Surinam je nezavisnost Kosova priznao 8. jula 2016. godine\nZvaničnici Vlade Kosova odbacili su u utorak izjavu ministra spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića da je Republika Surinam povukla priznanje nezavisnosti Kosova. Dačić je nakon toga podelio novinarima u parlamentu notu koja navodno potvrđuje njegovu izjavu.\nMinistarstvo spoljnih poslova Kosova saopštilo je da do sada nije primilo nikakav zvanični dokument u vezi povlačenja priznanja nezavisnosti Republike Surinam.\nMinistarstvo navodi da je svesno izuzetnog interesa i snažnih napora i malignih ciljeva susedne države u minimiziranju međunarodnog legitimiteta Kosova, ali dodaje se u saopštenju, činjenice su takve da je Kosovo nezavisno i suvereno, sa potvrđenim legitimitetom od strane Međunarodnog suda pravde, da je priznato od 114 država, da je uspostavilo diplomatske odnose sa 88 zemalja i da je učlanjeno u više od 60 regionalnih, evropskih i međunarodnih organizacija.\nPored toga, Kosovo ima 40 dipliomatskih misija i nerezidentnih ambasadora u 60 država sveta.\n“Kosovo je sada faktorizovano sa ojačanim međunarodnim legitimitetom i na to se ne treba gledati kao na ometnju za Srbiju. Kosovo je tokom svog 10-godišnjeg postojanja kao nezavisna i suverena država dokazala da je doprinela miru i regionalnoj bezbednosti, i da je posvećena daljem radu tome, radi izgradnje dobrih odnosa sa svim susedima, uključujući i Srbiju”, dodaje se u saopstenju Ministarstva spoljnih poslova Kosova.\nSavetnik kosovskog premijera Haljilj Matoši izjavio je da su odnosi Kosova i Surinama dobri i da nema povlačenja.\n"U međunarodnom pravu ne postoji povlačenje nezavisnosti. Može da dođe do zamrzavanja odnosa ili do povlačenja diplomatskog osoblja. Ali, ovo je medijska spekulacija. Kosovo i Surinam nisu zamrzli odnose i Kosovo ima odlične odnose sa svim zemljama koje su nas priznale", kazao je Matoši.\nOva reakcija je usledila nakon što je srpski ministar Dačić saopštio da je Surinam povukao priznanje nezavisnosti Kosova, a da ga je o tome obavestila ministarka spoljnih poslova te zemlje.\nNakon negiranja vlasti u Prištini, Dačić je novinarima u Skupštini Srbije delio navodnu kopiju note kojom je južnoamerička država Surinam obavestila Kosovo da povlači priznanje.\n"Pošto su u Prištini to dematovali i rekli da ja maltene lažem i da sam šarlatan, podeliću vam notu koju je Surinam poslao Kosovu, pa neka demantuju to", rekao je Dačić novinarima u Skupštini Srbije gde je došao na sednicu Odbora za inostrane poslove koja je zatvorena za javnost.\nU toj noti koja je potpisana 27. oktobra, ministar spoljnih poslova Surinama obaveštava ministra spoljnih poslova Kosova o odluci da povlače odluku o priznavanju Kosova kao nezavisne i suverene države.\nO ovome je u Prištini bila upitana i odlazeća izvestiteljka Evropskog parlamenta za Kosovo Ulrike Lunaček navodeći da je povlačenje priznanja za žaljenje.\nBritanski analitičar Tim Džuda je na Twitteru napisao: "Poziva se Vlada Surinama... Možete li potvrditi da ste povukli priznanje Kosova?".\nBritanski stručnjak za Balkan sa Londonske škole ekonomije Džejms Ker-Lindzi na Twitteru je napisao: "Veliki razvitak ako se potvrdi. Srbija kaže da je država Surinam opozvala priznanje Kosova".\nSurinam je nezavisnost Kosova priznao 8. jula 2016. godine.\nSurinam je država u Južnoj Americi, ranije se zvao Holandska Gvajana.\nNezavisnost je stekao 25. novembra 1975. godine.


/ Izaberi grad / Bihać / U objektima koji koriste migranti pronađene palice, noževi, bokseri… (FOTO)\nklix/usn18.06.2018. u 09:13\nOna je navela da je riječ o objektima Đačkog doma u Borićima, nedovršene zgrade Doma penzionera i drugih lokacija za koje postoje operativna saznanja da se koriste za smještaj migranata.\n“Cilj pretresa je pronalaženje tragova i predmeta koji potiču iz krivičnih djela, kao tragova i predmeta koja se koriste za vršenje prekršaja. Ove aktivnosti su rezultat posljednjih dešavanja na području USK-a i uznemirenosti javnosti, te s ciljem održavanja povoljne sigurnosne situacije na području ovog kantona”, istakla je Galićeva.\nAkcija je sprovodena na osnovu naredbe Općinskog suda u Bihaću.\nPretresi su vršeni samo u Bihaću, ali ne i u Velikoj Kladuši, zbog određenih zakonskih procedura.\nAkcija je u međuvremenu završena, a FTV javlja da su u pretresima pronađene palice, noževi i bokseri.


U Nemačkoj je u trećem kvartalu ove godine sa 1,24 milion otvorenih radnih mesta zabeležen rekordan nedostatak radne snage, saopštio je Institut za istraživanje tržišta rada (IAB).\n„U poređenju s istim periodom prošle godine, broj nepopunjenih radnih mesta je porastao za 140.000", stoji u saopštenju IAB-a, koji deluje u saradnji sa Saveznom agencijom za zapošljavanje iz Nirnberga.\n„Najveći porast potražnje je zabeležen na području prerađivačke industrije, ali je potražnja u sektoru uslužnih delatnosti sa preko 600.000 otvorenih radnih mesta još uvek najveća", kaže Alexander Kubis iz IAB-a.\nU građevinarstvu je bilo otvoreno 108.000 radnih mesta, a u sektoru logistike (promet i skladišta) 87.000, prenosi Seebiz.\nNajveći broj otvorenih radnih mesta odnosi se na srednju i višu stručnu spremu (60,8%) zatim osobe bez kvalifikacije (22%) i na kraju osobe s fakultetskim obrazovanjem (17%).\nNemačko tržište rada već godinama muči manjak radne snage, uz sve veći broj penzionera, što se pokušava kompenzovati uvozom radne snage.\n“Metro” prodaje deo poslovanja\n„Lidl“ planira izgradnju prodavnice i u Loznici


Svaki peti mladi Nemac ne zna ništa o Aušvicu – Nadlanu.com\nSvaki peti mladi Nemac ne zna ništa o Aušvicu\nObjavljeno 25. jan 2012. / 14:50:24\nBERLIN, 25. januara 2012. (Beta) – Svaki peti Nemac uzrasta od 18 do 29 godina ne zna ništa o Aušvicu, ali istovremeno 90 odsto gradjana Nemačke zna kakav poseban značaj za istoriju ima ovaj koncentracioni logor iz vremena nacističke diktature.\nIspitivanje javnog mnjenja, koje povodom 27. januara, Dana sećanja na žrtve nacističkog genocida, objavljuje magazin “Štern”, pokazalo je da medju Nemcima starijim od 30 godina 95 odsto zna detalje o Aušvicu.\nIstovremeno svaki treći gradjanin ne zna gde se nalazio ovaj, najveći nekadašnji logor smrti u kojem je stradalo oko 1,1 miliona ljudi. Ostalih 69 odsto znalo je ispravno da navede da se Aušvic nalazio u današnjoj Poljskoj, nedaleko od Krakova.\nNa zapadu Nemačke 46 odsto gradjana nije nikada posetilo nijedno spomen-obeležje koja postoje na mestima gde su nekada bili koncentracioni logori. Na nekada socijalističkom istoku zemlje samo 27 odsto ljudi nije nikada bilo na ovakvom spomen-obeležju.\nZa autore istraživanja neočekivan je bio odgovor na pitanje da li konačno treba da bude povučena crta ispod istorijskih zbivanja u vreme nacizma i Drugog svetskog rata. Dok je 1994. za to bilo 53 odsto gradjana, sada to smatra tek 40 odsto Nemaca.


Francuski jezik - Versus\nFrancuski jezik - sudski\ntumači i prevodioci\nPrevodi na francuski su posebno zahtevni zbog različite upotrebe\nfraza i idioma, u odnosu na to u koju zemlju putuje dokument…\nFrancuski jezik koristi, na svim kontinentima, više od 220 miliona ljudi. Prevodi na ovaj jezik su posebno zahtevni zbog različite upotrebe fraza, idioma, ponekad i čitavih rečenica, u odnosu na to da li se prevodi na francuski kojim se govori u Francuskoj, Kanadi ili u nekoj drugoj zemlji u kojoj je ovaj jezik službeni.\nSudski tumači (sudski prevodioci) za francuski jezik vrše proces prevođenja dokumenata i dokumentacije svih vrsta, za koje je potrebna overa pečatom ovlašćenog lica.\nSudski tumači za francuski jezik Novi Beograd\nSudski tumači agencije Versus, Novi Beograd, na raspolaganju su vam za prevode za koje se traži overa sudskog tumača. Najčešće su to dokumenti izdati od strane državnih organa, organizacija i ustanova, kao što su obrazovne ustanove, sudovi, jedinice lokalne samouprave…\n…i drugi za koji je neophodna ova vrsta overe. Sudski tumač na prevedeni dokument stavlja pečat kojim garantuje da je prevod u potpunosti tačan, odnosno veran originalu. Tako preveden tekst ima isto pravno dejstvo kao original i može se koristiti u svim zvaničnim pravno obavezujućim situacijama.\nPrevod sa francuskog na srpski jezik\nFrancuski jezik koristi, na svim kontinentima, više od 220 miliona ljudi. Agencija Versus na Novom Beogradu, je vaš pouzdan partner za razumevanje francuskog, komunikaciju, i usluge prevođenja.\nNudimo vam prevode svih vrsta tekstova sa francuskog na srpski jezik, od ličnih dopisa, medicinske dokumentacije, uputstava, preko književnih i umetničkih tekstova, veb sajtova… do obrazaca, tehničke dokumentacije, komercijalnih sadržaja, važnih poslovnih ugovora. Prevodimo profesionalno, stručno i odgovorno i audio zapise, bilo da su samostalni, ili deo video materijala, kakvi su filmovi, na primer. Francuski jezik je, zbog sažimanja reči i brzog izgovora, specifičan, pa je dugogodišnje iskustvo koje imaju prevodilaci agencije Versus, neophodno za precizan i kvalitetan rezultat. Na raspolaganju smo vam i za prevođenje razgovora, kao i ostalih vrsta sadržaja, u skladu sa vašim potrebama.\nPrevod sa srpskog na francuski jezik\nPoznato je da su Francuzi ponosni na svoj jezik i znaju da cene ukoliko im se na njemu obratite, posebno u svetu poslovnih komunikacija.\nVeoma je važno da francuski tekst bude tačan, u skladu sa najboljim praksama ophođenja, i u duhu jezika. Agencija Versus za vas prevodi sa srpskog na francuski jezik ličnu i biznis prepisku, stručne, naučne i zvanične tekstove, kao i sve druge materijale u kojima je lepo, poželjno, potrebno ili neophodno obezbediti visokokvalitetan sadržaj na francuskom. Diplome, potvrde i ostali dokumenti iz oblasti obrazovanja, medicinska i dokumentacija za putovanja, sudska rešenja, ugovori, uputstva, veb sajtovi, reklamni materijali, knjige i članci, autorski literarni radovi i filmovi… najčešći su sadržaji za koje smo dobijali zahtev da budu prevedeni na francuski jezik.\nOsnove simultanog prevođenja – za početnike\nSimultano prevođenje – zanimljivosti, značaj problemi\nVIŠE OD SAMO BIZNISA\nOni su nam ukazali poverenje\nSarađujemo sa mnogim prestižnim firmama i kompanijama, kao i državnim organima.\nNjihova brojnost i zadovoljsto našim uslugama neprestano raste.\nPOUZDANOST DRUGO IME\nZašto da poverite svoj prevod našoj agenciji?\nZahvaljujući dugogodišnjem iskustvu naših prevodilaca, vaš prevod će u potpunosti biti veran originalu, istovremeno u skladu sa jezičkim i kulturnim okruženjem jezika na koji se prevodi.\nSvoj prevod ćete dobiti na vreme i u skladu sa našim dogovorom, bez obzira na količinu, vrstu prevoda, oblast prevođenja i jezički par.\nU Versus prevodima insistiramo na zdravoj saradnji. Temeljno ćemo proučiti vaša dokumenta, i realno odgovoriti na vaša očekivanja. Potrudićemo se da izađemo u susret svim vašim specifičnim zahtevima.\nU 3 KORAKA\nKako da poručite prevod\nDokumenta možete dostaviti skenirana putem mejla (viber, whatsapp) ili u bilo kom drugom ulaznom formatu i/ili doneti ih lično u našu kancelariju u toku radnog vremena, zakazivanje nije potrebno. Naglasite:\nna koji jezik se prevodi dokumentacija\nda li je potrebna overa sudskog tumača\nrok za izvršenje prevoda ili projektnog zadatka\nkontakt osobu i telefon.\nPre donošenja ili slanja dokumenta za prevod, proverite da li je potrebno da se na isti stavi Apostil pečat (Apostille), s obzirom da se i on prevodi. Apostil se može dobiti u Prvom osnovnom sudu\nUkoliko prevod ide sa overom sudskog tumača, originalnu dokumentaciju možete doneti naknadno na uvid i spajanje sa prevodom.\nNakon određivanja tačnog broja prevodilačkih strana, oblasti prevođenja i ostalih pojedinosti koje utiču na konačnu cenu prevoda – šaljemo ponudu koja uključuje rok i cenu.\nU našem cenovniku možete videti cene za grupe jezika koje važe za jednu prevodilačku stranu. Prevodilačka strana iznosi 1800 karaktera sa razmacima ili 250 reči (Word Count) i može u manjoj ili većoj meri da se razlikuje od fizičke strane dokumenta.\nRok za izradu prevoda do 3 strane je jedan do dva radna dana. Za više dokumenata, rok se određuje u zavisnosti od raspoloživosti naših prevodioca i tumača. Kod projektnih zadataka smo uglavnom fleksibilni sa rokovima i u većini slučajeva izlazimo u susret Naručiocu posla.\nNakon potvrde u pisanoj formi da vam odgovaraju rok i cena, počinjemo sa radom. Po završetku prevoda, obaveštavamo kontakt osobu o završetku prevoda / projektnog zadatka i iznosu za plaćanje. Prevod dokumenata možete preuzeti ili ga možete dobiti u formi pdf-a na email ukoliko je uplata prethodno registrovana ili vam prevedena dokumenta možemo poslati našom kurirskom ili Post Express službom.\nZa veći obim posla odobravamo procentualne popuste, a okvirnu cenu prevoda vašeg dokumenta možete BESPLATNO izračunati ovde.\nPošaljite dokument na besplatnu procenu!


Ipak bez izvinjenja, ali – “posljednjih nekoliko riječi…” – BiGportal.ba\nIpak bez izvinjenja, ali – “posljednjih nekoliko riječi…”\nSerđo Matarela je kao prvi predsednik Italije u nedelju u Solunu prisustvovao vojnoj paradi povodom grčkog državnog praznika “Dana NE!”.\nTim danom se održava sećanje na to što je Grčka odbacila ultimatum italijanskih fašista 1940. godine, a potom odbila njihov napad iz već okupirane Albanije.\nIpak, nije se ostvarilo grčko očekivanje da će se Matarela u ime svoje države javno izviniti zbog napada Italije na Grčku, kojim je ona uvučena u Drugi svetski rat.\nPredsednik Grčke Prokopis Pavlopulos rekao je u govoru u Solunu da je “veliko grčko ‘Ne!’ 28. oktobra 1940. aktuelno kao pouka koja treba da inspiriše borbu za zaštitu evropske građevine od nostalgičara fašizma i nacizma, i krajnje opasnih kreatura rasističkog populizma koje direktno i neskriveno napadaju njene temelje (EU) i njenu misiju svetskog dometa”.\nGrčki predsednik je istakao da “tu borbu za zaštitu evropske građevine, kao vrhunski simbol označava prisustvo u Solunu predsednika Republike Italije, prijatelja i velikog Evropljanina Serđa Matarele”.\n“Mi – Grčka i Italija, ostavljamo za sobom ono što nas je delilo u prošlosti. Zauvek poučeni gorkim iskustvom fašizma i njegove zločinačke saradnje s nacizmom, izjavljujemo odlučnost da se borimo protiv svih tih kreatura (rasističkog populizma), nostalgičara fašizma i nacizma, da od njih štitimo evrpsku građevinu i da nikada više ne doživimo košmare iz prošlosti”, kazao je Pavlopulos.\nMatarela je na govor grčkog domaćina odgovorio kasnije, pred kraj dana, pošto su iz Soluna avionom otputovali na grčko ostrvo Kefaloniju, na Jonskom moru, gde su odali počast uspomeni na pet hiljada vojnika italijanske divizije “Akui”, koji su, pošto su po kapitulaciji Italije odbili da predaju oružje, septembra 1943. godine izginuli pod opsadom trupa nemačkih nacista.\nŠef italijanske države je rekao u govoru na toj komemoraciji da su se “nova Grčka i nova Italija rodile iz otpora nacizmu i fašizmu” i da je, “posle strahovitih ratova iz prošlog veka, Evropska unija krenula putem ka budućnosti evropskih naroda, osiguravajući mir, prijateljstvo i saradnju”.\n“Današnji dan” – rekao je Matarela – “potvrđuje volju da se nastavi tim putem i da se izbegne svaka opasnost ponavljanja grešaka iz prošlosti”.\nTih poslednjih nekoliko reči Matarele, koje ističu grčki mediji, mogle bi imati značenje priznanja odgovornosti italijanske države, mada ne i očekivanog izvinjenja za ultimatum italijanskih fašista Grčkoj 1940. godine, a potom i za njihov napad na Grčku kojim je ona uvučena u Drugi svetski rat, okupirana, razorena i opljačkana.


Mladi za mlade: Podsticanje volonterizma među maldim Čačanima | MediaPortal.rs\nMladi za mlade: Podsticanje volonterizma među maldim Čačanima\nAktivisti Kancelarije za mlade trude se da podstaknu volonterizam kod mladih. Njihove aktivnosti usmerene su da svojim angažovanjem, utiču na razvoj grada na Moravi.\nVolonteri Kancelarije za mlade žele da pošalju poruku javnosti , da oni imaju ideje koje su veoma korisne za društvenu zajednicu I da je važno da ih čuju. Oni ističu da su bili aktivni, I u toku vanrednog stanja kada su održavali online sastanake , a da je za njih Kancelarija, mesto gde najradije provode slobodno vreme.\nU okviru projekta Baci šapu 21.novembra postavljaće hranilice za pse I mačke na više lokacija u gradu .Takođe, mladi ljudi realizuju I projekat Zastani, pročitaj, razmisli u okviru koga će postavljati info table na kojima će biti napisani određeni citati, ali I predstavljene biografije uspešnih Čačana.\nU toku je I realizacija akcije koja je volonterima omiljena , Osmeh na dar u okviru koje se prikuplaju slatkiši za mališane u Srbiji I na Kosovu I Metohiji. Ono što izdvaja ovu akciju je upravo to što mladi, pomažu mladima, sa skromnom, a veoma važnom idejom, posebno u današnje vreme da širimo osmehe.


neđo trninić - 1\n25. 12. 2019 12:59\nBANJALUKA - Ministar saobraćaja i veza RS Neđo Trninić istakao je danas značaj uspješnog rada javnih preduzeća s ciljem ostvarenja planova i projekata kako u oblasti putne infrastrukture, tako i u oblasti vazdušnog saobraćaja.\n24. 12. 2019 14:39\nBANJALUKA - Potpredsjednik DNS-a Darko Banjac potvrdio je da je smijenjen ministar sabraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić, koji je na tu poziciju imenovan kao kadar DNS-a.\nSaznajemo: Trninić će do kraja dana biti smijenjen\nBANJALUKA – Neđo Trninić, ministar saobraćaja i veza u Vladi RS i član DNS-a, biće smijenjen danas u toku dana, saznaju "Nezavisne".\nProglašeni najbolji ministri i menadžeri\n18. 12. 2019 19:26\nBANJALUKA - Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić večeras je u Banjaluci proglašen za najministra u ovoj godini po izboru Evropske nezavisne agencije za izbor i promociju najuspješnijih poslovnih ljudi i kompanija BiH, jugoistočne i srednje Evrope, Evropskog udruženja menadžera i časopisa "Euromanadžer".\nTrninić: Plan restrukturiranja ŽRS ne znači stečaj\n18. 12. 2019 13:05\nBANJALUKA - Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić izjavio je danas Srni da je Vlada usvojila Plan finansijskog i operativnog restrukturiranja "Željeznica Republike Srpske" čiji je cilj da ovo javno preduzeće stekne uslove za uspješno poslovanje.\n04. 12. 2019 13:18\nBANJALUKA - Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić izjavio je danas Srni da će BiH potpunim preuzimanjem kontrole vazdušnog saobraćaja iznad BiH omogućiti puni nadzor nad vlastitom teritorijom i značajan rast prihoda.\nTrninić: Biće zaposleno 57 radnika u "Željeznicama"\n29. 11. 2019 11:51\nDOBOJ - Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić rekao je da je Vlada donijela odluku o zapošljavanju 57 radnika u "Željeznicama Republike Srpske", uz saglasnost Svjetske banke.\n20. 11. 2019 15:23\nLAKTAŠI - Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić izrazio je nadu da će formiranje Savjeta ministara otkočiti mnoge projekte, navodeći da je najviše sredstava zbog nekonstituisanja vlasti na nivou BiH bilo blokirano za resor saobraćaja i veza i projekte koje je Ministarstvo predvidjelo.\n21. 10. 2019 14:54\nBANJALUKA - Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Neđo Trninić izjavio je Srni da će preseljenje carinskog terminala za teretni saobraćaj iz centra grada na novu lokaciju na autoputu Banjaluka-Gradiška doprinijeti značajnom rasterećenju saobraćaja u Gradišci.


Mirović: Digitalizacija arhivske građe čuva od zaborava našu istoriju – SveVesti.net\nMirović: Digitalizacija arhivske građe čuva od zaborava našu istoriju\n„Zajedničkim trudom ušli smo u jedan važan posao koji predstavlja prvu fazu digitalizacije izuzetno vrednih dokumenata kojima se osvetljava važan period u istoriji našeg naroda i njegove borbe za slobodu u Vojvodini. Ta arhivska građa će zahvaljujući tome biti dostupnija javnosti, istraživačima i naučnicima. Ovo je prilika da dodirnemo korene sopstvenog identiteta koji su umnogome stvarani na teritoriji Srpske Vojvodine“, rekao je predsednik Mirović zahvalivši akademiku Kostiću i njegovim saradnicima na realizaciji ovog važnog posla.\nProces digitalizacije arhivske građe, prema Mirovićevim rečima, biće nastavljen i u narednom periodu.\n„Osim Arhiva koji se nalazi u Sremskim Karlovcima, u Novom Sadu je smeštena arhivska građa brojnih nacionalnih ustanova i Pokrajinska vlada podržaće sve projekte i programe koji čuvaju od zaborava našu istoriju. Radićemo svim srcem na ovom poslu, jer je to naša dužnost i obaveza“, kazao je predsednik Mirović.\n„Bili smo dužni da ovaj posao završimo i to je prvi korak u procesu koji će trajati jako dugo, a koji služi da se sačuva ono što polako nestaje“, naveo je akademik Kostić, koji je prilikom današnjeg susreta u Pokrajinskoj vladi uručio predsedniku Miroviću hard-diskove sa digitalizovanim materijalom.\nSastanku su prisustvovali pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević, pokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost prof. dr Zoran Milošević, generalni sekretar SANU akademik Zoran Knežević, upravnik Audio-vizuelnog arhiva i centra za digitalizaciju akademik Aleksandar Kostić, potpredsednik Ogranka SANU u Novom Sadu akademik Jasmina Grković Mejdzor, upravnik Arhiva SANU u Sremskim Karlovcima dr Žarko Dimić.\nPrevious Biskupi posetili novu zgradu Radio-televizije Vojvodine\nNext Sremska Mitrovica: Pomoć lokalne samouprave ugostiteljima sa teritorije Grada\nPopovica i Paragovo bez vode od 15 do 17, deo Bulevara Jovana Dučića do 14 časova\nBakić u poseti porodici Miroslava Vidača – borca sa Košara


Vasington Archives - Info 24\nPjongjang: Spremni smo da Vašingtonu očitamo “ozbiljnu lekciju”\nSeverna Koreja je saopštila da je spremna da Sjedinjenim Američkim Državama očita “ozbiljnu lekciju” svojim strateškim nuklearnim snagama ako Vašington preduzme vojnu akciju protiv Severne Koreje. Istovremeno, iz Pjongjanga su\nSastanak ministra odbrane s ambasadorom SAD\nMinistar odbrane Zoran Đorđević i ambasador Sjedinjenih Američkih Država Kajl Skot razgovarali su o saradnji dveju zemalja u oblasti odbrane. Povod za današnji sastanak je učešće ministra odbrane na ministarskom\nRedakcija 11/02/2017 0 Komentara\nIVICA DAČIĆ U VAŠINGTONU\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sastao se juče u Vašingtonu sa predstavnicima američke administracije i Кongresa. Ministar Dačić razgovarao je sa senatorima Ronom Džonsonom i\nDačić sutra na Molitvenom doručku u Vašingtonu\nNa Molitvenom doručku je tradicionalno počasni gost predsednik SAD, a ove godine upravo inaugurisani američki predsednik Donald Tramp. Ministar Dačić će se, pored Molitvenog doručka, tokom posete SAD-u sastati sa zvaničicima\nRedakcija 10/11/2016 0 Komentara\nDonald Tramp će biti 45. predsednik SAD nakon što je u izbornoj trci pobedio Hilari Klinton. Svet je i dalje u stanju šoka, jer su mnogi verovali da republikanski kandidat\nPentagon: Nejasne okolnosti pogibije srpskih državljana\nRedakcija 21/02/2016 0 Komentara\nPredstavnik za štampu američkog Pentagona Piter Kuk izjavio je da su okolnosti u kojima je poginulo dvoje srpskih državljana u Libiji “nejasne”. “Mi smo videli izveštaje da je dvoje srpskih


List navodi da je taj poduhvat, između ostalog, najavila francuska kompanija "Vansi Erports", kada je pre dve godine dobila najveću srpsku vazdušnu luku u koncesiju na 25 godina, a planski dokument koji će omogućiti ulaganje u taj strateški kompleks u Surčinu, na javnom je uvidu do 10. februara.\nOsim rekonstrukcije i dogradnje, nacrtom plana detaljne regulacije "Nikole Tesle", koji obuhvata 1.870 hektara, predviđena je velika transformacija pre svega zemljišta uz autoput.\nBuduća privredno-komercijalna zona prostiraće se na 250 hektara južno od autoputa Beograd -Zagreb, a predviđena je i izgradnja putne i železničke veze grada i aerodroma.\nPodizanje druge poletno-sletne staze, novog putničkog terminala i pratećih tehničkih i servisnih sadržaja predviđeno je tek posle 2043. godine, kada "Vansijevo" upravljanje aerodromom prestaje.\n"POMOZITE MI" Meksički predsednik prodaje avion za 25 dolara\n"Zbog proširenja aerodroma i novih privredno-komercijalnih zona otvara se oko 10.000 novih radnih mesta, a povećanje broja putnika direktno će se odraziti na turizam u Beogradu. Cilj nam je druga pista, što će biti znak da smo postali ozbiljan ne samo turistička, nego i ekonomska destinacija", istakao je Stojčić.\nNacrt plana detaljne regulacije Nikole Tesle obuhvata i kulturna dobra - Muzej vazduhoplovstva, Jevrejsko groblje na ledinama i arheološki lokalitet Vrbas - praistorija u Surčinu. Groblje na Ledinama, na mestu koje se naziva Trostruki surduk, jedno je od prvih stratišta Jevreja na području okupiranog Beograda u Drugom svetskom ratu. Tu su Nemci krajem 1941. godine streljali i zakopali grupu od 240 Jevreja i manji broj Roma.\nMesto zločina obeleženo je spomen-pločom koju je posavilo Udruženje boračkih organizacija Novog Beograda 20. oktobra 1946. godine.\nNBS izrađuje 210.000 SREBRNJAKA sa likom Nikole Tesle\nPopović: "Hirš automotive" uskoro pokreće proizvodnju u Bačkom Petrovcu\nSrbija je u svetu sve više prepoznata kao zemlja inovacija i znanja, a zahvaljujući našim inženjerima, i odličnom poslovnom ambijentu, sve više stranih investitora dolazi u Srbiju, kaže ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović.


Aleksandar Boričić - Blic Sport\nAleksandar Boričić čestitao Zoranu Gajiću na izboru za predsednika OSS-a\nAleksandar Boričić, predsednik CEV, poslao je čestitku Zoranu Gajiću povodom izbora za predsednika Odbojkaškog saveza Srbije.\nBoričić: Odbojkašice potvrdile da su novi vladari\nPredsednik Evropske odbojkaške unije (CEV) Aleksandar Boričić rekao je da veruje da je reprezentacija Srbije igrama na Olimpijskim igrama potvrdila da je novi vladar sveta u ženskoj konkurenciji.\nBoričić: Možemo do medalje u Riju, ali i ako ne osvojimo, a damo sve od sebe - nije katastrofa\nBoričiću uručeno priznanje SD Crvena zvezda /FOTO/\nMedija centar u prostorijama SD Crvena zvezda bio je pretesan da primi sve zvaničnike koji su želeli da čestitaju Aleksandru Boričiću na imenovanju za predsednika Evropske odbojkaške konfederacije.\nBoričić, prvi čovek CEV: Veliko priznanje za našu odbojku, Srbija se ceni\nNovi predsednik Evropske odbojkaške konfederacije Aleksandar Boričić rekao je da je njegov izbor za prvog čoveka te organizacije veliko priznanje za njega lično i srpsku odbojku.\nBoričić podneo kandidaturu za predsednika CEV\nPredsednik Odbojkaškog saveza Srbije Aleksandar Boričić kandidovao se za mesto prvog čoveka Evropske odbojkaške konfederacije, saopšteno je na zvaničnom sajtu OSS.\nŽenska odbojkaška reprezentacije Srbije koja je u nedelju osvojila bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu, vratila se u Beograd.


Izvor: RTS, 14.Sep.2018, 14:56\n"Smatramo da je to još jedan >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << udarac mirovnom procesu i da to čine snage koje žele da se potkopa mogućnost za dolaženje do nekog trajnog rešenja. U prisustvu Kfora, čemu bi služile te oružane snage, osim ukoliko neko ne želi da se priprema za neke vojne akcije na teritoriji KiM", rekao je Dačić.\nDodaje NATO i SAD ne podržavaju ovaj način formiranja vojske.\n"Videli ste da NATO i SAD, bez obzira što neki od njih imaju simpatije prema kosovskoj nezavisnosti, ne podržavaju ovaj način formiranja vojske i misle da to treba da se radi kroz ustavne promene, a toga nema bez saglasnosti Srpske liste", ukazao je ministar.\n"Kao da su očekivali da će se on završiti priznanjem Kosova sa srpske strane", naglasio je Dačić.\nNavodi da se iz raznih država čuje da Srbija može da dobije samo Zajednicu srpskih opština na severu, a pošto je vlast stabilna može to "da proda svojim građanima".\n"Poručujem im da ne pričaju gluposti, od toga nema ništa. Ako neće rešenje u kojem će Srbija nešto dobiti, ako neće kompromis, onda će to ostati nerešeno pitanje", ocenio je ministar.\nDodaje da će se broj država koje priznaju Kosovo smanjivati.\nVOA: Dačić: Vojska Kosova bi služila za eventualne sukobe\nNamera Prištine da formira vojsku Kosova predstavlja još jedan udarac mirovnom procesu, ocenio je ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić. "Srbija je apsolutno protivi formiranju Vojske Kosova, i naš stav nećemo menjati", rekao je Dačic novinarima pred put u Berlin, gde će učestovati na...


Amerika steže obruč oko Srbije\nM. K. 6. aprila 2018. 07:17\nFoto: George M. Groutas - CC BY 2.0\nSa očiglednom namerom da se srpski državni vrh drži pod stalnom tenzijom vršilac dužnosti zamenika pomoćnika državnog sekretara SAD za evropska i evroazijska pitanja Metju Palmer imao je zadatak da Beogradu pošalje sličnu poruku kao i njegov prethodnik, da je Zajednica srpskih opština najviše što Srbija može da dobije na KiM, pišu „Novosti“.\nKako navodi taj list, razgovor predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Palmera protekao je u neprijatnom tonu, razmenjene su oštre reči, a šef srpske države nije se ustezao da otvoreno iznese čvrste pozicije Srbije kad je reč o Kosovu i Metohiji.\nPalmer je pomenuo i čvrste veze između Beograda i Banjaluke, navodi se u tekstu.\nZvaničnik Stejt departmenta se pored predsednika Srbije sastao i sa premijerkom Anom Brnabić, direktorom Kancelarije za Kosovo i Metohiju Markom Đurićem i dežavnim sekretarom Ministarstva spoljnih poslova Nemanjom Stevanovićem.\n„I pored neslaganja u stavovima o KiM, u otvorenom razgovoru, predsednik Vučić i Palmer saglasili su se da je normalizacija odnosa Beograda i Prištine od ključne važnosti ne samo za proces pridruživanja Evropskoj uniji, već i za regionalnu stabilnost i prosperitet naroda u regionu“, saopšteno je iz predsedništva posle jučerašnjeg susreta Vučića i Palmera.\nAmerika uvodi carine Evropskoj uniji\nSAD neće napasti Rusiju nuklearnim oružjem zbog Poljske\nMudri ljudi su osmislili onu vecitu istinu:“Sila Boga ne moli a Bog silu ne voli“ !!!\nIT karavan danas u Zrenjaninu\nZbog skupa večeras od 22 sata zatvaranje ulica oko Skupštine\nZnanje zna budućnost: Za podršku obrazovanju 10 miliona\nBIRN traži od MUP-a i Tužilaštva da reaguju povodom napada na novinara Slobodana…\nNeprijavljeni arheolozi prekopavaju srednjovekovni lokalitet kod Kuršumlije\nOFPS: Netačno da favorizujemo i ne pokrećemo postupke protiv medija bliskih SNS\nBastać i aktivisti SzS blokiradli radove na Trgu\nKo najviše „beži“ iz Srbije?\nSANU: Žičara bi PONIŠTILA poznate obrise grada!\nKoliko žena se nalazi na rukovodećim pozicijama u Srbiji?\nSkandal u Sedmoj beogrdskoj gimnaziji: Profesor ošamario dve…\nBIRN traži od MUP-a i Tužilaštva da reaguju povodom napada…


1. Publicitet za natalitet – Škola za trudnice u Novom Bečeju i u 2019.godini\n2. Publicitet za natalitet – demografske mere opštine Novi Bečej\n... rađanja i postizanja poželjnog demografskog razvoja jeste pružanje finansijske podrške porodici, a novobečejska opština sprovodi i svoje demografske mere. -Jednokratna pomoć opštine Novi Bečej za novorođenče, ...\n3. Publicitet za natalitet - bečejske pronatalitetne mere\n4. Publicitet za natalitet – Direktna finansijska podrška porodici\nPrema podacima Ujedinjenih nacija, Srbija će, prema dosadašnjim tendencijama, do 2050. godine izgubiti oko 17 odsto populacije. Slično je i u opštinama Bečej i Novi Bečej, gde je evidentan pad u broju ...\n5. Srbija za godinu dana izgubila 35.000 ljudi!\n... Situacija je posebno alarmantna u seoskim područjima, gde je plač deteta – ravan čudu. Ekonomista Miroslav Zdravković kaže da su upravo sela ključ demografske stabilnosti Srbije. - U gradovima je 2013. ...\nKreirano 12 januar 2015


Da li je onlajn kupovina svima dostpuna?\nStatistički podaci iz 2008. godine pokazuju da je internet tada koristilo svega 20% svetskog stanovništva. Danas situacija jeste bolja po pitanju tehnološkog napretka, pa procenat dostiže 47% internet aktivne svetske populacije. Ipak, i dalje postoje nerazvijene zemlje u Africi koje ili nemaju uopšte pristup internetu, ili je signal veoma loš.\nAfrika nije jedini kontinent na kom pristup internetu nije lako ostvariv. Čak i zemlje u razvoju imaju problem sa internet konekcijom ili strujom.\nSrbija spada u zemlje u razvoju, a statistika kaže da u Srbiji 54% stanovništva aktivno koristi internet. U ruralnim predelima upotreba interneta je manja, a mreža je prilično nestabilna. U gradskim delovima Srbije, upotreba interneta je učestalija, a kvalitet signala je znatno bolji.\nNavike kupaca se menjaju\nNa Zapadu razvoj onlajn kupoprodaje eksplodirao je još devedesetih godina, kada su 1994. i 1995. godine svoju internet platformu pokrenuli Amazon i eBay. Ipak, kod nas je onlajn kupovina zaživela dosta kasnije, zbog ratova i veoma loših ekonomskih uslova tokom devedesetih godina.\nNeka istraživanja pokazuju da osim ekonomskih uslova, veoma je važan i kulturološki faktor jer ima veliki uticaj na konzumiranje onlajn kupovine. Poslednjih par godina primećeno je da u Srbiji sve aktivinije koriste onlajn kupovinu, kako na domaćem tržištu, tako i na stranom.\nO navikama kupaca razgovarali smo sa vlasnicima nekoliko domaćih onlajn šopova, pa je tako Ljiljana Jovanović sa https://www.smartfit.rs/ prodavnice rekla kako primećuje zaokret u ponašanju potrošača.\n“Mnogi se odlučuju čak i da plate funkcionalnost kao što je vodič za online trening, iako se još uvek najveći broj korisnika odlučuje za konkretan proizvod u vidu čajeva, plana ishrane i slično”, kaže Ljiljana.\nKorisnici traže izjednačavanje standarda sa Zapadom\nEtsy je globalna platforma na kojoj možete prodavati svoje rukotvorine i kreacije. Ove platforme su dobre i kada želite da pokrenete svoj mali biznis onlajn, jer možete steći utisak o tržištu i o cenama proizvoda koji su slični vašem. Ovu platformu koristi preko 27 miliona kupaca, a srpskih prodavnica na platformi ima 700.\nIpak, iako je ovo prilika da prodavac izađe na globalno tržište, i svoju robu predstavi mnogo većem spektru potencijalnih kupaca, mnogi prodavci i dalje preferiraju domaće onlajn platforme za prodaju, poput Limunda, Kupinda i Kupujemprodajem.\nIako se često govori kako se kupovinom više bave žene, bilo da je u pitanju onlajn ili klasična kupovina, podaci ovih platformi za onlajn pokazuju da sve sajtove za kupoprodaju više koriste muškarci koji imaju između 25 i 44 godine. Korisnici su postali zahtevniji i od platforme očekuju da im omogući mnoštvo izbora, poput načina plaćanja, dostave, kvalitetnog izgleda sajta, njegove funkcionalnosti, dostupnosti aplikacije za kupovinu na sajtu i slično.\nOnlajn kupovina odeće i obuće u Srbiji još uvek nije dostigla razvijene zemlje\nNa Zapadu postoji navika da se garderoba naručuje onlajn iz omiljenih prodavnica. Kod nas je još uvek ostao kulturološki momenat gde robu želimo da vidimo uživo, i da je isprobamo pre nego što je kupimo.\nOnlajn kupovina u razvijenim zemljama je toliko napredovala da se pre nekoliko godina pojavila aplikacija Drobio, uz pomoć koje jednim klikom možete da saznate sve o odevnom predmetu koji vam se svideo - koji je brend, koliko košta i kako možete da ga kupite. Modne blogerke veoma često koriste ovu aplikaciju i postavljaju svoje modne autfite, omogućavajući drugima da jednim klikom kupe ono što one nose.\nIz Srbije još uvek nije sasvim lako poručivati garderobu, šminku i odeću iz drugih zemalja, zbog problema sa carinjenjem i predugačkim čekanjem na ono što ste naručili. Kada taj sistem postane bolji, prohodniji i slobodniji, onlajn trgovina će procvetati i u Srbiji.\nIako je prema anketi kompanije Masterkard, odeća stvar koja se najviše kupuje na internetu, vlasnici Limunda i Kupujemprodajem tvrde da su to mobilni telefoni. Osim mobilnih telefona često se kupuju knjige i uplaćuju aranžmani na turističkim destinacijama.\nBilo kako bilo, staromodan način kupovine odeće i kozmetike je još uvek najaktuelniji, iako nas uveravaju da je onlajn kupovina lakša, pouzdanija, jeftinija i brža, to često nije slučaj kada su u pitanju zemlje u razvoju.


Fakultet informacijskih tehnologija u Mostaru, pripada Univerzitetu “Džemal Bijedić”\nPrvi uveli koncept učenja na daljinu\nStudenti se obrazuju kroz dva ciklusa studija dodiplomske i diplomske (master) studije. Za upis na fakultet informacijskih tehnologija potrebno je položiti prijemni ispit, što nije slučaj za većinu drugih fakulteta, članica Univerziteta “Džemal Bijedić”.\nFakultet informacijskih tehnologija u Mostaru je institucija koja je prva uvela koncept studiranja na daljinu u Bosni i Hercegovini i ima vodeću ulogu u procesu implementacije i razvoja učenja na daljinu u našoj zemlji. Na Fakultetu postoje četiri kabineta sa preko stotinu računarskih mjesta i četiri laboratorije. Osim redovnih nastavnih aktivnosti, studenti i nastavno osoblje imaju mogućnost izvođenja različitih istraživanja u pomenutim kabinetima i laboratorijama.\nKvalitet i praktična relevantnost studijskog programa su potvrđeni činjenicom da je, prema podacima Zavoda za statistiku, 95% naših studenata zaposleno. IT sektor predstavlja područje koje se dinamično razvija i postoji stalna potreba za ovim kadrom u Bosni i Hercegovini i u svijetu. Fakultet informacijskih tehnologija u Mostaru provodi periodična istraživanja u cilju analize usklađenosti kvalifikacija i vještina predviđenih nastavnim planom i programom sa potrebama i zahtjevima tržišta i okruženja.\nFakultet informacijskih tehnologija u Mostaru ima veoma dobru saradnju sa državnim, federalnim i kantonalnim ministarstvima koja djeluju u sektoru obrazovanja i IT-a, kao i sa regionalnim IT kompanijama.\nFakultet također ima veoma uspješnu međunarodnu saradnju, u prvom redu sa univerzitetima u Austriji (FH Joanneum, Graz), Njemačkoj (Univerzitet u Paderbornu) i Španiji (Univerzitet u Lleidi), kao i sa univerzitetima u Bosni i Hercegovini i regionu. Ova saradnja podrazumijeva realizaciju brojnih aktivnosti kao što su razmjena nastavnika i studenata, realizacija zajedničkih naučno-istraživačkih projekata, učešće u seminarima i konferencijama, realizacija programa stručnog usavršavanja, kao i druge aktivnosti kojima je svrha intenziviranje akademske saradnje. FIT je učestvovao u velikom broju međunarodnih projekata, kao i projekata finansiranih iz državnih fondova.\nFakultet kontinuirano radi na unapređenju kvaliteta svih aktivnosti: nastave, sadržaja nastavnog plana i programa, sistema ocjenjivanja, udžbenika i literature, opremljenosti učioničkog i drugog prostora, DL platforme, naučno-istraživačke djelatnosti, izdavačke djelatnosti, selekcije nastavnog kadra i administrativnog osoblja, bibliotečke djelatnosti, cjeloživotnog obrazovanja i drugih standarda.\nOpšti kriterij se odnosi na postignuti uspjeh u srednjem obrazovanju i donosi najviše 35 bodova. Posebni kriterij odnosi se na priznanje stečeno za uspjeh u toku školovanja ili na takmičenjima iz poznavanja naučnih (stručnih) disciplina ili po osnovu vrhunskih rezultata u sportu, a donosi najviše 10 bodova.\nKandidati za upis na Fakultet informacijskih tehnologija u Mostaru neće ostvarivati bodove na osnovu pojedinačnih kriterija.


Junker: Plašim se rata na Balkanu - Naslovi.net vesti\nJunker: Plašim se rata na Balkanu\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker upozorio je danas da bi na nestabilnom Balkanu ponovo mogli da počnu ratovi.\nFoto: MONDO, Mario Milojević On to predviđa ukoliko države iz tog regiona izgube nadu u priključenje Evropskoj uniji. Ne bih želeo da ponovo vidim ratove na zapadnom Balkanu, rekao je Junker u Evropskom parlamentu. Ukoliko... »\n"Gledaćemo ponovo rat na Balkanu, ako..."\n- Ako ne budemo otvoreni za zemlje u tom veoma složenom i tragičnom regionu i ako im ne otvorimo evropsku perspektivu, videćemo ponovo rat kakav je bio 1990-ih - rekao je Junker. On je dodao da EU mora da bude otvorena prema tim... »\n"Rat bi mogao da se vrati na Balkan, to ne želim"\nStrazbur -- Predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker upozorio je da bi rat mogao da se vrati na Balkan ako zemlje u regionu ostanu bez nade da će se pridružiti EU.\nJunker je rekao u obraćanju evropskim poslanicima u Strazburu da "ne želi da se rat vrati na Zapadni Balkan". "Ako oduzmemo tim zemljama u ekstremno komplikovanom regionu evropsku perspektivu, doživećemo ono kroz šta smo već... »\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker upozorio je danas da bi rat mogao da se vrati na Balkan ako zemlje u regionu ostanu bez nade da će se pridružiti Evropskoj uniji.\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker upozorio je da bi rat mogao da se vrati na Balkan ako zemlje u regionu ostanu bez nade da će se pridružiti Evropskoj uniji.\nJunker: Bez EU Balkanu preti rat\nPredsednik Evropske komisije Žan Klood Junker upozorio je danas da bi na nestabilnom Balkanu ponovo mogli da počnu ratovi, ukoliko države iz tog regiona izgube nadu u priključenje Evropskoj uniji.\nNe bih želeo da ponovo vidim ratove na zapadnom Balkanu, rekao je Junker u Evropskom parlamentu. Ukoliko državama iz tog veoma složenog, a rekao bih i tragičnog regiona, oduzmemo evropsku perspektivu, ponovo ćemo doživeti ono... »\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je danas da Evropska unija treba da se otvori ka prihvatanju novih članica sa zapadnog Balkana, da bi se izbegao rizik novog rata u regionu. Junker je, obraćajući se u Evropskom parlamentu, naglasio da ako se EU ne otvori prema tim zemljama, "u... »\nJunker za evropsku perspektivu u "komplikovanom i tragičnom regionu"\nNe želim da vidim povratak rata na Balkanu i zato EU mora da se otvori za zemlje tog regiona, poručio je predsednik EK Žan-Klod Junker.\nŽan-Klod Junker je obraćajući se u Evropskom parlamentu izjavio da Evropska unija treba da se otvori ka prihvatanju novih članica sa Zapadnog Balkana. Junker je naglasio da ako se EU ne otvori prema tim zemljama, "u veoma... »\nEvropska unija mora da bude otvorena da primi nove članice sa prostora zapadnog Balkana kako bi se izbegao novi rat u tom regionu, rekao je predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker u Evropskom parlamentu. - Ako ne budemo otvoreni za zemlje u tom veoma složenom i tragičnom regionu i ako im ne... »\nJunker: EU da se otvori prema zemljama zapadnog Balkana\nSTRAZBUR: Predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je danas da Evropska unija treba da se otvori ka prihvatanju novih članica sa zapadnog Balkana, da bi se izbegao rizik novog rata u regionu.\nPredsednik EK Žan-Klod Junker izjavio je da EU treba da se otvori ka prihvatanju novih članica sa zapadnog Balkana, da bi se izbegao rizik novog rata u regionu.\nN1 Info17 komentar(a)\n"Kosovo je naša najveća muka": Vučić: Novom rezolucijom Priština poručuje "hoćemo sve i po svaku cenu"\nBlic pre 9 sati još 4 povezane


SVJEDOČENJA O CENZURI Direktori Fejsbuka i Tvitera ponovo pred Senatom - Srpskainfo\nIzvršni direktori kompanija Fejsbuk i Tviter, Mark Zakerberg i Džek Dorsi, dobrovoljno su se saglasili da prisustvuju saslušanju u Senatu, koje je zakazano za 17. novembar.\nFOTO: GRAEME JENNINGS/ EPA\nPrema najavi komiteta, velikani društvenih mreža biće tu da svjedoče o svojim platformama, cenzuri i suzbijanju članaka Njujork Posta.\nOve vijesti dolaze dan nakon što su republikanski senatori glasali za sudski poziv ovim direktorima, kako bi mogli odgovoriti na optužbe za cenzuru.\nSredinom oktobra, platforme društvenih mreža preuzele su mjere kako bi ograničile širenje priča Njujork Posta, koja je tvrdila da je dobijala nezgodne mejlove sa laptopa sina Džoa Bajdena. Autentičnost mejlova je potvrđena, ali su društvene mreže ipak odlučile da blokiraju ovakav sadržaj, čime je on postao praktično nevidljiv širim grupama korisnika.\nMILITARISTIČKI POKRETI NA MREŽAMA Fejsbuk uklonio više od 6.500 grupa i stranica\nFejsbuk je u tim trenucima cenzure objavio da smanjuje distribuciju samog sadržaja, sve dok je nisu pregledali partneri kompanije, koji provjeravaju istinitost činjenica.\nPortparol je objasnio da je sve dio standardnog procesa za smanjenje širenje dezinformacija. U međuvremenu, Tviter je u potpunosti blokirao dijeljenje URL sa ovim sadržajem, pozivajući se na svoje postojeće smjernice oko hakovanih materijala, navodi PC Press.\nKoraci koje su platforme preduzele su iznova iznjedrile optužbe da imaju antikonzervativnu političku pristrasnost. Kao rezultat reakcije, Tviter je morao da ažurira svoju politiku korišćenja, kao i da deblokira vezu ka sadržaju Njujork Posta.\nDigitalna Srpska CenzuraFejsbuksenatsvjedočenjetviter\nU AMERICI SVE NAPETIJE Republikanska stranka bolja u trci za Senat\n"KAKO STE DAME I GOSPODO" Bora Drljača je za života vodio Tviter, a njegove ZABAVNE misli se i dalje pamte


O nama - Hipno-Psiho Centar\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije u poslednjih 10 godina došlo je do dramatičnog rasta broja emocionalnih poremećaja širom sveta, preteći da u narednim godinama poprimi razmere globalne epidemije.\nSvetska zdravstvena organizacija predviđa da će u nekoliko sledećih godina, na globalnom nivou, mentalni poremećaji biti na drugom mestu u ukupnom rangiranju svih oboljenja, a depresija postati bolest 21. veka.\nPostoje podaci da samo u Srbiji ima oko 400.000 obolelih od depresije.\nProcenjuje se da oko 450 miliona ljudi globalno ima neki mentalni poremećaj.\nHipno-Psiho centar osnovan je sa ciljem da na stručan način pomogne u lečenju, prevenciji i očuvanju mentalnog zdravlja populacije.\nOsnivač centra je dr Radivoje Delić, klinički hipnoterapeut.\nSeanse hipnoterapije rade se posle detaljnog objašnjenja klijentu šta je to hipnoza, demistifikovanju hipnoze kao i obavezne pismene saglasnosti klijenta za hipnoterapijski tretman.\nU Hipno-Psiho centru organizuju se edukativne radionice na razne teme sa ciljem prevencije emcionalnih poremećaja i očuvanja mentalnog zdravlja.


MAKEDONIJA TVRDI: Nismo prisluškivali Srbiju - Nova Borba\nVlada Makedonija, Foto: Wikipedia\nMAKEDONIJA TVRDI: Nismo prisluškivali Srbiju\nŠef makedonske diplomatije Nikola Dimitrov rekao je, posle sednice vlade u Skoplju, da Makedonija "nije špijunirala Srbiju".\nKako javlja portal Plusinfo, makedonske instirucije nisu prisluškivale Srbiju.\n"Makedonska vlada nije imala nameru, nije naredila i nije vršila obaveštajne aktivnosti protiv susednih zemalja, uključujući i Srbiju", rekao je na konferenciji za novinare u Skoplju ministar spoljnih poslova Makedonije Nikola Dimitrov.\nDimitrov je, takođe, demantovao i tvrdnje Beograda da je "Makedonija pokrenula obaveštajnu ofanzivu protiv Srbije uz pokroviteljstvo stranog faktora".\nRekao je novinarima da "makedonske institucije rade isključivo u interesu građana Republike Makedonije i saglasno ustavnim nadležnostima".\nNaveo je da je to pitanje "važno i za našeg suseda Srbiju i za našeg suseda Kosovo", koji, navodi, imaju suštinski različit odnos prema tom pitanju.\n"Sve to moramo da imamo u vidu i nikako ne smemo da dođemo u situaciju da imamo nekakvu vodeću ulogu", neveo je Dimitrov i naglasio da će se Skoplje po tom pitanju, pre svega, voditi interesima Makedonije.\n"Ne znamo kada će ovo pitanje da bude na dnevnom redu, moguće na jesen, do kada mnoge stvari, a možda i stavovi uključenih strana, mogu da se promene", rekao je šef makedonske diplomatije.\nPrethodno je makedonska agencija Meta prenela da vlada u Skoplju na današnjoj sednici neće raspravljati o diplomatskom incidentu sa Srbijom, kao i da neće biti dodatnih reakcija na tvrdnje Beograda da se u Makedoniji "vode ofanzivne obaveštajne aktivnosti protiv Srbije".\nVlada Makedonije ostaje pri juče donesenom stavu i pozdravlja najave Beograda o "očuvanju prijateljskih odnosa i vraćanju stanja u uobičajene okvire", prenela je ranije danas agencija Beta.\nSrbija je u nedelju posle podne hitno povukla zaposlene iz Ambasade Srbije u Makedoniji i zatražila da se poveća bezbednost, a Blic je ranije objavio da su makedonske službe pratile i nezakonito "obrađivale" srpske diplomate.


ŠOSO "Milan Petrović" - EKOLOŠKI BREND NOVOG SADA\nPočetna Aktuelnosti EKOLOŠKI BREND NOVOG SADA\nEKOLOŠKI BREND NOVOG SADA\nU organizaciji Pokreta gorana Novog Sada i Gradske uprave za zaštitu životne sredine, a uz podršku mnogobrojnih prijatelja, na prvom spratu SPC „Vojvodina“ u period 15-19.03.2011. godina održana je 21. manifestacija „Novosadsko proleće“.\nNa ovom tradicionalnom sajamskom događaju predstavilo se 256 izlagača, a oko 70.000 ljubitelja cveća i sadnica, meda i zdravstveno-bezbedne hrane i rukotvorina starih zanata, mogli su da uživaju u velikom broju radionica i izložba na teme: "Zaštićenih područja sa teritorije Vojvodine", izložbu "Energetski efikasni objekti i održivi sistemi", kao i izložbe fotografija učenika srednjih škola.\nNaša obrazovna ustanova se na ekološkoj izložbi, kao i prethodnih godina predstavila sa unikatnim rukotvorinama koji su proizvedeni u radnim jedinicama Radnog centra i Dnevnog boravka, kao i proizvodima (rasadni materijal, armomatično i začinsko bilje, cveće) nastalim u okviru poljoprivredne radionice u Edukativnom kampu na Čeneju.\nKorisnici Radnog centra ŠOSO “Milan Petrović” i učenici IV razreda OŠ “Žarko Zrenjanin” su trećeg dana manifestacije zajedno učestvovali u radionici, u okviru koje su na ručno rađenom recikliranom papiru prestavili svoje ideje na temu - proleće.\nSledeći susret ljubitelja cveća, meda i starih rukotvorina zakazan je za 1. i 2. april na platou ispred Sportskog poslovnog centra Vojvodina.


CBCG izdala dozvolu za rad faktoring društvu Faktor ONE – Bankar.me\nCBCG izdala dozvolu za rad faktoring društvu Faktor ONE\nMarch 11, 2019 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nSavjet Centralne banke Crne Gore izdao je dozvole za rad faktoring društvu Faktor ONE.\n“Ovo privredno društvo je obavljalo poslove faktoringa na dan početka primjene Zakona o finansijskom lizingu, faktoringu, otkupu potraživanja, mikrokreditiranju i kreditno-garantnim poslovima (11.maj 2018). Shodno tome, ovaj privredni subjekat je bio u obavezi da, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana početka primjene Zakona o finansijskom lizingu, faktoringu, otkupu potraživanja, mikrokreditiranju i kreditno-garantnim poslovima, usklade svoju organizaciju, akta i poslovanje sa odredbama pomenutog zakona, po čemu su i postupili”, saopšteno je nakon sjednice CBCG.\nSavjet je razmatrao i usvojio Izvještaj o poslovanju i sprovođenju politike Centralne banke Crne Gore za januar 2019. godine, u kome je konstatovano da su aktivnosti Centralne banke tokom ovog perioda realizovane u skladu sa planiranim obavezama.\nČlanovi Savjeta su upoznati sa aktivnostima koje privremena uprava, odnosno stečajni upravnik preduzimaju u Atlas, odnosno IBM banci.\nNa današnjoj sjednici, Savjet je donio Odluku o izmjenama i dopunama Odluke o Kreditnom registru.\n“Usvojenim izmjenama i dopunama obezbjeđeni su preduslovi da i banka nad kojom je otvoren stečajni postupak i postupak likvidacije izvršava obavezu izvještavanja CBCG za potrebe Kreditnog registra”, ističu u CBCG.\nSavjet je donio Odluku o izmjenama i dopunama Odluke o vođenju posebne evidencije o tekućim i kapitalnim poslovima sa inostranstvom i dostavljanju podataka o tim poslovima.\n“U odnosu na do sada važeću odluku, ovom odlukom propisuju se novi izvještajni obrasci za poslove razmjene usluga sa inostranstvom povezane sa izvođenjem građevinskih (investicionih) radova u zemlji i inostranstvu i kreditima koji se odnose na komercijalne transakcije i pružanje usluga (trgovinski krediti). Na ovaj način se obezbijeđuje dalje usklađivanje statistike platnog bilansa i spoljnjeg duga sa međunarodnim standardima, kao i obavezama definisanim u okviru pretpristupnih pregovora”, navode u CBCG.\nPOJMOVICBCG Faktor ONE faktoring kompanije\nPrevious Sve premijere sa sajma automobila iz Ženeve na jednom mjestu (video)\nSljedeći Prva naftna platforma i bušenje u Jadranu krajem 2019. godine


Javne nabavke ili milionska pljačka | Korupcija | Al Jazeera\nOd 96 političkih subjekata koji su u 2017. godini dobili budžetska sredstva po iznosu prednjači SDA sa 1,5 miliona eura, a slijedi SNSD sa 800.000 eura (Al Jazeera)\nU entitetu Republika Srpska opozicija već odavno javno traži odgovor na pitanje gdje je završilo 800 miliona maraka (400 miliona eura) iz zvorničkog Birča uz dodatak da je zbog stečaja samo dvije banke u ovom entitetu “nestalo” više od 300 miliona maraka (150 miliona eura).\nDakle, više para nego što se čitava Bosna i Hercegovina kao država “ubija” da dobije kao kredit od MMF-a, nikako ne uspijevajući da ispuni tražene uslove za to. A šta je tek sa ostalim parama, u cijeloj državi, koje se samo sporadično svakodnevno pomenu u kojekakvim aferama i pronevjerama zamagljenim u dnevnopolitičkim nadmetanjima naših vladajućih interesnih skupina?\nA sve se u ovoj državi još jedino vrti oko para i oko toga kako doći do pozicije sa koje će se doći i do para ili kako uzeti još, i još, što više para, ali i kako ekonomske teme i sve teme vezane za pare učiniti što dosadnijima građanima i što prije skrenuti pažnju javnosti sa njih.\nSve ostalo su igrokazi za narod sa poentom priče da se sve čini u ime naroda i za njega. Primjera ima jako mnogo, nakupljenih još od završetka rata i para od međunarodne pomoći koja se slila u Bosnu i Hercegovinu, za koju se nikada nije utvrdilo gdje je završila, pa do današnjih dana i silnih milijardi nestalih u vidu magle.\nUspostavljen je sistem da je bavljenje politikom najpoželjnije i najprofitabilnije zanimanje u državi i da je to direktna ulaznica za rješavanje egzistencije, ali i budućnosti kompletnih familija. I sve to je upakovano u sistem. Sistem demokratije, vladavine prava i evropskih integracija.\nŽivimo u državi u kojoj je veliki broj ključnih političara, od vrha države pa do kantona, bar jednom sudski procesuiran, ali ne i adekvatno kažnjen da bi nakon toga ti isti uložili ogroman trud u sistemsko osmišljavanje suzbijanja korupcije i kriminala. Primjera u kojima naočigled svih nestaje naš novac odlazeći u nečije džepove ima mnogo, ali uzmimo samo jedan.\nRecimo, svi su bili saglasni da je Bosni i Hercegovini itekako potreban Zakon o javnim nabavkama kako bi se spriječila korupcija i kriminal u ovoj oblasti u kojoj se svakodnevno obrću ogromne pare. Rečeno-učinjeno, a otišlo se i korak dalje, pa je formirana i Agencija za javne nabavke, koja ima nadzornu ulogu da sve bude po zakonu.\nKao rezultat svega dobili smo situaciju da svi pričaju o javnim nabavkama kao oblasti izuzetno podložnoj kriminalnim radnjama u kojoj se godišnje stotine miliona maraka slijevaju u privatne džepove, a nerijetko i u džepove onih koji bi trebalo upravo da suzbijaju kriminal u javnim nabavkama. Iako je sve činjeno da bi svih 3.035 organa koji sprovode javne nabavke bili obavezni da svake godine napišu i objave precizan i detaljan plan javnih nabavki za tu godinu, a na kraju godine da podnesu javan izvještaj o njihovom izvršenju, rezultat je poražavajući.\nGotovo petina ugovora o javnim nabavkama sklopljenih lani i preklani u Bosni i Hercegovini zaključena je pregovaračkim postupkom bez objave obavještenja, odnosno u četiri oka, a njihova vrijednost premašila je 313 miliona maraka. Više od 50 odsto javnih nabavki vrši se posredstvom tajnih pregovaračkih postupaka bez objave, tako da to ima velike posljedice, jer se cijene robe i usluga uvećavaju za 60 odsto u odnosu na ponude na tržištu.\nIz Udruženja građana “Tender” tvrde da se primjenom Zakona o javnim nabavkama i podzakonskim aktima omogućuje godišnja pljačka budžetskih sredstava od 1,2 milijarde do četiri milijarde maraka (600 miliona do dvije milijarde eura), koliko se godišnje troši u javnim nabavkama robe, usluga i radova.\nNadležni u Bosni i Hercegovini priznali su da su veliki udio netransparentno dodijeljenih ugovora, neisticanje obavještenja za javne nabavke malih vrijednosti i neefikasno rješavanje žalbi najveće boljke u oblasti javnih nabavki u Bosni i Hercegovini.\nSasvim razumljivo, s obzirom na to da su sadašnja rješenja po kojima kršenje postupaka javnih nabavki sankcioniše sud za prekršaje, koji je preopterećen predmetima poput neplaćanja računa, pa predmeti često završe u zastari, veoma stimulativna za podsticanje kriminala u ovoj oblasti.\nPostupci javnih nabavki godinama su pod lupom mnogih domaćih i stranih institucija te nevladinog sektora, iz kojeg stalno stižu upozorenja da je stanje u toj oblasti u Bosni i Hercegovini veoma loše, da korupcija cvjeta i da u privatnim džepovima završavaju desetine, pa i stotine miliona maraka godišnje.\nIz Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini upozoravaju da su javne nabavke posebno osjetljive na korupciju. Bosna i Hercegovina, doduše, bilježi napredak u transparentnosti javnih nabavki, ali on nije dovoljan i neophodno je preduzeti mjere za sprečavanje korupcije, na koju su nabavke posebno osjetljive, upozoreno je u izvještaju Evropske komisije o napretku Bosne i Hercegovine u 2016. godini.\nZato je nekoliko nevladinih organizacija, uz pomoć Ambasade SAD-a i USAID-a, došlo do prijedloga 18 amandmana čijim bi usvajanjem bile začepljene brojne rupe koje omogućavaju zloupotrebu javnih sredstava. Amandmane su predstavili parlamentarnim grupama u Bosni i Hercegovini, međutim, oni nikada nisu ugledali svjetlo dana jer, kako je to obrazloženo, nije bilo političke volje.\nDušanka Majkić, član Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma Bosne i Hercegovine iz entiteta Republika Srpska, pak, misli drugačije. Ona ističe da Bosna i Hercegovina ima dobar pravni osnov kad je riječ o javnim nabavkama, ali da je problem implementacija tog zakona. A političke volje nije bilo iz jednostavnog razloga. Kad bi amandmani nevladinih organizacija bili usvojeni, a za koje je većina političkih partija nekoliko puta javno obećala da će to učiniti, svi postupci javnih nabavki bili bi potpuno transparentno objavljivani na portalu Agencije za javne nabavke sa svim podacima, a javne nabavke mogle bi ići bez tendera samo u izuzetno rijetkim i specijalnim slučajevima, i to isključivo uz pismenu saglasnost Agencije, u koju bi javnost imala uvid.\nU suštini, nameće se jedno ključno pitanje: kakva je to država u kojoj je potrebna politička volja da bi se poštivali postojeći i donosili novi zakoni koji sprečavaju kriminal kojim se nanosi godišnja šteta u iznosu gotovo polovine budžeta jednog od entiteta? Da li je to nedostatak volje ili usaglašenost vladajućih stranaka u kriminalnim radnjama? Pri čemu se te teme, kao dosadne i neatraktivne, potiskuju na margine interesovanja javnosti kao da je riječ o desecima hiljada, a ne stotinama miliona maraka i nameću neke sasvim druge, marginalne, ali narodu gladnom hljeba i igara itekako prijemčive.\nAmbasadorica SAD-a u BiH Maureen Cormack je izrazila veliku zabrinutost u vezi s korupcijom i političkim utjecajem.\nU Bosni i Hercegovini trenutno zakonsku zaštitu mogu da imaju samo osobe, koje prijave korupciju u državnim institucijama. Nedavno je Narodna skupština Republike Srpske usvojila Nacrt zakona na entitetskom nivou. Transparency International ističe da je primena državnog zakona dala skromne rezultate, a imaju primedbe i na nacrt entitetskog zakona, koji je u javnoj raspravi.\nZakoni koji u BIH određuju prevenciju korupciju su nepotpuni i nisu isklađeni s međunarodnim standardima tvrde u Agenciju za prevenciju korupcije BIH. Timovi za borbu protvi korupcije zbog toga ne djeluju a broj prijavljenih koruptivnh radnji svake godine je veći.


KORONA VIRUS: EU “zaboravila” zapasni Balkan? – Balkanekspresrb.rs\nU Srbiji ovo čitaju kao dokaz da je evropska solidarnost samo prazno obećanje i verovanje. „Evropska solidnost ne postoji. To je bajka na papiru“, poručio je predsjednik Srbije.\nAli te mogućnosti Evropske unije o ovom trenutku su male. Čini se da je EU ne baš najspremnije dočekala širenje pandemije COVID-19. U prilog tome govori i činjenica da Brisel ima problem da reguliše snadbevanje medicinskom opremom unutar samih država-članica i da tek sada, u jeku zaraze i vanrednih stanja, raspisuje tendere za zajedničku nabavku zaštitnih maski, respiratora i laboratorijske opreme.\nU Evropskoj komisiji kažu da razgovaraju s Nemačkom i Francuskom u cilju revidiranja njihovih odluka o zabrani izvoza medicinske opreme. „Moramo osigurati da svi pacijenti i oni kojima je to najpotrebnije budu snadbeveni odgovarajućom medicinskom opremom i to ne samo u pojedinačnim zemljama-članicama, već širom Evropske unije“, upozoravaju iz Komisije.\nEvropska komisija kaže da pozdravljaju svaki vid „pomoći i solidarnosti“, kako Kine sa Evropom, tako i unutar Evrope. Istovremeno, upozorava se i na veliki broj dezinformacija koje, kako navode u Briselu, zlonamerno koriste trenutne vanredne okolnosti u cilju propagande protiv Evropske unije.♦


Ofanziva na kamp Al-Jarmuk: završni čin operacija SAA oko Damaska - Global Defence\n19/04/2018 Nikola Trujkić 0\nNakon uspešnog oslobođenja Istočne Gute, a posebno mesta Džobar, Zamalka i Irbin koji su bili proprište nekih od najkrvavijih borbi između Sirijske Arapske Armije ( u daljem tekstu : SAA) i raznih frakcija tzv. Slobodne Sirijske Armije ( u daljem tekstu : FSA), cela teritorija grada Damaska je de facto pod kontrolom vladinih snaga, sa izuzetkom džepa koji se nalazi u južnom predgrađu Damaska.\nOva enklava, površine manje od 15 kilometara kvadratnih predstavlja poslednji otpor državnim snagama na široj teritoriji Damaska, i ujedno sledeću metu napada snaga SAA, Narodnih Odbrambenih Snaga (u daljem tekstu : NDF) i pripadnika pro-vladinih milicija kao što su libanski Hezbollah ali i razni drugi saveznici Bašara Al-Asada, mahom u obliku pro-iranskih milicija.\nDžep kod kampa Al-Jarmuk na dan 18. aprila 2018. Teritorija pod kontrolom ID obeležena je sivom bojom, a pod kontrolom FSA – zelenom\nOvaj džep, koji se prostire od naselja Al-Kadam na zapadu do naselja Akraba na istoku, odnosno od palestinskog izbegličkog kamp-naselja Mukhajam Al-Jarmuk na severu (po kome se ceo džep i naziva) do naselja Sajida Zejnab na jugu, iako male površine, prilično je komplikovan i u neku ruku predstavlja mikro-prikaz sirijskog građanskog rata.\nOva teritorija, kompletno okružena državnim snagama specifična je po tome što u sebi sadrži tri zasebne enklave – dve koje kontrolišu borci organizacije Žeiš Al-Islam (جيش الإسلام, lat.arap. Jaysh Al-Islam, Armija Islama, arapski, prim. aut.) i jednu enklavu koju kontrolišu borci tzv. Islamske Države.\nJužni Damask na početku građanskog rata\nKao i džep kod istočne Gute za koji se može se slobodno reći da je od početka rasplamsavanja revolucije protiv Bašara Al-Asada 2011. godine bio jedan od uporišnih tačaka snaga FSA (zajedno sa Alepom, Idlibom, Homsom i Daraom), džep kod Al-Jarmuka nastao je pod uslovima koji su specifični za sirijski građanski rat. Na ovu teritoriju pripadnici FSA infiltrirali su se u julu 2012. godine postavivši kontrolne tačke i blokade na putevima. Do početka Druge ofanzive na Rif Dimašk u avgustu iste godine, snage FSA su već uveliko vodile borbe sa snaga SAA u južnom Damasku.\nVišecevni lanser montiran na kamionu u sastavu Nacionalnih odbrambenih snaga u blizini Jarmuka\nUprkos svim pokušajima da se džepovi kod Dume i Al-Jarmuka spoje, to nije uspelo do kraja leta 2012. godine. Shvativši ovu opasnost državne snage su 5. decembra iste godine pokrenule niz napada na na kamp Al-Jarmuk uz pomoć palestinske PFLP partije (الجبهة الشعبية لتحرير فلسطين – Narodni Front za Oslobođenje Palestine) čiji je uticaj među palestinskim življem u kampu bio velik. Sa druge strane palestinci koji su podržavali FSA osnovali su miliciju pod nazivom Liwa Al-Asifa (Olujna Brigada). Ova ofanziva se završila bez jasnih rezultata pa je 17. decembra dogovoreno između snaga SAA i FSA da kamp Jarmuk ostane demilitarizovana zona iako su se čarke i razmene vatre nastavile.\nSa druge strane, uprkos napadima vladinih snaga u više navrata od kojih se posebno ističe Peta ofanziva na Rif Dimašk (Septembar-Novembar 2013.) kada je naselje Sajida Zejnab oslobođeno, ova enklava je opstala beležeći štaviše porast u broju boraca zbog priliva pripadnika Al-Nusre. Zaključno sa 2013. godinom granice ovog džepa u obliku kakav je danas su manje više isrctane sa oko 75% kampa Al-Jarmuk pod kontrolom FSA i Liwa Al-Asifa i svega 25% pod kontrolom SAA i PFLP, Ovakvo stanje se do kraja 2014. neće drastično promeniti.\nIslamska Država u južnom Damasku\nU novembru 2014. godine počela je druga ofanziva državnih snaga i Hezbolaha na Kalamun (Qalamoun). Ova planinska oblast duž granice sa Libanom bila je dugo uporište pripadnika tadašnje Džabat Al-Nusre ali i preko 20 frakcija FSA od kojih je svakako za ovu temu najbitnija Žeiš Al-Islam. Nakon uspešne ofanzive protiv Al-Nusre 2013. godine, ofanziva na Kalamun 2014. godine ciljala je labavu koalciju sačinjenu od boraca Al-Nusre i FSA kao i vrlo malog i u to vreme nebitnog broja boraca ID koji su se u to vreme borili zajedno sa borcima Al-Nusra fronta.\nSa druge strane napredovanje ID na istoku zemlje dovelo je do toga da snage SAA i pro-vladinih milicija budu dosta razvučene na frontu kombinovane dužine od preko 600km. Nakon uspešne druge ofanzive na Kalamun krajem 2014. godine, stanje u planinama na granici sa Libanom je ušlo u fazu prolongirane gerilske borbe pripadnika Al-Nusre i FSA protiv državnih snaga.\nU isto vreme došlo je do velkog priliva boraca ID u zapadnu Siriju mahom pomoću infiltracija, pa je tako samo u martu 2015. godine u Kalamun pristiglo najmanje 1000 pripadnika kvazi-kalifata. Ovo je zauzvrat pokrenulo lavinu prebega u njihove redove iz redova Džabat Al-Nusre i koalcije FSA. Upravo od ovih pripadnika ID kao i od njihovih simpatizera i spavačkih ćelija u Damasku i okolini stvorena je jedina teritorija pod upravom samoprozvanog kalifata na područiju sirijske prestonice.\nRastrzana na mnogo strana, SAA nije mogla da iskontroliše kretanje pripadnika ID koji su bili izmešani sa civilnim stanovništvom na jugu Damaska pa je koristeći ovu priliku kao i činjenicu da među pripadnicima Žeiš Al-Islam u južnom Damasku ima veliki broj simpatizera ID kao i pripadnika Al-Nusra fronta, infiltratori ID iz Kalamuna koristiće pomoć spavačkih ćelija iz Damaska i simpatizera u FSA da prilično brzo oforme svoje kontrolne tačke osvajajći munjevitom brzinom naselje Al-Hadžar Al-Asvad i opsedajući veći deo kampa Al-Jarmuk do kraja aprila 2015. godine.\nKoristeći brojčanu nadmoć snage SAA uvele su efektivnu blokadu ovog džepa, povlačeći se tako iz sukoba između ID i Žeiš Al-Islam a u isto vreme opsedajući teritorije pod njihovom kontrolom. U naredne tri godine, ovaj džep ostaće stvar internog sukoba ID i Žeiš Al-Islam u koji će se državne snage mešati samo kada su njihovi položaji ugroženi.\nSukob ID i Žeiš Al-Islam i osnivanje Tahrir Aš-Šam\nPočetni uspesi ID u obračunu sa Žeiš Al-Islam brzo su dovedeni u pat poziciju sukobom između Al-Nusra fronta i kvazi-kalifata. Kako je broj boraca Al-Nusra fronta u ovom džepu kao i u južnom Damasku generalno bio vrlo ograničen i kako su bili odsečeni od glavnine svojih snga, do kraja 2015. oni su prestali efektivno da postoje kao individualna grupa, utapajući se u redove Žeiš Al-Islam u nekoj vrsti militantne hibernacije.\nOvakav prikiriven vid delovanja ostao je i danas zaštitni znak Al-Nusre (potonjeg Džabat Fatah Aš-Šam) .Ovo se promenilo sa osnivanjem Hajat Tahrir Aš-Šam (lat. Hay’at Tahrir Al-Sham, Oslobodilačka Organizacija Levanta arapski prim.aut. u daljem tekstu HTS) januara 2017. godine kada su ,,spavači“ iz redova bivše Al-Nusre ponovo ušli u sukob sa ID (doduše uz podršku Žeiš Al-Islam) osvajajćui kvart Al-Kadam (Al-Qadam).\nPripadnik Islamske Države prilikom obračuna sa HTS u martu 2018. godine u okolini kampa Al-Jarmuk (fotografija preuzeta sa Amaq News Agency)\nU oktobru iste godine eruptirali su ponovo sukobi na relaciji ID-Žeiš Al-Islam a vrhunac obračuna dogodio se u periodu od 5. januara do 20. februara 2018. godine. Situacija u okruženju je postala vrlo teška, i rezultirala je koalcijiom između HTS i Žeiš Al-Islam i pokušajima infiltracije istih u naselje Al-Hadžar Al-Asvad koje je uporište ID. Ovo se međutim završilo katastrofalno po inače nestabilnu koalciju i ubrzo je usledio kontranapad snaga ID u toku koga su preuzete sve teritorije koje su kontrolisale snage HTS. Do 17. februara preostali borci HTS ostavši bez podrške pripadnika Žeiš Al-Islam povukli su se na svoju poslednju defanzivnu poziciju, trg Ar-Ridža.\nPod pretnjom totalnog uništenja, snage HTS izdejstvovale su sa državnim snagama siguran prolaz za svoje borce i članove njihovih porodica do Idliba. U pokušaju da zaustave ovu operaciju, borci ID preuzeli su 90% kvarta Kadam koji je bio centar operacija HTS, dok su u opštoj zabuni državne snage uspele da zauzmu samo 10% teritorije ovog inače malog kvarta. Do 21. marta usled velikih gubitaka državne snage obustavile su operacije u ovom delu Damaska. Procenjuje se da je u ovim obračunima poginulo oko 100 boraca iz redova HTS, 117 boraca iz redova ID i 62 pripadnika državnih snaga. Proterivanjem HTS iz džepa kod Jarmuka, završen je sled događaja koji je doveo do trenutne situacije.\nBuduće operacije na jugu Damaska\nU periodu od 18. aprila do 14. aprila 2018. godine snage SAA uz pomoć snaga NDF i pro-vladinih milicija izvele su veliku ofanzivu na džep kod istočne Gute (u literaturi se ova ofanziva naziva još i Deseta ofanziva na Rif Dimašk). Kada je ova enklava slomljena, Žeiš Al-Islam ostao je bez svog najjačeg uporišta u južnoj Siriji koje je odolevalo napadima celih 6 godina. Ubedljiva pobeda državnih snaga naterala je i druge džepove koji su se pre toga zarekli da će se braniti do zadnjeg čoveka da izvrše ozbiljnu reviziju svojih stavova pa je tako 17. aprila potpisan sporazum po kome je kompletna populacija boraca i njihovih porodica – skoro 5000 ljudi – iseljena iz džepa oko grada Dumajir, 50km istočno od Damaska.\nSve ovo stavilo je snage ID i Žeiš Al-Islam u džepu oko kampa Jarmuk pred gotovo svršen čin. U periodu od 15 aprila primećeno je veliko pomeranje trupa i to 4. Oklopne brigade SAA te pripadnika Republikanske Garde, NDF, Hezbollah i pro-vladine palestinske milicije Liva Al-Kuds (Liwa Al-Quds, Brigada Jerusalem, arapski, prim.aut.) u pravcu oko Jarmuka.\nKoncentracija snaga NDF u okolini kampa Al-Jarmuk u pripremama za predstojeću ofanzivu (foto : Al-Masdar News)\nSve ovo upućuje da se državne snage pripremaju za ofanzivu kojom će i poslednji otpor na teritoriji Damaska biti slomljen. Ovako nešto Global Defence je najavljivao u svojim prethodnim analizama, no džep kod kampa Jarmuk je bio nisko na listi prioriteta između ostalog i zbog srazmerno malog broja ljudi i boraca u odnosu na ostale enklave koje je SAA u međuvremenu uspešno eliminisala.\nZbog specifičnog sastava ovog džepa odnosno mešavine pripadnika ID i FSA te njihovog međusobnog animoziteta razvoj događaja je teško predvideti – no svakako postoji velika šansa da se borci iz redova Žeiš Al-Islam sporazumno isele u Idlib kao i njihovi saborci iz istočne Gute i Dumajira, i ostave snage ID na milost i nemilost SAA. Ovo bi ubrzalo proces oslobođenja ovih teritorija ali u slučaju nekog prolongiranog otpora za očekivati je da SAA iskoristi činjenicu da su ID i FSA i faktičkom stanju rata, te da jedne i druge uz prećutne pretnje i ustupke dovede u situaciju neizbežnog sukoba koji će okončati postojanje jedne strane i drastično oslabiti drugu.\nNacionalne odbrambene snage kod Jarmuka\nOvakav scenario viđen je u pokrajinama Hama, Homs i Alepo, gde su snage Bašara Al-Asada namerno dopuštale snagama ID da nastave svoje operacije jer su bile otvoreno uperene protiv snaga FSA i koristeći činjenicu da su obe strane iscrpljene stanjem permanentnog sukoba, eliminiše i jedne i druge.\nU oba slučaja, operacija čišćenja džepa kod kampa Jarmuk biće ujedno i poslednja u nizu operacija u okviru Desete ofanzive na Rif Dimašk nakon koje, po prvi put od 2012. godine u krugu od 60km od centra sirijske prestonice neće biti teritorije koja nije pod kontrolom državnih snaga.\nTagovi:islamska država Jarmuk Sirija


SwimOn - Stranica 117 od 155 - Najnovije informacije iz sveta plivanja\nSP 2019: Perše Špela do 27. mesta na 10KM\nObjavljene ulazne liste za Svetsko prvenstvo\nVežbe kojima ćete poboljšati koordinaciju pokreta u vodi\n04.10.2016. Mina Mastilović\nKada plivamo svi se nadamo da to izgleda onako kako smo zamislili u našoj glavi. Da je tehnika savršena a zaveslaji opušteni a ujedno i dovoljno snažni. Međutim, to nije uvek tako i često pravimo greske, veće ili manje, od kijih neke i ne primećujemo sami. Ono što određuje koliko brzo ćemo te greške ispraviti […]\nLISTA ŽELJA: 16 POKLONA KOJE PLIVAČI STVARNO, STVARNO ŽELE\nTekst je prevela i obradila Katarina Kučuk, saradnik SwimOn-a, bivša plivačica i student Prirodno-matematičkog fakulteta u Beogradu. Naravno da je vreme praznika još uvek daleko, ali to ne znači da neki plivači u vašem okruženju nisu počeli da razmišljaju šta bi želeli da pronađu ispod novogodišnje jelke. Evo nekih ideja za vas – roditelje […]\n“Fina World Cup“ Dubai: Učestvuju plivači iz Srbije, Slovenije, Hrvatske i BiH\n03.10.2016. Radovan Siljevski\nSutra u Dubaiju počinje drugo takmičenje drugog klastera “FINA/airweave World Cup 2016“. Prijavnu listu možete pogledati OVDE. Trenutno najviše bodova u ženskoj konkurenciji ima Katinka Hosszu (117), dok je u muškoj konkurenciji najviše poena skupio Vladimir Morozov (81). Katinka Hosszu je do sada zaradila preko 100.000$ na ovogodišnjem “FINA/airweave World Cup 2016“. Pored svetskih plivačkih […]\nPlivački savez Srbije objavio kalendar takmičenja za 2017\n02.10.2016. Radovan Siljevski\nPlivački savez Srbije objavio je kalendar državnih prvenstava Srbije, kao i kalendar takmičenja na kojima će nastupiti reprezentacija. Mart Zimsko prvenstvo Srbije za pionire (25m.) – 11.03-12.03.2017 (mesto održavanja još nije objavljeno) Zimsko prvenstvo Srbije za kadete (25m.) – 18.03-19.03.2017 (mesto održavanja još nije objavljeno) Otvoreno prvenstvo Srbije (50m.) – 24.03 – 26.03.2017 (Beograd) April […]\n“Fina World Cup“ Beijing: Drugi dan-Izveštaj\n01.10.2016. Radovan Siljevski\nOlimpijska šampionka na 200 metara prsno bila je sjajna u Pekingu u ovoj disciplini. Oborila je svoj rekord Japana sa rezultatom 2:15.91 i postala prva Japanka koja je plivala ispod 2:16. Iza nje bila je Efimova Yuliya sa 2:19.46, Larson Breeja bila je treća sa 2:22.67. Još jedan rekord pao je na 100 metara prsno […]\nRekord Rusije na 100 prsno za Morozova\nVladimir Morozov, pokozao je opet koliko je svestran plivač. Pobedom u disciplini 100 metara prsno sa rezultatom 56.33 oborio je rekord Rusije koji je držao Kirill Prigoda. Prigoda je otplivao rezultat 56.63, pre mesec dana u Berlinu. Iza Morozova bio je Brazilac, Felipe Lima koji je otplivao 56.86. On je bio na prvih 50 […]


Завод за заштиту природе Србије - U Opštini Bajina Bašta održana javna rasprava o Nacrtu zakona o nacionalnim parkovima\nU Opštini Bajina Bašta održana javna rasprava o Nacrtu zakona o nacionalnim parkovima\nNa osnovu utvrđenog programa javnih rasprava u postupku pripreme Nacrta zakona o nacionalnim parkovima, 30.10.2014. u opštini Bajina Bašta održana je javna rasprava, gde je predstavljena i studija zaštite Nacionalnog parka Tara.\nU javnoj raspravi učestvovali su, pored predstavnika Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine i Zavoda za zaštitu prirode Srbije, prestavnici Javnog preduzeća „Nacionalni park Tara“, upravljača Parka prirode „Šargan – Mokra gora“, Opštine Bajina Bašta, lokalne zajednice, lovačkog udruženja i nevladinih organizacija, i druge zainteresovane strane.\nO Nacrtu zakona o nacionalnim parkovima i novinama koje donosi govorili su predstavnici Sektora zaštite prirode Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, dok je dr Dragana Ostojić, načelnik Odeljenja za predeone vrednosti i prostorno-plansku dokumentaciju Zavoda predstavila stručno-dokumentacionu osnovu zaštite Nacionalnog parka Tara, odnosno razlike u granicama i režimima zaštite na području NP Tara u odnosu na prethodni zakon.\nKako je predočeno na skupu, svi komentari, primedbe i sugestije dati na javnoj raspravi biće razmatrani prilikom izrade konačnog teksta nacrta zakona, i trebalo bi da budu dostavljeni Ministarstvu i u pisanom obliku.\nU radu javne rasprave učestvovao je stručni tim Zavoda: pomoćnik direktora Marija Trikić, načelnici dr Dragana Ostojić, mr Predrag Lazarević i Vesna Jovanović, i stručni saradnici Vladan Bjedov i Biljana Krsteski.


Los anđeles tajms": SAD su prekršile obećanje dato Rusiji da se NATO neće širiti na istočnu Evropu | Hronika\nPočetna strana > Hronika > "Los anđeles tajms": SAD su prekršile obećanje dato Rusiji da se NATO neće širiti na istočnu Evropu\n"Los anđeles tajms": SAD su prekršile obećanje dato Rusiji da se NATO neće širiti na istočnu Evropu\nRusija je u pravu kada tvrdi da su SAD prekršile obećanja u vezi sa proširenjem NATO-a, piše američki ekspert za međunarodnu bezbednost DŽošua Šifrinson u članku za Los anđeles tajms.\nPrema njegovim rečima, dok predstavnici Zapada navode o „provokacijama“ Rusije i tvrde da ona preti Evropi, Moskva priča drugačiju priču.\nSa njene tačke gledišta, Rusija je oštećena strana, koja je primorana da razmišlja o svojoj odbrani. Predstavnici Rusije tvrde da su 1990. godine SAD tokom pregovora sa SSSR-om uveravale da se vojni savez NATO-a neće proširivati na istok.\n„Zapad je oštro protestovao, izjavljujući da takvog dogovora nije bilo. Međutim, stotine memoranduma, izveštaja i transkripta u američkim arhivima ukazuju na suprotno“, navodi autor.\nPrema njegovim rečima, ovi dokumenti „ne prave od Putina sveca“, ali dokazuju da izjave o tome da je Rusija „predator“ nisu opravdane.\nNakon proučavanja ovih dokumenata Šifrinson je predstavio sledeću sliku.\nNakon što je 1989. pao Berlinski zid, javilo se pitanje čiji saveznik će sada biti Nemačka — američki, odnosno NATO-a, Sovjetskog Saveza, to jest Varšavskog pakta, ili ničiji. U Bušovoj administraciji odlučili su da ujedinjena Nemačka treba da postane deo NATO-a.\nU februaru 1990. godine SAD su Rusiji dale ponudu na čiji sadržaj ukazuje transkript pregovora u Moskvi. Prema toj ponudi tadašnji državni sekretar SAD DŽejms Bejker izjavio o spremnosti da pruži SSSR-u jake garancije da se pakt neće proširiti „ni inč“ u zamenu za podršku američkoj poziciji u Nemačkoj.\nMeđutim, interni memorandumi i evidencija predstavnika Bušove administracije su pokazali da su se već istog meseca Sjedinjene Države predomislile i odlučile da odustajanje od proširenja vojne alijanse nije u njihovom interesu.\nVeć do oktobra razgovarali su o tome kada treba „istočnoevropskim demokratijama“ da pokažu da je NATO spreman da ih prihvati. Pritom su Amerikanci, izgleda, i dalje pokušavali da ubede Ruse da su interesi Moskve u ovoj situaciji uzeti u obzir.\n„Stoga ne čudi da je Rusija bila besna kada je NATO počeo da poziva Poljsku, Mađarsku, Češku, baltičke i druge zemlje od sredine ’90-tih“, objašnjava Šifrinson.\nOn je dodao da širenje NATO ne opravdava „ratobornost Putina“, ali činjenice ukazuju na to da je nezadovoljstvo Rusije opravdano i da su SAD svojom politikom doprinele povećanju tenzija u Evropi.


Putin i Pašinjan: Udruženim snagama protiv unilateralnih sankcija i neonacizma - 19.04.2022, Sputnik Srbija\nPutin i Pašinjan: Udruženim snagama protiv unilateralnih sankcija i neonacizma\nZavršeni su pregovori ruskog predsednika Vladimira Putina i jermenskog premijera Nikola Pašinjana u podmoskovskoj rezidenciji Novo Ogarjovo. Lideri su usvojili... 19.04.2022, Sputnik Srbija\nIzražena je i duboka zabrinutost zbog pogoršanja situacije u oblasti međunarodne bezbednosti. Lideri polaze od toga da „nijedna država, savez ili koalicija ne mogu i ne treba da osiguravaju svoju bezbednost na račun bezbednosti drugih država”.Pored toga, Rusija i Jermenija su naglasile potrebu za jačanjem zajedničkih napora u borbi protiv međunarodnog terorizma i izrazile zabrinutost zbog rastućeg trenda korišćenja informacionih tehnologija za mešanje u unutrašnje stvari zemalja.Osim toga, u zajedničkoj izjavi se navodi da Rusija i Jermenija neće dozvoliti da se njihove teritorije koriste za stvaranje bioloških pretnji jedna drugoj. Kako se dodaje u dokumentu, strane su izrazile nameru da nastave sa borbom protiv revidiranja ishoda Drugog svetskog rata i falsifikovanja istorije, kao i da intenziviraju borbu protiv manifestacija neonacizma i diskriminacije na nacionalnoj i jezičkoj osnovi.Istovremeno, predsednik i premijer su saopštili da su spremni da prošire saradnju u oblasti mirnog atoma. Pored toga, smatraju da je neophodno dalje povećanje trgovine između dve države. Lideri su pozvali na stvaranje unutrašnjeg tržišta bez ograničenja, kao i povećanje udela obračuna u nacionalnim valutama.O Južnom KavkazuGovoreći o pitanju Nagorno-Karabaha, Putin i Pašinjan konstatovali su važnost korišćenja iskustva instituta kopredsedavanja Minskom grupom OEBS-a u kontekstu regulisanja situacije u tom regionu.Strane su se dogovorile da intenziviraju trilateralnu saradnju između Jermenije, Rusije i Azerbejdžana u cilju unapređenja normalizacije odnosa između Bakua i Jerevana i u regionu u celini. U isto vreme, lideri su pozdravili proces normalizacije jermensko-turskih odnosa pokrenut uz pomoć Rusije i ali dogovorili se da intenziviraju napore na jačanju potencijala Organizacije Ugovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB).Podsetimo, jermenski premijer Nikol Pašinjan doputovao je danas u dvodnevnu posetu Rusiji.Rusija je 24. februara pokrenula specijalnu vojnu operaciju s ciljem demilitarizacije i denacifikacije Ukrajine nakon čega su usledile najoštrije do sada sankcije Zapada.\nrusija, jermenija, vladimir putin, nikol pašinjan\n© POOL / Uđi u foto-galerijuPredsednik Rusije Vladimir Putin i premijer Jermenije Nikol Pašinjan\nZavršeni su pregovori ruskog predsednika Vladimira Putina i jermenskog premijera Nikola Pašinjana u podmoskovskoj rezidenciji Novo Ogarjovo. Lideri su usvojili zajedničku izjavu u kojoj izražavaju nameru da udruženim snagama savladaju izazove povezane sa unilateralnim sankcijama, kao i da intenziviraju borbu protiv neonacizma.\n„Putin i Pašinjan izrazili su zabrinutost činjenicom da su brojne zemlje uvele unilateralne ograničavajuće mere. Oni su izrazili nameru da zajednički savladavaju izazove uslovljene pomenutim merama, uključujući i one u sferi prehrambene i energetske bezbednosti dve zemlje i logistike“, navodi se u dokumentu objavljenom na sajtu Kremlja.\nIzražena je i duboka zabrinutost zbog pogoršanja situacije u oblasti međunarodne bezbednosti. Lideri polaze od toga da „nijedna država, savez ili koalicija ne mogu i ne treba da osiguravaju svoju bezbednost na račun bezbednosti drugih država”.\nPored toga, Rusija i Jermenija su naglasile potrebu za jačanjem zajedničkih napora u borbi protiv međunarodnog terorizma i izrazile zabrinutost zbog rastućeg trenda korišćenja informacionih tehnologija za mešanje u unutrašnje stvari zemalja.\n„Strane su izrazile zabrinutost zbog rastućeg trenda korišćenja savremenih informaciono-komunikacionih tehnologija za obavljanje nezakonitih i štetnih radnji, mešanje u unutrašnje stvari država i podrivanje njihovog suvereniteta. Istakli su značaj jačanja bilateralne saradnje u oblasti međunarodne informacione bezbednosti“, navodi se u zajedničkoj izjavi.\nOsim toga, u zajedničkoj izjavi se navodi da Rusija i Jermenija neće dozvoliti da se njihove teritorije koriste za stvaranje bioloških pretnji jedna drugoj. Kako se dodaje u dokumentu, strane su izrazile nameru da nastave sa borbom protiv revidiranja ishoda Drugog svetskog rata i falsifikovanja istorije, kao i da intenziviraju borbu protiv manifestacija neonacizma i diskriminacije na nacionalnoj i jezičkoj osnovi.\nIstovremeno, predsednik i premijer su saopštili da su spremni da prošire saradnju u oblasti mirnog atoma. Pored toga, smatraju da je neophodno dalje povećanje trgovine između dve države. Lideri su pozvali na stvaranje unutrašnjeg tržišta bez ograničenja, kao i povećanje udela obračuna u nacionalnim valutama.\nO Južnom Kavkazu\nGovoreći o pitanju Nagorno-Karabaha, Putin i Pašinjan konstatovali su važnost korišćenja iskustva instituta kopredsedavanja Minskom grupom OEBS-a u kontekstu regulisanja situacije u tom regionu.\n„Istaknut je odlučujući doprinos ruskog mirovnog kontingenta za osiguranje bezbednosti, stvaranje povoljnih i bezbednih uslova za život stanovništva Nagorno-Karabaha“, navodi se u zajedničkoj izjavi.\nStrane su se dogovorile da intenziviraju trilateralnu saradnju između Jermenije, Rusije i Azerbejdžana u cilju unapređenja normalizacije odnosa između Bakua i Jerevana i u regionu u celini. U isto vreme, lideri su pozdravili proces normalizacije jermensko-turskih odnosa pokrenut uz pomoć Rusije i ali dogovorili se da intenziviraju napore na jačanju potencijala Organizacije Ugovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB).\nPodsetimo, jermenski premijer Nikol Pašinjan doputovao je danas u dvodnevnu posetu Rusiji.\nRusija je 24. februara pokrenula specijalnu vojnu operaciju s ciljem demilitarizacije i denacifikacije Ukrajine nakon čega su usledile najoštrije do sada sankcije Zapada.\nPašinjan na sastanku sa Putinom: Odnosi Rusije i Jermenije na vrlo visokom nivou\n19 April, 16:59


Lajčak: Sastanak glavnih pregovarača početkom septembra\nTanjug 26. avgusta 2021. 23:05\nBRISEL – Specijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak najavio je juče da će se sledeći sastanak na nivou glavnih pregovarača održati početkom septembra.\nLajčak je objavio je na svom Tviter nalogu da je juče održao odvojene sastanke sa šefovima pregovaračkih timova Beograda i Prištine, Petrom Petkovićem i Besnikom Bisljimijem.\n„Danas sam imao značajne, odvojene, razgovore sa prvim zamenikom kosovskog premijera Besnikom Bisljimijem i sa direktorom srpske Kancelarije za Kosovo Petrom Petkovićem o pripremama za sledeći sastanak u okviru dijaloga na nivou glavnih pregovarača početkom septembra“, napisao je Lajčak na Tviteru.\nDirektor Kancelarije za KIM Petar Petković izjavio je sinoć za Tanjug TV da očekuje da će razgovori Beograda i Prištine na tehnickom nivou da se nastave u prvoj polovini septembra i da će srpska delegacija insistirati na formiranju Zajednice srpskih opština kao suštinskog dela Briselskog sporazuma i punoj implementaciji dela o pravosuđu koja se odnosi i na presudu Ivanu Todosijeviću.\nPetković je naglasio i da nastavak razgovora na najvišem nivou zavisi od usepšnosti ovih pregovora, a da je srpska strana pokazala da je za dijalog, ali da ima crvene linije, jer, kako je istakao, niko ne može da ponižava srpski narod i gazi Briselski sporazum.\nPoslednji sastanak na najvišem nivou između predsednika Srbije Aeleksandra Vučića i premijera privremenih prištinskih institucija Aljbina Kurtija održan je u Briselu 19. jula.


U naredne tri godine u odbrambenu industriju biće uloženo dodatnih 20 miliona evra, a sve sa ciljem povećanja kapaciteta vojnih firmi, kao i povećavanje sposobnosti da prate nove i moderne svetske tehnologije. Ovo je prilikom posete čačanskom namenskom preduzeću “Sloboda”najavio ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nPrema Zakonu o vojnoj industriji država mora da ostane vlasnik 51 procenta fabrike namenske industrije. Ministar Vulin kaže da bi bio veoma srećan da dođe investitor koji će doneti svež novac, nove tehnologije, nova tržišta i povećati kapacitete, ali kontrolu u vlasništvu nad “Slobodom” uvek će imati država Srbija i to 51 procenat.\naleksandar vulin/ulaganja/vojna industrija


"Lidl" otvorio 16 prodavnica u Srbiji - Studio B\n„Lidl“ otvorio 16 prodavnica u Srbiji\n„Lidl“ otvorio 16 prodavnica u Srbiji Tanjug. RTS\nEkonomijaEkonomija Pocetna 11. 10. 2018. 07:53:44\nU 12 gradova Srbije otvoreno je 16 prodavnica „Lidla“, najvećeg trgovinskog lanca u Evropi. Na Zvezdari, svečanom otvaranju jedne od pet „Lidlovih“ prodavnica u Beogradu, prisustvovao je predsednik Srbije.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je jednu od 16 prodavnica kompanije „Lidl Srbija“, koje su svečano otvorene tačno u 8 sati.\nPodsetio je da je cela investicija „Lidla“ u Srbiji vredna 205 miliona evra i da je zaposleno 1.553 radnika, a da je obuka za neke poslove trajala i do dve i po godine.\nVučić je prilikom obilaska ovog objekta, u Ulici Vojislava Ilića, ocenio da je objekat lepši nego u Bugarskoj.


Nepotpuni biznis planovi koče IPARD - AgroFin\nNaslovna MAGAZIN AgroAnaliza Nepotpuni biznis planovi koče IPARD\nVeliki broj zahteva odbijen zbog neispunjavanja opštih i specifičnih kriterijuma prihvatljivosti\nPeto zasedanje Odbora za praćenje i sprovođenje IPARD programa, na nedavno završenom 86. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu, svakako je bio najznačajniji sajamski skup na kojem su sumirani rezultati svih pet dosadašnjih poziva, a istovremeno najavljeno je raspisivanje dva nova do kraja godine. Posebnu pažnju izazvalo je izlaganje Biljane Petrović, direktorke Uprave za agrarna plaćanja (UAP) Ministarstva poljoprivrede koja, uz Upravljačko telo, operativno vodi IPARD program.\nU uvodnom delu izlaganja Petrovićeva je podsetila da je, od decembra 2017. godine do sada, objavljeno pet javnih poziva. Nakon skupa, direktorka UAP je za Agrofin dala konkretne pojedinosti i detalje vezane za sve dosadašnje pozive.\n-Ukupno je pristiglo 736 zahteva na svih pet poziva. S obzirom na sve okolnosti i nedoumice koje su pratile sam start IPARD programa, ovaj odziv potencijalnih korisnika sredstava smatramo odličnim, rekla je Petrovićeva za naš portal, uz ocenu da je, uprkos izvesnom skepticizmu, IPARD među poljoprivrednicima u Srbiji ipak prepoznat kao instrument za jačanje konkurentnosti.\nDirektorka Uprave za agrarna plaćanja istakla je da je na prva dva poziva Mere 1 IPARD-a, koja se odnose na investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava, pristiglo 478 zahteva. Poljoprivrednici su uglavnom konkurisali za podsticaje za traktore, opremu i mehanizaciju, kao i izgradnju objekata i skladišnih kapaciteta.\n-Nakon detaljne obrade i provere u prvom pozivu usvojeno je 20, a u drugom 84 zahteva, čija ukupna zahtevana vrednost dostiže 5,7 miliona evra. Zaključno sa 11. majom 2019. godine, za zahteve u drugom pozivu, korisnicima je isplaćeno 285.733 evra, rekla je Petrovićeva i dodala da je u trećem pozivu, takođe iz Mere 1, stigao 151 zahtev. Ti zahtevi su sada, obzirom da je poziv okončan 9. januara, u procesu obrade.\nSumirajući učinak sva tri poziva za Meru 1, direktorka je ukazala na brojne izazove u radu Uprave za agrarna plaćanja koji su bili opterećujući faktor u rešavanju podnetih zahteva od strane poljoprivrednika.\n-Gotovo svi administrativno su bili nepotpuni, a najveći broj zahtevanih dopuna od potencijalnih korisnika odnosio se na poslovne planove i ponude. Takođe, veliki broj zahteva odbijen je zbog neispunjavanja opštih i specifičnih kriterijuma prihvatljivosti, rekla je Petrovićeva uz napomenu da su pojedini zahtevi bili pozitivno rešeni, ali su aplikanti odustali od traženih sredstava nezadovoljni rešenjem o odobravanju projekta.\nDva poziva iz Mere 3 odnosila su se na zahteve za modernizaciju opreme za preradu i pakovanje proizvoda, prerađivačkih kapaciteta u sektorima meso i mleko, za koje je opredeljeno nešto više od 10 miliona evra.\n-U prvom pozivu, objavljenom u novembru 2018. pristiglo je 26 zahteva, a zahtevani iznos sredstava premašio je 11 miliona evra. Usvojena su samo tri zahteva, a odobreni iznos podrške iznosi 439.492 evra. U drugom pozivu Mere 3 broj podnetih zahteva je 81, od čega je trenutno 68 u procesu obrade, osam je već odbijeno a šest aplikanata je u međuvremenu odustalo, navela je Petrovićeva i objasnila da su se u svim ovim zahtevima pojavili problemi sa poslovnim planovima i ponudama za specifične custom-made linije koje stižu iz inostranstva, zbog čega je, kako bi se sprečila manipulacija, zatražena ekspertiza stručnjaka Fakulteta tehničkih nauka koja se odnosi na izračunavanje cena.\nPetrovićeva je na kraju zaključila da, bez obzira na sve teškoće koje prate sprovođenje IPARD programa, posebno nepoverenje poljoprivrednika u procedure, ima mesta za optimizam. Broj aplikacija na dosadašnjih pet poziva nije veliki, ali je Uprava za agrarna plaćanja uspela da dve trećine zahteva već obradi, pa se, kako je naglasila, uskoro mogu očekivati i prve isplate. Pozitivno je svakako i to što su u program “ubačeni” sektori proizvodnje jaja i vina. Od jeseni će uslediti i apliciranje za meru Agroturizam, što će sigurno doprineti da broj zainteresovanih za sredstva IPARD programa poraste.\n-Samim tim veća je i šansa da se iskoristi što više od odobrenih 175 miliona evra koje nam je Evropska komisija dodelila kao zemlji kandidatu za članstvo u EU za jačanje kapaciteta u poljoprivredi, zaključila je direktorka Uprave za agrarna plaćanja.\nPrethodni tekstCene na berzama u periodu od 20. do 24. maja 2019. godine\nSledeći tekstUspostavljen ponovni izvoz koštičavog voća u Rusiju


26 Mar 2021, 11:20 Beograd SATTV Elena Marjanović\nSvetski dan podizanja svesti o epilepsiji, takozvani Ljubičasti dan, posvećen je načinima da se spreči društvena stigma kojoj su pacijenti izloženi, kaže za RTS Aleksandar Ristić sa Klinike za neurologiju Kliničkog centra Srbije.\nLjubičasti dan obeležava se danas na inicijativu devotogodišnje devojčice iz Kanade, koja je zbog usamljenosti i nerazumevanja želela da pokaže drugima da nije drugačija zato što je bolesna.\nU svetu oko 100 miliona osoba ima epilepsiju, u Srbiji se procenjuje da ih je oko 70.000. Dr Aleksandar Ristić sa Klinike za neurologiju Kliničkog centra Srbije kaže za RTS da je epilepsija često neurološko oboljenje, koje može da dobije svako, mada je najčešće kod dece i starih. "Ljubičasti dan je posvećen podizanju svesti o ovoj bolesti i načinima da se podigne znanje o bolesti i da se spreči stigma kojoj su pacijenti sa epilepsijom izloženi. U tom kontekstu, srpska Liga za borbu protiv epilepsije napravila je jednu vrstu dokumentarnog filma o jednom hirurškom lečenju", istakao je Ristić. Što se tiče imunizacije obolelih od epilipsije, ističe da je vakcinacija osnovna civilizacijska tekovina i da ne postoji nijedna kontraindikacija i da i oboleli od epilepsije treba da se vakcinišu. Navodi da lekova ima dovoljno i da oko 70 odsto bolesnika praktično živi normalno i nema epileptične napade.\nVažan poduhvat – operacija u budnom stanju\nNa Klinici za neurohirurgiju nedavno je izveden važan poduhvat - operacija u budnom stanju kod mladića Stefana, koji ima epilepsiju. Vladimir Baščarević iz Klinike za neurohirurgiju kaže da je momak odlično. "Hirurgija epilepsije ovde je prisutna mnogo godina, od 70-ih. Na klinici se pacijenti sa epilepsijom operišu, to su radili moji profesori, kolege. Mi smo to sada nastavili, proširili smo neke aspekte lečenja, dobili smo novu opremu", navodi Baščarević. Hirurgija u budnom stanju, kako je objasnio, omogućava sigurno uklanjanje bolesti. "Ako je pacijent u anesteziji svo vreme operacije, mi čekamo da se pacijent probudi, i da se onda izvrše testiranja kojima ćemo videti da li je pacijent oštećen", kaže Baščarević.\nU požarevačkoj bolnici preminila trudnica zbog pucanja čira na želucu\nU Opštu bolnicu Požarevac, u petak uveče u 19:10 časova, dovezena je pacijentkinja I.M. (1989) iz Kostolca, u veoma…


Nikolić: Rekao sam da papa ne može da dođe bez odobrenja SPC\nBivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je da je 2016. godine pozvao papu Franju da poseti Srbiju.\nMeđutim, kako je naveo, u tom pozivu je naveo da do posete može doći samo ako se sa tim saglasi i SPC.\n- Vatikanska administracija je u jednom momentu prenebregla moj izričit i jasno iznet stav, da do posete pape ne može da dođe pre nego što za nju bude dobijena saglasnost i Srpske pravoslavne crkve - rekao je Nikolić za "Novosti".\nReagujući na izjavu ministra spoljnih poslova Ivice Dačića o razlozima otkazivanja te posete, Nikolić je kazao da je papu pozvao "isključivo u svojstvu predsednika Srbije" kao i da je u pozivu naveo da do posete može doći samo ako se dogovori i susret Franje i patrijarha SPC Irineja jer kako je rekao, "papa nije samo državni već i verski poglavar".\nDA LI ĆE PAPA POSETITI SRBIJU Patrijarh Irinej smatra da nije vreme, ali u Vladi postoji DRUGAČIJI STAV\nPolitika: Drugi čovek Vatikana u subotu dolazi u Srbiju\nVatikan sprema armiju EGZORCISTA jer pola miliona Italijana tvrdi da je u njih UŠAO ĐAVO\n- Vatikanska administracija je u jednom momentu prenebregla moj izričit i jasno iznet stav da do posete pape ne može doći pre nego što za to bude dobijena saglasnost i SPC. Obavestili su me da njihovi predstavnici dolaze u Srbiju u januaru 2016. godine kako bi pripremili posetu pape koju on planira za maj iste godine. Reagovao sam odmah i podsetio ih da do posete, pa samim tim i njene pripreme, ne može doći bez saglasnosti SPC - rekao je Nikolić za "Večernje novosti" od četvrtka.\n- Ne znam da li je od bilo koga tražio odobrenje da to učini. Od mene nije. Obraćam vam se kako bi srpska javnost imala potpunu informaciju o razlozima koji su me motivisali da pozovem poglavara Rimokatoličke crkve da poseti Srbiju. U tom pozivu naveo sam da ga zovem isključivo u svojstvu predsednika Srbije, a da do posete može da dođe tek ako se dogovori susret pape i patrijarha Irineja, zato što papa nije samo državni već i verski poglavar - naveo je nekadašnji šef države.\nNikolić: Papa ne želi da nas posvađa Stepinac\nNikolić: Papa mi je rekao da ne žuri sa kanonizacijom Stepinca\nNikolić smatra da odnosi sa drugim državama, posebno dogovori koji nisu sprovedeni, ne treba da budu izneti u javnost.\n- Posebno ako ih iznose neovlašćena lica, bez saglasnosti predsednika Srbije koji ih je inicirao ili u njima učestvovao - rekao je bivši predsednik.\nSrpska pravoskavna crkva\nDačić: Nisam ja napravio štetu, Tomislav Nikolić će biti kriv ako Vatikan prizna Kosovo\nKako su se zbog događaja koji se NIJE DESIO pre dve godine posvađali Nikolić, Dačić i Zorana Mihajlović\nDačić: Važna poseta drugog čoveka Vatikana Srbiji\nKandidati Srpske liste ipak će moći da učestvuju na izborima za predsednike opština na ceveru Kosmeta jer je usvojena žalba koju su podneli, nezvanično saznaje Tanjug. Iz Srpske liste kažu da su i oni nezvanično obavešteni da je njihova žalba usvojena, ali da još čekaju zvaničnu potvrdu.\nNačelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović i načelnik Generalštaba odbrane Španije general Fernando Alehandreo Martines razgovarali su danas o mogućnostima za unapređenje bilateralne vojne saradnje i konkretizaciji budućih zajedničkih aktivnosti, uz sumiranje rezultata dosadašnjeg zajedničkog angažovanja u misiji Ujedinjenih nacija u Libanu.