svoju dužnost, jer nije u potpunosti i dovoljno brzo razjasnio okolnosti u vezi sa upotrebom nezakonitog softvera u nekim dizelim motorima prodatim na tržištu Sjeverne Amerike između 2009. i 2015. godine.\nKao dio dogovora, Vinterkorn i Štadler platiće 11,2 miliona eura, odnosno 4,1 milion eura.\nBivši član Upravnog odbora Audija Štefan Knirš je pristao da plati milion eura, a bivši član Upravnog odbora Poršea Volfgang Hac 1,5 miliona eura, saopštio je VW.\nPrevious Sberbank će smanjiti prisutnost u Evropi zbog geopolitičkih razloga\nSljedeći Drugi Embraer poletjeće sredinom jula


SDA: Zvanično inicirano formiranje rezervnog sastava policije u FBiH i kantonima - Stranka Demokratske Akcije Gradski Odbor Tuzla\nSDA: Zvanično inicirano formiranje rezervnog sastava policije u FBiH i kantonima\nBy admin Vijesti Komentari isključeni za SDA: Zvanično inicirano formiranje rezervnog sastava policije u FBiH i kantonima\nStranka demokratke akcije (SDA) zatražila je od svojih kadrova u svim nadležnim institucijama i tijelima da pokrenu inicijativu za popunu i opremanje aktivnog sastava policije u Federaciji BiH i kantonima u skladu sa trenutno važećim standardima.\nIstovremeno je zatraženo da se zvanično pokrenu procedure za izmjene zakona u FBiH i kantonima kojima će se omogućiti uvođenje rezervnog sastava policije.\n– S obzirom da su se MUP entiteta RS i Narodna skupština RS oglušile na upozorenja i apele domaćih i dijela međunarodnih zvaničnika, te utvrdile nacrt zakona kojima će rezervni sastav policije biti uveden u entitetu RS, ovakav odgovor smatramo nužnim i jedino ispravnim, kako se ne bi narušio balans policijskih snaga u entitetima – saopšteno je iz SDA.\nSDA očekuje ostalih političkih stranaka u FBiH da se pridruže i podrže ovu inicijativu.\n– SDA će, također, poduzeti sve zakonske mogućnosti da se iz novog zakona u entitetu RS ukloni odredba o tzv. legendiranju, koja bi omogućila izdavanje lažnih bh. dokumenata za navodno izvođenje policijskih akcija. Takva odredba protivna je važećim zakonima i policijskim standarima, a njome bi se omogućile brojne zloupotrebe i narušila sigurnost – zaključuju iz SDA.


Ovih 11 počinju protiv Koreje, četvorica iz zlatne generacije! (SASTAVI) - Sportske.net\nOvih 11 počinju protiv Koreje, četvorica iz zlatne generacije! (SASTAVI)\nEvo za koje fudbalere se odlučio Mladen Krstajić da krenu u meč protiv Južne Koreje.\nReprezentacija Srbije od 12 časova igra protiv Južne Koreje, a Mladen Krstajić se odlučio za startnu postavu.\nIgraćemo u formaciji 4-2-3-1, a videćete Marka Grujića kao iznenađenje u startnoj postavi, tu je i Nemanja Maksimović, momak koji je zajedno sa Grujićem i Sergejom igrao na Svetskom prvenstvu 2015. godine kada je naša omladinska reprezentacija osvojila zlatnu medalju.\nPored njih trojice, tu je još Živković iz te generacije.\nEvo startne postave naše reprezentacije:\nRukavina, Ivanović, Vuković, Obradović,\nŽivković, Sergej, Ljajić,


Šta Bajden misli o Kini i Rusiji? | Talas.rs\nOno gde se Tramp i Bajden ipak razlikuju jeste to što Bajden borbu protiv Kine vidi kao zajednički napor SAD i drugih američkih saveznika, a ne kao usamljeni američki krstaški rat.\nDonald Tramp je uspeo da na specifičan način podeli i polarizuje američke glasače, medije i stručnu javnost. Deluje ipak da su se njegovoj pobedi na predsedničkim izborima 2016. godine hiljadama kilometara od Vašingtona gotovo jednoglasno obradovali Srbi i Albanci na Kosovu, koji inače nisu saglasni oko mnogo toga. Nakon četiri godine, izgleda da entuzijazam i dalje postoji s obzirom na mogućnost da po Trampu budu nazvani most i jezero na Kosovu. Dok javnost u Beogradu i Prištini i dalje pokušava da dokuči šta sa sobom nosi nedavno potpisani vašingtonski sporazum, balkanska fascinacija Trampom i njegovim značajem za region verovatno će morati da bude na pauzi – većina istraživanja javnog mnjenja predviđa da će Džo Bajden, kandidat Demokratske partije, pobediti na predsedničkim izborima u novembru.\nDok čekamo rasplet i potencijalni haos koji će nastati u izbornoj večeri, korisno je upoznati se sa Bajdenovim pogledom na spoljnu politiku, ali i na to ko će biti potencijalna imena koja će u slučaju njegove pobede uticati na dinamiku odnosa na Balkanu.\nZagovornik nezavisnosti Kosova i rata u Iraku\nBajdenu se mnogo toga može zameriti, ali je njegovo političko iskustvo u američkom Senatu neosporno. Tokom čak tri decenije na mestu senatora iz Delavera, Bajden je svoj pečat na rad ovog američkog tela ostavio ponajviše u oblasti spoljne politike. Bajden je više godina predsedavao Komitetom za spoljnu politiku u Senatu, a bio je aktivan u spoljnoj politici i kao potpredsednik Baraka Obame. Pojedini mediji navode i da je on, posle Dika Čejnija, bio potpredsednik sa najviše uticaja na spoljnu politiku u američkoj istoriji.\nBajdenovi spoljnopolitički stavovi ne mogu se svrstati u binarne kategorije intervecionizma ili izolacionizma, kako smo inače navikli da određujemo američke političare, ali je on imao značajnu ulogu tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji. „Imam pomešana osećanja prema dogovoru sa Miloševićem, zato što verujem da on jedino razume silu i verujem da je on krajnji problem, kao i da će ovo morati da bude rešeno silom, i iskreno, želeo bih da smo sada iskoristili silu“, rekao je Bajden nekoliko dana nakon Dejtonskog sporazuma1995. godine. On je podržao i NATO intervenciju 1999. godine, a navodno je 1991. godine Miloševiću tokom privatnog sastanka otvoreno rekao da misli da je „ratni kriminalac“. Bajden je posetio Beograd 2009. i 2016. godine nakon što je postao potpredsednik SAD-a. Tokom prve posete obišao je Srbiju, BiH i Kosovo, a tada su mediji navodili i da su Srbi u Republici Srpskoj reagovali na njegovu posetu sa mnogo manje entuzijazma u poređenju sa Bošnjacima i Hrvatima. U Srbiji se tada njegova poseta posmatrala kao znak obnavljanja američkog interesovanja za region koji su zapostavili početkom 2000-ih. Raspoloženje je bilo drastično bolje kada je četiri godine nakon toga posetio Beograd. Bajden je tom prilikom izjavio da upućuje saučešće svim porodicama čiji voljeni su izgubili živote tokom NATO bombardovanja 1999. godine. Pohvale je dobio i Aleksandar Vučić, koji je tada bio premijer – Bajden je istakao da administracija predsednika Obame „poštuje liderstvo koje je (Vučić) pokazao kroz teške izazove“.\nKoji su najupečatljiviji spoljnopolitički stavovi iz Bajdenove duge karijere? Glasao je protiv američke intervencije u Kuvajtu 1991. godine (koju mnogi vide kao najuspešniju američku intervenciju), podržao je intervenciju u Iraku 2003. godine, kao i povlačenje trupa iz Avganistana 2011. godine. Zanimljivo je i da se Bajden po nekim navodima protivio akciji koja je za rezultat imala ubistvo Osame bin Ladena 2011. godine, ali i da je bio protiv intervencije u Libiji.\nBajdenove spoljnopolitičke stavove tokom godina su kritikovali ljudi različitih političkih uverenja. Robert Gejts, koji je bio sekretar za odbranu u Obaminoj administraciji, rekao je da je Bajden ima integritet, ali da za 40 godina boravka u politici nije bio u pravu za “gotovo svaku veću spoljnopolitičku odluku”.\nUkoliko pogledamo Bajdenove stavove danas, postoji jedna stvar oko koje je saglasan sa Trampom – potreban je oštar pristup prema Kini. Bajden je, slično Trampu, izneo tvrdnju da Kina krši norme slobodne trgovine i da je zbog toga izgubljeno gotovo milion američkih radnih mesta. Ipak, on inisistira da je aktuelni američki predsednik zapravo bio previše blag prema kineskim zvaničnicima. Bajden je rekao da bi povećao vojno prisustvo u Pacifiku, uveo dodatne sankcije za one koji su odgovorni za kršenje autonomije Hongkonga i zahtevao veću transparentnost po pitanju trgovinskih praksi Kine. Kao veliki problem on je izdvojio i to što je trenutno preko milion Ujgura u jednoj kineskoj zapadnoj provinciji zatočeno u logorima za “prevaspitavanje”. Ukratko, ne samo da on misli da Kina nije akter kome treba verovati, već deo svoje kampanje gradi i na tome što bi on bio oštriji u odnosu sa kineskim zvaničnicima u poređenju sa aktuelnim američkim predsednikom. Jedan od oglasa Bajdenove kampanje gađa upravo Trampov trgovinski rat sa Kinom u kojem su navodno samo farmeri i drugi radnici izgubili, dok su američkog predsednika izigrali kineski zvaničnici. Ovo je spoljnopolitička oblast u kojoj Bajden ne samo da će nastaviti Trampov pravac, već će nastaviti da se bori još direktnije protiv postupaka Kineske komunističke partije. Koliko daleko ovo ide možemo videti i po tome što je on optužio Trampa da je tokom pandemije COVID-19 bio previše blag prema Kini, uprkos tome što je Tramp više puta rekao da je u pitanju “kineski virus” i “kineska kuga” i da će kineski zvaničnici snositi posledice zbog širenja pandemije.\nOno gde se Tramp i Bajden ipak razlikuju jeste to što Bajden borbu protiv Kine vidi kao zajednički napor SAD i drugih američkih saveznika, a ne kao usamljeni američki krstaški rat. Umesto da samo Amerika sprovodi sankcije, Bajden bi radio na širem multilateralnom pristupu izazovima koji dolaze sa sve većim ekonomskim i vojnim uspesima Kine. Demokratski svet treba da se ujedini protiv Kine i njenog “visoko tehnološkog autoritarizma”, smatra Bajden. Poziv za jedinstven pristup Kini verovatno bi podržale zemlje poput Australije, koja takođe zaoštrava odnose sa ovom azijskom supersilom, ali je upitno kako bi na ovo reagovale zemlje Evropske unije. Ako Nemačka proceni da više koristi proističe iz saradnje sa Kinom, da li će Bajdenova administracija primeniti snažniji pritisak ne samo na Berlin, već i na sve ostale evropske zemlje koje ne vide svoje interese kao suprotstavljene Kini? U tom slučaju, Srbija se može naći u zanimljivom procepu na pomolu novog Hladnog rata.\nUprkos oštroj retorici, tokom osam godina provedenih na poziciji potpredsednika, Bajden je zapravo imao mnogo mekši pristup izazovu koji Kina predstavlja. Podržao je članstvo Kine u Svetskoj trgovinskoj organizaciji (STO), a Obamina administracija nije vršila veliki pritisak na lidere Kineske komunističke partije čak ni kad je postalo očigledno da su krenuli da naoružavaju veštačka ostrva u Južnom kineskom moru. Uprkos tome što su i pojedine američke kompanije pokušavale da upozore tadašnju administraciju na nefer uslove poslovanja u Kini, tek je sa dolaskom Donalda Trampa na mesto predsednika SAD započet ozbiljniji pritisak na kineske zvaničnike po ovom pitanju. Neosporno je ipak da Bajden ima veliko iskustvo upravo u komunikaciji sa kineskim liderom Si Đinpingom, a upitno je i da li oštre Bajdenove kritike zapravo predstavljaju samo korisno oružje u predsedničkoj kampanji, a ne njegov istinski antagonizam prema Kini.\nPored Kine, velika tema u američkoj spoljnoj politici je i odnos prema Rusiji. Donald Tramp će u istoriji otići kao američki predsednik za kojeg se sumnjalo da ima bliske veze sa vlastima u Moskvi. S druge strane, Džo Bajden po pitanju Rusije predstavlja mejnstrim mišljenje većine demokrata – režim ruskog predsednika Vladimir Putina vrši napade na osnove demokratije širom sveta. Zamera mu i to što navodno pokušava da utiče na rezultate američkih izbora i izazove raskol u Evropskoj uniji, a protivio se i tome da Rusija ponovo postane deo grupe zemalja G7, nakon što je iz nje izbačena 2014. godine zbog aneksije Krima. S druge strane, Bajden podržava proširenje NATO-a , a naročito ističe i značaj sankcija koje su Evropska unija i SAD uvele prema Rusiji nakon dešavanja na Krimu. Dok Trampa mediji napadaju zbog veza sa Rusijom, Bajdenove veze sa Ukrajinom bile su predmet kontroverzi i kritika od strane Trampa. Naime, Bajdenov sin Hanter postao je povezan sa jednom ukrajinskom firmom u oblasti energetike upravo tokom Bajdenovog potpredsedničkog mandata. Ovo je postalo bitno i tokom procesa Trampovog impičmenta, kada je jedan od problema bio i to što je američki predsednik navodno uslovljavao vojnu pomoć Ukrajini istragom ukrajinskih vlasti o angažmanu Hantera Bajdena, sa ciljem da sebi poboljša šanse za pobedu na izborima u novembru.\nKao i u slučaju Kine, dolazak Bajdena na vlast sigurno bi označio promenu u odnosu prema Rusiji, ali promenu koja bi podrazumevala veći pritisak na Rusiju i oštriji odnos, pa bi takav stav mogao da se prelije i na sve one zemlje koje vide Rusiju kao bliskog saveznika.\nKo je u Bajdenovom timu za spoljnu politiku?\nUprkos specifičnom političkom sistemu u kojem predsednik ima ogromnu moć, američku spoljnu politiku oblikuju i brojne diplomate, savetnici i birokrate. Rano je nagađati ko će preuzeti različite spoljnopolitičke pozicije u potencijalnoj Bajdenovoj administraciji, ali na osnovu njegovog trenutnog tima moguće je videti generalni spoljnopolitički pravac.\nKoliko ozbiljno američki predsednički kandidati shvataju spoljnu politiku pokazuje to što aktuelni tim za spoljnu politiku i nacionalnu bezbednost Bajdenove kampanje čini preko 2.000 ljudi, raspoređenih u 20 radnih grupa. Osoba koja se istakla kao važan savetnik u ovoj oblasti jeste Entoni Blinken koji je bio zamenik državnog sekretara od 2015. do 2017. godine tokom Obamine administracije, a pre toga je radio i u Odboru za spoljnu politiku američkog Senata. On je sarađivao sa Bajdenom još 2009. godine kada je bio njegov savetnik za nacionalnu bezbednost, a po svemu sudeći Blinken će u slučaju Bajdenove pobede postati i državni sekretar. U intervjuu za CBS, Blinken je istakao da ulogu Amerike u svetu definišu tri reči: liderstvo, saradnja i demokratija. On naglašava da je neophodna saradnja sa drugim zemljama koje su tradicionalno američki saveznici, kao i da je Kina veliki izazov sa kojim se američka diplomatija suočava.\nBajdenov tim za odnose sa Evropom trenutno ima preko 100 ljudi, a neki od njih su imali i dugo iskustvo u Obaminoj administraciji. Jedna od njih je i Džuli Smit, koja je bila zamenica savetnika za nacionalnu bezbednost od 2012. do 2013, da bi kasnije postala savetnica tada potpredsedniku SAD-a. Smit je trenutno deo organizacije German Marshall Fund.\nKao naročito važno ime za Balkan i Istočnu Evropu ističe se Majkl Karpenter, koji je neko vreme radio u Pentagonu upravo kao zamenik pomoćnika sekretara za odbranu u domenu Rusije, Ukrajine, Evroazije i Balkana. Karpenter je više puta i pisao o Balkanu, naročito o štetnosti uticaja Rusije u regionu. U članku Da li Zapad ima viziju za Zapadni Balkan iz 2018. godine, Karpenter je istakao da je Srbija na brojne načine strateški važna za Zapadni Balkan, ali i da smo trenutno meta propagande koja dolazi iz Moskve i koja treba da odvrati građane Srbije od ideje članstva u Evropskoj uniji. Zanimljivo je da Karpenter kao naročito važan problem na Balkanu ne vidi samo pitanje odnosa Srbije i Kosova, već budućnost BiH i separatističke tendencije u Republici Srpskoj koje takođe posmatra kao posledicu uticaja Rusije.\nU julu ove godine Bajden je pretrpeo i kritike zbog izbora Nikolasa Burnsa koji je postao njegov spoljnopolitički savetnik. Burns je bio je deo Saveta za nacionalnu bezbednost tokom mandata predsednika Džordža Buša starijeg i Bila Klintona. Povukao se iz javnog života 2008. godine, ali je ostao negativac u očima brojnih progresiivnih organizacija zbog podrške ratu u Iraku. Dodatno, Burns je navodno za uzbuđivača Edvarda Snoudena, koji je razotkrio razmere prisluškivanja američkih građana od strane obaveštajnih službi, rekao da je “izdajnik”.\nVeliku ulogu u deifinisanju Bajdenove politike imaće i Džejk Salivan koji je bio jedan od glavnih i odgovornih za sklapanje nuklearnog sporazuma sa Iranom 2015. godine, što znači da će potencijalno Bajdenova pobeda biti i prekretnica u odnosima Irana i SAD. Salivan je radio kao savetnik Hilari Klinton tokom njenog mandata na poziciji državnog sekretara, kao i tokom njene predsedničke kampanje 2016. godine.\nŠta nas čeka ukoliko Bajden bude u Beloj kući?\nNedavno održana predsednička debata između Trampa i Bajdena nije nam dala puno odgovora na pitanje koji su spoljnopolitički prioriteti Bajdena ili kako on vidi ulogu SAD u svetu. Ipak, sudeći po njegovim ranijim izjavama, jasno je da američki izolacionizam nije nešto što treba da očekujemo. Umesto toga, verovatno ćemo dobiti povratak pristupa koji je sličan Obaminom i koji se zalaže za demokratske vrednosti, ali ovaj put mnogo snažnije odgovara na pritisak Kine i Rusije. Ne samo da će se oštra retorika prema Pekingu nastaviti, nego su izvesne i eskalacije, a mešanje Moskve u političke procese drugih zemalja biće pod specifičnom lupom. U tom slučaju će predsednik Vučić i ko god se nađe na poziciji ministra spoljnih poslova u novoj vladi imati težak zadatak pred sobom. Da li će Srbija tada uspeti da održi bliske veze sa Kinom, Rusijom, ali i drugim autoritarnim akterima poput Turske? Teško, ali ostaje da se vidi i da li ćemo uopšte biti na radaru Vašingtona.\nTAGS: američka spoljna politika Bajden Donald Tramp Džo Bajden Kina Rusija SAD spoljna politika


„Srbija je primamljiv ćilim u hiljadu boja“: Šta fascinira učesnike kampa Ruskog geografskog društva\nKrajem jula Srbiju su „okupirali“ geografi iz Rusije. Do sredine avgusta učesnici Sedmog međunarodnog ekološko-geografskog kampa Ruskog geografskog društva izučavaće prirodna bogatstva bratske zemlje, voditi razgovare na teme ekologije, prirode, geografije i posećivati mesta sećanja zajedničke istorije, piše ruski portal „Balkanista“.\n„Naše putovanje Srbijom započeto 30. jula trajaće do 16. avgusta. U ovu avanturu uključilo se 16 naših prijatelja i kolega iz Rusije, imamo jednog učesnika iz Republike Srpske i jednog Italijana koji govori ruski. Ukupno nas je 36, uključujući i studente sa Geografskog fakulteta Beogradskog univerziteta. Proputovaćemo celu zemlju kako bismo se upoznali sa lepotama Srbije. Raspored je vrlo gust, polazimo u osam ujutru, a večeramo tek u jedanaest sati uveče“, rekao je Miroljub Milinčić, direktor Centra Ruskog geografskog društva u Srbiji i rukovodilac grupe.\nFotografije Miroljuba Milinčića\nZa nešto više od dve nedelje turneje nakupilo se toliko utisaka da su otvorene dve izložbe fotografija.\n„Iz Beograda smo otputovali u Belu crkvu, a kasnije se prebacili na desnu obalu Dunava i prvu izložbu fotografija RGD otvorili u Golupcu, a drugu u Negotinu. Noćili smo u Kladovu, da bismo se povukli na Kopaonik, svojevrsnu bazu, i odatle svakodnevno pravili male krugove po neposrednom okruženju. Prošli smo kroz Brus, posetili jezero Ćelije, i važno arehološko nalazište Pločnik, značajno kako za arheometarulgiju, tako i arheourbanizam, jedan od najznačajnijih lokaliteta te vrste u svetu. Posetili smo i Rusko-srbski humanitarni centar u Nišu, obišli Ćele-kulu i sada se nalazimo na putu za Aleksinac, gde se u parku Brđanka nalazi spomenik ruskim dobrovoljcima palim u ratu 1876. godine. Posetićemo i Rusku crkvu u Adrovcu i Manastir svetog Romana u kome je sahranjeno srce pukovnika Rajevskog“, referisao je direktno sa puta Milinčić.\nGeografi planiraju i posetu Republici Srbskoj i znamenitom Višegradu, a u Srbiju se vraćaju preko Bajine Bašte da ne propuste da se dive masivu Tare.\n„Obišli smo između ostalog i manastire Ljubostinja, Žiča i Studenica“, kaže Miroljub Milinčić koji iscrpno i sa neskrivenom radošću upoznaje svoje štićenike sa lepotama i bogatom istorijom Srbije.\nInače, Centar Ruskog geografskog društva u Srbiji objavio je dve knjige, na srbskom i ruskom, posvećene ruskom kulturnom nasleđu u Srbiji, gde je popisano oko 350 lokaliteta i značajnih događaja, ističe Miličić. Predstavljena je u Moskvi, Krasnodaru i Smolensku, a ove jeseni, kako u poverenju otkriva, u Rusiji će dobiti vrednu nagradu za istorijsko istraživanje. Po rečima direktora Centra Ruskog geografskog društva u Srbiji, pokazivanje lepota i bogatstava Srbije ruskim studentima najbolji je način da se Srbija otvori za Ruse i osvoji njihova srca.\nStudentkinju Filološkog fakulteta Moskovskog državnog univerziteta Lomonosov Jekaterinu Titovu toliko je oduševila Srbija da je kao učesnica kampa naučila srbski i sada pomaže ekspediciji kao prevodilac.\n„Nisam prvi put u Srbiji, međutim svaki put ponovo sa velikim oduševljenjem otkrivam nova mesta. Srbija je atraktivni ćilim u mnoštvu boja, sa skrivenim riznicima u svakom regionu. Srbi su me osvojili smislom za humor, vrlo su komunikativni, jezici su nam bliski, razumem srpske pesme i šale. Sa ovog putovanja poneću ne samo uspomene na nove prijatelje, nego i fantastične pejzaže Kopaonika i Đerdapske klisure od kojih zastaje dah“, rekla je Jekatarina Titova.\nTreba reći da je u Srbiji od 17. do 27. juna održana turistička auto trka koju je organizovalo Rusko geografsko društvo. Ruta je obuhvatala više od pedeset kulturno-istorijskih i objekata prirode, kao i mesta sećanja vezanih za istoriju rusko-srbskih odnosa. Očekuje se da Turistička organizacija Srbije ovu „mapu puta“ RGD uvrsti u listu preporučenih turističkih pravaca koje treba posetiti.\nTrka je prva faza grandioznog projekta „Nestvarnih 10110 kilometara Rusije“. Reč je o sportsko-turističkoj inicijativi Ruskog geografskog društva tokom koje će se učesnici iz Rusije i Srbije upoznavati sa lepotama, prirodnim bogatstvima i znamenitostima Rusije. Očekuje ih savladavanje deset kilometara duge distance na otvorenoj vodi na Krimu, desetodnevna auto trka od Sevastopolja do Vladivostoka (deset hiljada kilometara) i sto kilometara duga pešačka ruta u Primorskom kraju.\nBalkanist, Russia beyond\nfoto: © Fotografije Miroljuba Milinčića / Balkanist / Russia beyond/ vostok.rs


OŠ „Jovan Popović“ među deset škola u Srbiji u kojoj se predstavlja golf kao sport značajan za razvoj dece | RTK\nOŠ „Jovan Popović“ među deset škola u Srbiji u kojoj se predstavlja golf kao sport značajan za razvoj dece\nU fiskulturnoj sali Osnovne škole „Jovan Popović“ održana je promocija golfa. Škola je od strane Saveza za školski sport Srbije izabrana kao jedna od deset u Republici Srbiji u kojoj se predstavlja golf kao sport značajan za razvoj dece.\nPromocija golfa organizovana je u okviru projekta „Sport u škole“, koji se organizuje pod pokroviteljstvom Saveza za školski sport Srbije i Ministarstva omladine i sporta i uz saglasnost Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, rekao nam je koordinator za školski sport Rasinskog okruga i profesor fizičkog vaspitanja Miodrag Jovanović.\nPromociji golfa u OŠ „Jovan Popović“ prisustvovala je i gradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović.\nGolf, inače, uz fudbal i košarku, važi za jedan od najpopularnijih sportova na svetu, sa oko 26 miliona igrača, a 2016. je ponovo uvršten u program Letnjih olimpijskih igara.\nPrethodno : Pomoć za ugrožene meštane u Đunisu\nSledeće : FK Napredak u sredu na svom terenu igra utakmicu četvrtine finala Kupa Srbije sa Čukaričkim


Potpisan Sporazum o poslovnoj saradnji između Grada Šapca i RRA „Zlatibor“ – Podrinske\nPotpisan Sporazum o poslovnoj saradnji između Grada Šapca i RRA „Zlatibor“\nGrad zapošljava 40 mladih pčelara\nGrad Šabac i Regionalna razvojna agencija „Zlatibor“ potpisali su Sporazum o poslovnoj saradnji radi unapređenja sektora pčelarstva na teritoriji grada Šapca. Sporazum potvrđuje principe saradnje na Programu podrške novim pčelarima koji je deo programa „Razvoja privatnog sektora u jugozapadnoj Srbiji“, koji sprovodi RRA Zlatibor, a finansira vlada Švajcarske preko švajcarske agencije za saradnju i razvoj. Grad Šabac finansiraće bespovratno 40 odsto novca, RRA Zlatibor 30 odsto sredstava, dok će ostatak novca pčelari dobiti iz robnih kredita od otkupljivača, koji će vratiti do septembra u robi koju budu proizveli.\n-Zadatak svake odgovorne lokalne samouprave, a smatram da je to i grad Šabac, jeste da otvara mogućnosti i prilike da se ljudi zaposle, naročito mladi. Potpisivanjem sporazuma obezbedićemo da se 40 mladih ljudi zaposli u jednom sektoru koji je potpuno neotkriven i gde postoji mogućnost da se napravi rast od gotovo 100 posto. Mi želimo da afirmišemo proizvodnju meda i verujem da ćemo uz kvalitetne otkupljivače imati i bolju cenu, i veću količinu, i to otvara mogućnost da Šabac postane centar za proizvodnju meda u Srbiji- rekao je gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović.\nKonkurs će biti objavljen u medijima na teritoriji grada zaključno sa prvim aprilom tekuće godine.\n-Pravo da se prijave imaće zainteresovani prema sledećim kriterijumima: osoba mora da bude nazaposlena, mora da ima u posedu ili pod zakupom bar 50 ari zemlje, mora da ima prebivalište na teritoriji grada Šapca najmanje jednu godinu. Prednost će imati mladi, podsticaćemo žensko preduzetništvo, a u obzir ćemo uzeti i socijalni status, jer nam je cilj da se siromašni ljudi zaposle, da žive i kvalitetno rade u našem gradu- naveo je direktor Direkcije za poljoprivredu Vladimir Špegar.\nDirektor Regionalne razvojne agencije „Zlatibor“ Slavko Lukić rekao je da potpisani ugovor predstavlja poslovni model gde grad Šabac podržava ekonomsku inicijativu za novo zapošljavanje mladih u pčelarstvu. On je istakao da je prosečan pčelar u Srbiji star preko 50 godina, te da ta delatnost ima značajan izvoz sa tendencijom rasta.\n-Ovo je značajno za mlade ljude u pčelarstvu i domaćinstva bez većih investicionih sredstava za početak. To je poslovni model na koji način u ovakvoj krizi podstaći mlade da budu preduzimljivi. Privatni sektor je prepoznao inicijativu Razvojne agencije, jer je u pitanju donatorski program švajcarske vlade koji smo realizovali prošle godine i privukao je veliko interesovanje mladih pčelara i udruženja u celoj zapadnoj Srbiji od Kraljeva do Šapca. Ovo je model proveren u praksi u delatnosti koja može da bude konkurentska prednost naše poljoprivrede. Sa 15 košnica vrlo brzo mogu da povećaju, a sa tim se povećava i broj radnih mesta- podvukao je Lukić.\nGoran Ignjatović iz Pčelarskog udruženja „Pčelarski farmeri Podrinja“ Šabac je rekao da će predstavnici sva četiri pčelarska udruženja sa teritorije grada pružiti mentorsku pomoć zainteresovanima, pomoć u održavanju pčelinjaka i košnica koje će dobiti ovim projektom, kao i njihovo umnožavanje za dalji razvoj i rad.\nPredsednik Društva pčelara Šabac Milan Gligorić je rekao da je ovo prvi put od kako se on bavi pčelarstvom da je Gradska uprava pomogla oko otkupa meda, ali i podsetio na velike probleme oko prodaje meda koje su pčelari imali ove godine. Ona je dodao i da po njihovoj proceni u opštini Šabac ima preko 300 tona neotkupljenog meda.\n-Otkup je krenuo bez ikakvih problema, uzeta nam je analiza, javljeno da je sve u redu, da bi posle sedam dana od otkupljivača stigla informacija da je med jeftiniji za pedeset centi. To je izazvalo pometnju i mnogi nisu hteli da prodaju po toj ceni. Na ovaj način smo uspeli da ostvarimo saradnju sa najvećim otkupljivačem, koji je i zatalasao tržište. Dobili smo informaciju od njih da će otkup meda ponovo krenuti, što je za nas pčelare najbitnije- zaključio je Gligorić.


Slobodan Vasković - Sa druge strane...: SAD Lagumdžijinu akciju za promjenu vlasti okarakterisali „nimalo dobrodošlom“\nSAD Lagumdžijinu akciju za promjenu vlasti okarakterisali „nimalo dobrodošlom“\nAmerička administracija ne podržava rekonstrukciju vlasti na nivou BiH, kao ni u Federaciji BiH. Ovo se da zaključiti i iz istupa Filipa Gordona, pomoćnika američkog državnog sekretara, na Croatia samitu u Dubrovniku održanom prije nekoliko dana.\nGordon je jasno poručio da nastojanja da dođe do promjene većina koje čine državnu i federalnu vlast predstavljaju „nimalo dobrodošlo skretanje pažnje sa ekonomskih i političkih prioriteta, uključujući i članstvo u EU i NATO, za koje se sve stranke deklarativno zalažu“.\n„Uski lični i politički planovi kao i pokušaji poticanja etničkih strahova ponovo ometaju napredak po pitanju neophodnih reformi. Postojeća nastojanja oko promjena u državnoj vladi i vlade Federacije predstavljaju nimalo dobrodošlo skretanje pažnje sa ekonomskih i političkih prioriteta – uključujući i članstvo u EU i NATO-u – za koje se sve stranke deklarativno zalažu“, kazao je Gordon.\nInteresantno je da je ogromna većina bh. medija, što svjesno, što nesvjesno, potpuno ispustila sintagmu „nimalo dobrodošlo“, koja je ključna u izjavi američkog diplomate, s obzirom da kristalno jasno ocrtava stav američke administracije prema nastojanjima Zlatka Lagumdžije da po svaku cijenu, i ne birajući sredstva, izvrši nasilnu promjenu vlasti, primarno u Federaciji BiH.\nOčito je da su Amerikanci oštro protiv Lagumdžijinih postupaka, što on pokušava minimizirati, tvrdeći javno kako je međunarodna zajednica saglasna sa rekonstrukcijama vlasti koje je započeo.\nUpitan kako međunarodni predstavnici gledaju na nastojanja da se rekonstruiše vlast u državnom i federalnom nivou, Lagumdžija je za „Dnevni avaz“ rekao: „ Svi oni ukazuju na jednu stvar, koja je svima nama dobro jasna, a to je da su ovo normalni politički procesi koje treba raditi brzo i efikasno. Druga je stvar što oni baš i ne razumiju naše dojučerašnje partnere, a sada kandidate za lidera opozicije, gospodu iz SDA“.\nOčito je da je Lagumdžija izjavu Filipa Gordona shvatio „nimalo dobrodošlom“, pa je krenuo sa obmanjivanjem javnosti, ne bi li prikrio i činjenicu da ga u međunarodnoj zajednici već mjesecima tretiraju „nimalo dobrodošlim“.\nIntegralnu izjavu Filipa Gordona možete pročitati na http://www.state.gov/p/eur/rls/rm/2012/194666.htm


VAŽNE VESTI ZA SRPSKE TURISTE: Nema zatvaranja granica do kraja sezone, OVO grčko ostrvo je uvelo policijski čas - Beograd24\nAutor Kurir/Tanjug\t Objavljeno Jul 19, 2021\nDirektor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (YUTA) Aleksandar Seničić smatra da i pored poostravanja epidemioloških mera u mnogim turističkim zemljama, one do kraja sezone neće zatvarati granice, ali je, kaže, moguće da će se uslovi ulaska i boravka menjati u zavisnosti od situacije.\nSeničić za Tanjug kaže da za sada nema nikakvih najava da će biti zatvaranja granica, a to je, kako ističe, najvažnije.\n“Nemamo ni indicije da će uslovi biti takvi da će značajno uticati na boravak turista. Recimo najnovije mere Grčkoj u najvećem delu se ne odnose na turiste, jer se pre svega bave zatvorenim prostorima a dole je lepo vreme i turisti najviše vremena provode na otvorenom pa ih ovo ne pogađa”, kaže sagovornik Tanjuga.\n“Nemamo informacije da je bilo ko od naših turista sada zaražen, ne samo u Grčkoj nego i inače”, navodi Seničić.\n“To je samo mogući scenario, pa da ostanu samo PCR testovi, ali kada je reč o Grčkoj recimo, tu imamo uhodanu situaciju sa kolegama iz Severne Makedonije gde se može brzo vrlo i jeftino uraditi PCR test i dobar deo putnika to već koristi prolazeći kroz Makedoniju”, objašnjava Seničić.\n“U Crnoj Gori imamo povećanje od oko 30 do 40 odsto u odnosu na 2019, a u Albaniju 200 odsto. Ono je tako veliko, jer je 2019. veoma malo naših turista išlo u Albaniju na letovanje, a ove godine već je do sada tamo bilo između 40.000 i 50.000 ljudi”, kaže i dodaje da se očekuje da do kraja sezone to bude i 70.000.\n“Bilo je dosta čarter letova za ove zemlje, ali u Turskoj utisak ove sezone malo kvari to što je bilo veoma malo gostiju iz Rusije, što je uzrokovalo zatvaranje određenih hotela, jer se hotelijerima ne isplati da otvaraju za malo ljudi zbog i čega smo tamo imali promene boravka u određenim hotelima za naše goste”, kaže Seničić.\nItaliju i Španiju po svemu sudeći ovoga leta nećemo videti, jer kako naš sagovornik kaže Španija jeste otvorila granice i dozvolila dolazak turista pod nekim posebnim uslovima, gde mi čak imamo privilegiju da smo još u zelenoj zoni EU i kada bismo imali čarter letove za tu zemlju naši ljudi bi bez ikakvih uslova mogli ući, ali pošto takvih letova nema, onda ta mogucnost ostaje neiskorišćena.\n“Ukoliko se leti preko nekih drugih zemalja onda je neophodan setifikat o vakcinaciji, negativan test ako niste vakcinisani, ali nažalost nije bilo dovoljno interesovanja da se realizuju čarter letovi koji su bili planirani i za Kosta Bravu i za Majorku, tako da ove godine kada je reč o nekom većem broju turista tu nas neće biti”, navodi Seničić.\nŠto se Italije tiče, kaže da je ona još zatvorena i da je pomerila rok za vraćanje novca za zamenska putiovanja na 2023. godinu, što može i turističkim agencijama da predstavlja veliki problem kada u januaru budu morale da vraćaju novac putnicima.\nFoto EPA/GEORGI LICOVSKI\nAleksandar SeničićYUTAzatvaranje granica\nKurir/Tanjug 2792 tekstova 13 komentari


Rad sa tražiocima azila u Centru za azil u Krnjači - Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila / Asylum Protection Center\nRad sa tražiocima azila u Centru za azil u Krnjači\nAPC/CZA tim svakodnevno realizuje svoje aktivnosti sa migrantima i tražiocima azila smeštenim u Centru za azil u Krnjači i trudi se da im pre svega pruži informacije o tome gde se nalaze i koja prava i mogućnosti imaju tokom boravka u Srbiji. Za one koji se odluče da uđu u azilnu proceduru, pravnici APC/CZA ih detaljno uvode u nju i prate tokom čitavog njenog trajanja.\nPored pravne pomoći, APC/CZA psiholozi i pedagozi realizuju individualna i grupna savetovanja i različite vrste radionica koje im pomažu u adaptaciji na novu sredinu. Uz pravnu i psihosocijalnu pomoć, APC/CZA tim redovno donosi i humanitarnu pomoć u vidu odeće i sredstava za higijenu koju deli svima kojima je to neophodno.\nYou are here: Vesti Rad sa tražiocima azila u Centru za azil u Krnjači


Zbog ne potpisanih ugovora vlasnici turističkih čamaca na Uvcu u štrajku - PRIJEPOLJE ONLINE\nNova Varoš – Vlasnici čamaca koji u kanjonu Uvca voze turiste u panoramsko razgledanje protestvuju ispred sedišta Specijalnog rezervata prirode „Uvac“ jer kasni potpisivanje ugovora za ovogodišnju sezonu. Tender je raspisan u februaru i tada je posao dobilo 18 pravnih lica, ugovori su trebali da se potpišu u aprilu, ali zbog uvođenja vanrednog stanja, sve je prolongirano.\nČamdžije stupile u štrajk, foto: A.Ro\n„Prevoz je počeo sa obavljanjem svoje delatnosti 11. maja, mi potpadamo pod javni prevoz na unutrašnjim plovnim putevima. I mi ne bežimo da radimo pod merama koje su propisane, ali mi i to ne dobijamo. Sa svih strana čujemo da se treba jačati domaći turizam, interesovanja imamo ali ugovore još ne potpisujemo, i ne možemo da radimo. Sada smo dobili pozive i od davaoca smeštaja i imamo i njihovu podršku u ovome što radimo. Jer gosti koji su im zakazali smeštaje u apartmanima će biti prevareni, jer turisti dolaze da posete Uvac i da idu na izlete. Postoji indicije da se poništi tender i da se otvori novi, što nama oduzima još mesec dana od turističke sezone, kako bi se zakonske predispozicije ispoštovale. Nemamo validan odgovor od predstavnika ni Rezervata ni lokalne samouprave”, rekla je Кatarina Vitorović preduzetnica i vlasnica plovila.\nPrema njenim rečima pojedine kolege su krenule i u štrajk glađu od jutros, a svi nastavljaju sa protestom do ispunjenja zahteva. Inače, u toku je zasedanje skupštine „Rezervata” gde možda dođe do nekih promena.\nProšle godine kanjon Uvca je ugostio 16.500 turista, od čega je njih oko 13.000 posetilo Ledenu pećinu.\nThe post Zbog ne potpisanih ugovora vlasnici turističkih čamaca na Uvcu u štrajku appeared first on PPmedia.


Opća Biblioteka Tešanj u novim prostorijama\nNaslovnica NAJNOVIJE Opća Biblioteka Tešanj u novim prostorijama\nTešanj – Nova zgrada Opće Biblioteke u Tešnju, koja ima više desetina hiljada naslova bibliotečke građe, od kojih posebnu dragocjenost predstavlja fond Hamida Dizdara, svečano će biti otvorena 9. septembra – Dan općine Tešanj. Ova biblioteka, spada u red onih biblioteka sa izuzetno bogatim i reprezentativnim bibliotečkim “blagom”.\nNova zgrada biblioteke ima četiri etaže, koje su tematski podijeljene i suteren u kom su smješteni depo i multimedijalna sala.\nBiblioteka je izgrađena zahvaljujući sredstvima koja je obezbijedila TIKA i općina Tešanj, na čelu sa načelnikom Suadom Huskićem, koji nas je nedavno posjetio, te se tom prilikom upoznao sa dinamikom seljenja. Ova zgrada je prvoizgrađena posljeratna biblioteka, na području cijele Bosne i Hercegovine.\nDo sada je izvršeno pakovanje i ulaganje većeg dijela bibliotečke građe, demontiranje i montiranje polica u depoima, prijem i smještaj računarske i multimedijalne opreme. Preostali dio posla je smještaj najreprezentativnijeg fonda Hamida Dizdara i Zavičajne zbirke.


Međunarodni studenti | Ekonomski fakultet\nZAŠTO UNIVERZITET U BEOGRADU?\nUniverzitet u Beogradu je jedan od najstarijih univerziteta u Jugoistočnoj Evropi (osnovan još 1808. godine). Danas je, takođe, jedan od najvećih univerziteta u Evropi, sa više od 100 hiljada studenata i 4 hiljade profesora raspoređenih na 31 fakultet i 12 istraživačkih cenatara. Prema Šangajskoj listi jedan je od 4 najbolje rangirana univerziteta u Centralnoj i Istočnoj Evropi.\nEkonomski fakultet je osnovan još 1937. godine. Danas je moderna visokoškolska ustanova sa dugom tradicijom i ciljem da proizvede visokokvalitetno znanje, veštine i istraživanja u oblasti ekonomije, poslovnog upravljanja i statistike. Sa preko 7 hiljada studenata i 120 profesora, lociran u samom centru grada, jedan je od najvećih fakulteta u sklopu Univerziteta u Beogradu. Pored duge tradicije, unapređenog nastavnog programa i visokokvalitetnog nastavnog kadra, naš fakultet je jedinstven i iz sledećih razloga:\nJedina visokoškolska ustanova koja nudi program osnovnih studija u oblasti ekonomije i finansija / biznisa i finansija uz mogućnost sticanja 2 diplome – Univerziteta u Londonu ( fakultet nosilac Londonska škola ekonomije i političkih nauka) i Univerziteta u Beogradu ( Ekonomski fakultet);\nJedinstveni međunarodni master program u oblasti kvantitativnih finansija;\nACCA akreditacija studijskog programa (jedina institucija u Jugoistočnoj Evropi koja poseduje tu akreditaciju);\nObezbeđena praksa u velikom broju kompanija u 88 zemalja kao i u 400 kompanija u Srbiji;\nStart-Up centar – biznis centar koji obezbeđuje pomoć studentima koje žele da svoje ideje pretvore u održive biznise;\nSaradnja sa preko 100 univerziteta širom sveta.\nEkonomski fakultet Univerziteta u Beogradu nudi programe osnovnih i master studija na engleskom jeziku.\nOsnovne studije - Ekonomija i finansije\nOsnovne studije u ukupnom trajanju od 4 godine obezbeđjuju dve diplome – diplomu Univerziteta u Londonu (fakultet nosilac Londonska škola eknomije i političkih nauka – LSE) i diplomu Univerziteta u Beogradu (Ekonomski fakultet).\nProgram osnovnih studija – Ekonomija i finansije (1 + 3 godine, 240 ESPB bodova)\nOsnovne studije - Biznis i menadžment\nProgram osnovnih studija – Biznis i menadžment (1 + 3 godine, 240 ESPB bodova)\nMaster studije iz kvantitativnih finansija - IMQF\nThe International Masters in Quantitative Finance (IMQF) je jednogodišnji master program iz naprednih finansija. Izvođen na engleskom jeziku od strane renomiranih međunarodnih predavača još od 2003. godine, postepeno je gradio reputaciju kao jedan od najinovativnijih programa iz oblasti finansija u Evropi.\nMeđunarodni master program – Kvantitativne finanasije (1 godina, 60 ЕSPB bodova)\nMaster studije iz primenjene ekonomije - IMAE\nMeđunarodni master iz primenjene ekonomije (IMAE) pruža savremeni kurikulum, koji izvode renomirani domaći i inostrani predavači i ugledni stručnjaci iz oblasti ekonomske politike.\nMeđunarodni master program – Primenjena ekonomija (1 godina, 60 ЕSPB bodova)\nMaster studije iz poslovne informatike - IMBI\nMeđunarodni master iz poslovne informatike (IMBI) je program koji kombinuje učenje i primenu znanja i veština sa informacionim tehnologijama. Ovaj program je namenjen studentima čiji je cilj da steknu široko razumevanje informacionih sistema i njihove uloge u poslovnom okruženju i žele da razviju interdisciplinarni pristup upravljanju IT projektima koji će ih pripremiti za uspešnu karijeru.\nMeđunarodni master program – Poslovna informatika (1 godina, 60 ЕSPB / 2 godine, 120 ESPB)\nMaster studije iz oporezivanja - IMT\nMeđunarodni master iz oporezivanja (IMT) je jedinstveni, multidisciplinarni master program koji zajednički organizuju Pravni fakultet i Ekonomski fakultet Univerziteta u Beogradu. Ovaj program predstavlja jedinstvenu priliku za one koji su spremni da razvijaju svoju profesionalnu karijeru u oblasti oporezivanja, kao i u finansijskom i pravnom savetovanju, jer studentima pruža i pravnu i ekonomsku perspektivu, kombinujući savremen akademski okvir i skup veština iz prava, ekonomije, finansija i računovodstva.\nMeđunarodni master program – Oporezivanje (1 godina, 60 ЕSPB / 2 godine, 120 ESPB)


Cinema City - Rezime prvog dana Cinema Now Live Academy\nRezime prvog dana Cinema Now Live Academy\nProgram novog edukativnog dela Cinema City festivala - CINEMA NOW Live Academy otvorilo je u ponedeljak, 18. juna u 16:30h u sali Pozorišta mladih, master-klas predavanje Laurence Herszberg, direktorke poznate kinoteke grada Pariza - Forum des Images. Laurence je u svom izlaganju istakla važnost kinematografije u edukativnom smilu, bitnost produciranja filma unutar sopstvene zemlje, i nastavila je da objašnjava njeno viđenje filma kao izuzetno jakog alata za prenos informacija i formiranja određene svesti kod pojedinaca. Herszbergova je napomenula da bi film u potpunosti zaživeo u ovom smislu, sa njim bismo se trebali upoznati kao izuzetno mladi.\nPosmatranje slika u pokretu i u najranijim fazama života stvara impresije i razvija utiske koji formiraju svest. Kako bi podržala svoju teoriju i viđenje filma kao zabavnog oblika edukacije, Parižanka je u nekoliko klipova predstavila filmski festival namenjen za decu do 18 meseci starosti. Da bi ovakva ideja zaživela, važno je imati kulturu društva koja podržava ovakav koncept i razume moć filma, što definitivno nije slučaj sa većinom evropskih zemalja, pogotovo sa Nemačkom - podelio je iz publike nemački filmski profesionalac Albert Wiederspiel. Laurence je u okviru svog master-klasa upoznala posetioce sa još dva vrlo interesantna festivala na kojima radi: „State of of the World“ –festival koji se fokusira na vezu između filma i politike, i „Mash Up Film Festival” – baziran na reciklaži starih materijala i pravljenja novog filma uz dodavanje muzike i posebne smernice, takozvano „pravljenje filma bez kamere“. Direktorka Forum des Images zaključila je svoje predavalje savetima mladim autorima da koriste film kao sredstvo izražavanje onoga što leži iznutra, a ne kao način pomoću kog će doći do novca i slave.\nU 18h na istoj sceni na binu se popeo slovenački reditelj Jan Cvitkovič koji je za nešto više od 45 minuta pokušao da objasni šta sve njega inspiriše i gde pronalazi ideje za filmove. Cvitkovič je rekao da je snimanje filma za njega u svim fazama vrlo spontan proces i pomoću prikazivanja svoja tri kratka filma, publici je slikama pokušao da prenese ono što se ne može dočarati rečima.\nProgram debitantskog dana Cinema Now Live Academy programa zaključio je glavni gost festivala Andreas Drezen, koji je u sali 3 bioskopa Arena Cineplex nakon završetka svog filma „Zaustavljen na putu“ preneo šta je sve potrebno da bi se napravio jedan kvalitetan film. Drezen je u neformalnom razgovoru sa Dubravkom Lakić izneo da je filmografija za njega mesto za egzistencijalne priče i da se on kao autor sa svakom upotpunosti saživi. Na pitanje zašto baš snima emotivno teške filmove, Drezen je rekao da je život uvek miks humora i tragedije, i da realnost služi kao alat dubokog emotivnog povezivanja publike sa delom i likovima koje upoznaju u njegovim ostvarenjima. Pre nego što se upustio u neformalne razgovore sa fanovima i mladim filmskim profesionalcima ispred bioskopske sale, Drezen je dodao da je većinski deo stvaranja filma baziran na improvizaciji, usputnim upoznavanjem šta sledeće ide u priči i u kom pravcu će se ista kretati, kao i poverenju u ekipu sa kojom radite.


Nema države unutar države - Kurti za BBC: Kada ZSO nije formirana niko od Srba nije protestovao, a Beograd se naljutio | Info-ks.net\n03.11.2021 u 11:01\nNema države unutar države Kurti za BBC: Kada ZSO nije formirana niko od Srba nije protestovao, a Beograd se naljutio\nPremijer Albin Kurti izjavio je da Beograd želi da Kosovo postane poput Bosne, ali da neće to dozvoliti bez obzira da li se nalazi na vlasti ili u opoziciji, kao što neće dozvoliti ni formiranje Zajednice srpskih opština, prenosi Tanjug.\nOn je u emisiji "Hard Talk" na britanskom BBC rekao da "Zajednica srpskih opština neće biti formirana", da je to razlog zašto je pobjedio na izborima, jer građani žele od njega da spriječi, kako je rekao, "bosnizaciju Kosova".\n"Kada ZSO nije formirana niko od Srba nije protestovao, a Beograd se zbog toga naljutio. Godine 1991, 26. aprila, 14 opština sa srpskom većinom u BiH je formiralo 'Zajednicu'. a 9. januara 1992. godine oni su proglasili nezavisnost, 28. februara imali svoj Ustav, 1995. u Dejtonu postigli međunarodno priznanje. Zbog toga su ljudi glasali za mene", rekao je Kurti.\n"Ako pitate Srbe na Kosovu šta je njihova glavna briga, reći će nezaposlenost i pravosuđe. Beograd želi državu unutar države", smatra Kurti, prenosi Ekonomia Online.\nAlbin KurtiintervjuBBCZajednica srpskih opština