Uspešan privrednik i zaljubljenik u Čajetinu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Uspešan privrednik i zaljubljenik u Čajetinu\nRajko Pelverović, vlasnik kompanije Esentico Boki i predsednik KK Zlatibor\nUspešan privrednik i zaljubljenik u Čajetinu\nRajko Pelverović je uspešan privrednik i zaljubljenik u Čajetinu i u košarku. Duže od dve decenije je u privatnom biznisu i vlasnik je kompanije „Esentico Boki“, čije sedište je u Čajetini, koja je regionalni lider distribuciji kafe.\n0Piše: N. K. 22. jula 2018. 19.00 Izmenjeno: 19.00\nKompanija je proširila delatnost i od 2013. proizvodi i distribuiše farmaceutske proizvode, a od pre nekoliko godina bavi se i stanogradnjom.\nU posao sa kafom, kako kaže, ušao je devedesetih godina u vreme sankcija i, za razliku od drugih, tim poslom je želeo da se bavi legalno. „U to vreme je vladala nestašica kafe i njome se trgovalo isključivo na crnom tržištu. Firme koje su želele da posluju legalno, nisu bile u mogućnosti da je nabave. Ipak, uspeo sam da započnem biznis i to legalno, a na moju sreću u to vreme gotovo niko nije tako radio“, priseća se Pelverović i kaže da je tri godine živeo i radio u Beogradu, ali da je shvatio da svoj posao može uspešno da obavlja iz Čajetine, u koju se vratio.\nFirma zapošljava pedesetak radnika i namerava da poveća broj zaposlenih. Poseduje carinske magacine u Baru, Kopru i Solunu. Uvozi 600 tona sirove kafe mesečno iz Indije, Kolumbije i Brazila i distribuiše je u Srbiji i regionu i jedna je od najvećih kompanija u tom poslu na Balkanu.\nPre pet godina, kako objašnjava, firma je počela da ulaže u farmaceutske proizvode i u njenom vlasništvu je 13 farmaceutskih brendova, na koje polaže pravo intelektualne svojine. „U pitanju su suplementi, dodaci ishrani, koji imaju sve dozvole relevantnih državnih institucija, i koji mogu da se kupe u apotekama širom Srbije i regiona. Među njima je i „Ruska carska čaga“, preparat za koji smo od Ruske Federacije dobili orden za razvoj medicine. Svi naši proizvodi prolaze rigorozne kontrole kvaliteta. Sarađujemo sa naučnoistraživačkim radnicima i lekarima iz oblasti interne medicine, psihijatrije, dijetetike, endokrinologije, urologije. Pratimo nova dostignuća u farmaceutskoj industriji i praksi sa željom da pacijentima, koji su nam poklonili poverenje, uzvratimo prirodnim, kvalitetnim i efikasnim preparatima, koji poboljšavaju njihovo zdravlje“, objašnjava Pelverović.\nOsim toga, poslednjih nekoliko godina, kompanija ulaže u stanogradnju i izgradila je četiri stambena objekta površine oko 7.500 kvadrata, a kupce posebno privlače cene i uslovi kupovine. „U pitanju je jedinstven način kreditiranja, bez posredstva banaka. Rok otplate je do 15 godina, učešće je 30 odsto, godišnja kamata 0,8 odsto, a cena kvadrata je od 700 do 780 evra. To je, prema mom mišljenju, izuzetno povoljna ponuda za sve koji žele da sebi obezbede stan u Čajetini, u neposrednoj blizini Zlatibora. Cilj nam je da mladim bračnim parovima omogućimo da reše svoje stambeno pitanje, ali i da ljudima iz drugih gradova, poput Beograda i Novog Sada, a koji vole Zlatibor, povoljno ponudimo nekretnine u našem kraju“, naveo je vlasnik kompanije „Esentico Boki“.\nČajetinci ga portretišu kao „velikog lokalpatriotu“, a on objašnjava da su „u neraskidivoj vezi istorija njegove porodice i Čajetine“. „U popisu stanovništva iz 1729. pominje se ime mog pretka Nikole Pelvera, koji je bio kovač. Zanimljivo je i simbolično to što je na mestu gde je nekada bila ta kovačnica, sagrađeno sedište naše firme“, svedoči Pelverović, koji je aktivan u društvenim životu rodnog grada i pokrenuo je nekoliko značajnih projekata. „Zajedno sa ljudima koji imaju potrebu da učine nešto dobro za svoje okruženje obnovili smo „Dom kulture“, pokrenuli „Festival erskog humora“, napravili kupalište u „Mušvetama“, a jedan od projekata na koji sam posebno ponosan je obnova parka, koji je danas pun dece. Na zemljištu, koje je pripadalo mojim precima, izgrađena je čajetinska crkva i drago mi je što učestvujem u njenoj obnovi. Čajetina je učinila mnogo dobroga za mene, moju porodicu i moje prijatelje i imam potrebu da joj uzvratim“, kazao je Pelverović.\nIstorijski uspesi KK Zlatibor\nPelverović je, kao predsednik uprave KK „Zlatibor“, uspeo da okupi zaljubljenike u košarku i da klub prošle sezone uvede u „Košarkašku ligu Srbije“. To je najveći uspeh u istoriji tog kluba, dugoj skoro četiri decenije, i u kolektivnom sportu Čajetine. „Plasman u „Prvu košarkašku ligu Srbije“ istorijski je uspeh KK „Zlatibor“ i naš cilj bio je da stabilizujemo klub i ostanemo u tom rangu takmičenja. Ipak, u prvoj sezoni postigli smo mnogo više – zauzeli smo četvrto mesto na tabeli, igrali u „Superligi“ i u „plej-ofu“ za ulazak u „ABA ligu“, osvojili smo „Kup Srbije“, igrali u završnici Kupa „Radivoja Koraća“ i to su novi istorijski uspesi kluba“, kazao je Pelverović koji je nedavno, tokom izbora za članove nove uprave, ponovo i jednoglasno izabran za predsednika UO KK „Zlatibor“.\nNavodeći da su se u novo rukovodstvo uključili mlađi ljudi koji će nastaviti da vode klub ka novim uspesima, on objašnjava da je uprava uspela da zadrži „kostur“ tima i da je angažovanjem domaćih mladih igrača pronašla zamene za košarkaše koji su otišli iz kluba. „U prvoj sezoni cilj nam je bio opstanak u ligi, a sada je naš cilj „Superliga“ i nadam se da ćemo u tome uspeti, jer imamo odličan tim i veliku podršku cele lokalne zajednice“, ocenio je dodajući da imaju sjajnu podršku lokalne samouprave koja, osim finansijskih, stvara i odlične uslove za klub kupovinom sportske dvorane „Wai Tai“ na Zlatiboru i renoviranjem hale u Čajetini u koju je prethodne godine uloženo više od dva miliona evra.\nNa nezvanične informacije o tome da je „viđen“ za neku od funkcija u strukturama „Košarkaškog saveza“ i „Košarkaške lige Srbije“, čiji zvaničnici cene njegov rad i uspeh, Pelverović odgovara da je njegova želja da ostane u zlatiborskom klubu. „Sebe vidim isključivo u KK „Zlatibor“ i nigde drugde“, poručuje sagovornik „Danasa“.\nkosarka, sport, zlatiborČajetina


Milići: Deminirano pola miliona kvadratatnih metara\nčetvrtak, 25 septembar 2014 13:48\nMilići - U ranijim deminerskim akcijama koje su rađene u saradnji deminerskih timova Oružanih snaga BiH i opštine Milići, na području ove opštine deminirano je oko 500.000 metara kvadratnih terena, izjavio je Srni načelnik Službe zaštite i spašavanja u opštini Milići Branislav Novaković.\nNovaković je rekao da bi još toliko trebalo da bude očišćeno od minsko- esplozivnih sredstava, zaostalih iz prošlog rata.\nPrema njegovimriječima, do sredine novembra planirano je da se završi akcija uklanjanja minsko-eksplozivnih sredstava na lokaciji Duboki do, između sela Đile i Rupovo brdo u opštini Milići, na kojoj je angažovan jedan deminerski tim Oružanih snaga BiH.\nNovaković je dodao da je realizacija ovog deminerskog projekta počela sredinom avgusta, te da je do sada tim pronašao nekoliko minsko-eksplozivnih sredstava.\n"Riječ je o lokaciji površine od 58.000 metara kvadratnih. Imamo najavu da bi deminerima na terenu, zbog lošeg vremena i nepristupačnog terena, u pomoć uskoro trebalo da stigne još jedan tim, da bi projekat mogli u planiranom roku da završe", rekao je Novaković.\nOn je objasnio da lokalna uprava deminarima Oružanih snaga obezbjeđuje neophodnu logistiku, smještaj, određene količine godriva, terenski alat i nesmetan pristup lokaciji.


Prijatelji Srebrenice - NOVOSTI\nSAJAM POSLOVNIH IDEJA\nMISIJA / VIZIJA\nDodjela paketića mališanima u Potočarima\nsreda, 30 decembar 2015 15:27\tPrijatelji Srebrenice\nDanas je u Potočarima u izdvojenom odjeljenju Prve osnovne škole Srebrenica, upriličena kratka pripredba povodom Nove godine, kojoj je prisustvovao i premijer Kantona Sarajevo Elmedin Konaković kao i Fiker Hodžić, kome su se učenici naročito obradovali. Oni su prije dolaska na priredbu posjetili i Memorijalni centar u Potočarima.\nPredstave u Srebrenici i Bratuncu\nsreda, 30 decembar 2015 14:31\tPrijatelji Srebrenice\nU Kulturnom centru Srebrenica danas od 11 časova, pred oko stotinu mališana, odigrana je pozorišna predstava „Sama u kući“ u izvodjenju Amaterskog pozorišta „Milica Topalović“ iz Bratunca a u organizaciji Rudnika olova i cinka „Gross“ d.o.o Sase.\nsreda, 30 decembar 2015 09:10\tPrijatelji Srebrenice\nPovodom obilježavanja 20 godina mira u Bosni i Hercegovini, u okviru USAID-ovog projekta PRO-Budućnost sprovedena je kampanja “20 godina - Jedan cijeli život”, koja je promovisana putem digitalnih medija. Glavni protagonisti kampanje su osobe koje su direktno ili indirektno učestvovale u aktivnostima projekta PRO-Budućnost.\nPoslednje ažurirano sreda, 30 decembar 2015 09:32\tOpširnije...\nsreda, 30 decembar 2015 07:47\tPrijatelji Srebrenice\nSnabdijevanje električnom energijom\nIz Uslužnog centra Elektrodistribucije obeveštavaju gradjane da na teritoriji opština Srebrenica i Bratunac neće biti obustava isporuke električne energije.\nUspješna sezona KK "Miloš Delić"\nutorak, 29 decembar 2015 08:02\tPrijatelji Srebrenice\nSinoć je u Karate klubu “Miloš Delić” održana svečanost povodom uspješno završene takmičarske sezone.\nPoslednje ažurirano utorak, 29 decembar 2015 08:02\tOpširnije...\nFinale Novogodišnjeg turnira u malom fudbalu "Bratunac 2015"\nStrana 8 od 245


Čadež: Nemačka komora će se angažovati za ukidanje takse na srpske proizvode na Kosovu\n► Čadež: Nemačka komora će se angažovati za ukidanje takse na srpske\n13.11.2018 | 15:52h ► 17:42h Beograd\nPresednik Privredne komore Srbije Marko Čadež izjavio je danas u Berlinu da će se Udruženje nemačkih privrednih komora angažovati na rešavanju problema nastalih usled odluke vlasti Kosova da uvedu dodatnu desetoprocentnu taksu na robu iz Srbije.\nČadež je to izjavio posle sastanka s prvim čovekom Udruženja nemačkih privrednih komora Martinom Vanslebenom, kojem je prisustvovala i premijerka Ana Brnabić.\n"Udruženje nemačkih komora, jedno od najuticajnijih u ;Evrokomori i Martin Vansleben lično, će se angažovati kako bi se ukinula odluka prištinskih vlasti štetna ne samo za srpske proizvođače već i za privredu celog regiona i nemačke investitore koji posluju u Srbiji", rekao je Čadež, a navodi se u saopštenju PKS.\nPredsednik PKS je Vanslebenu tom prilikom predao pismo koje je Privredna komora Srbije prošle nedelje uputila Evropskoj komisiji, Sekretarijatu CEFTA, ministrima regiona zaduženim za sprovođenje sporazuma CEFTA i Evrokomorama.Kosovska carinska služba počela je 7. novembra da primenjuje odluku o dodatnom oporezivanju od deset odsto, na uvoz proizvoda iz centralne Srbije i Bosne i Hercegovine.\nBrisel je zatražio hitno objašnjenje odluke kosovske vlade, ocenivši da je takva mera kršenje obaveza Kosova u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini CEFTA.\nPredsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež izjavio je danas u Berlinu da će Nemačka pomoći Srbiji u razvoju dualnog obrazovanja pružanjem logističke i finansijske podrške.\nČadež, koji s premijerkom Srbije Anom Brnabić učestvuje na 12. Ekonomskom samitu "Zidojče cajtunga", kazao je da Nemačka pruža Srbiji "sve svoje kapacitete" za izgradnju sistema dualnog obrazovanja.\n"Nemačka pruža sve svoje kapacitete Srbiji - kako da izgradimo sopstvene procedure školovanja dece u kompanijama, kako da licenciramo instruktore u kompanijama. Instruktori su zapravo profesori toj deci koja uče na radnom mestu jer nigde neće bolje naučiti da rade taj posao nego tamo gde se on zaista radi na tržištu - u kompaniji", rekao je Čadež.\nOn je naveo da Nemačka "pre svega obezbeđuje logistiku, znanje i finansijsku podršku", zajedno s Privrednom komorom Austrije, za razvoj dualnog obrazovanja u Srbiji.\n"Već sada u Srbiji ima 4.500 đaka u srednjim stručnim školama u projektu dualnog obrazovanja, što je još uvek pilot projekat. Od septembra kreće nacionalno pokrivanje svih srednjih stručnih škola i očekujemo da dođemo do broja od 20.000 ili 30.000 učenika, što zahteva ozbiljnu ogranizaciju", rekao je predsednik PKS.\nČadež je naveo da postoji oko 40 projekata koje PKS realizuje s nemačkim partnerima - s nemačkim udruženjem komora, sa Srpsko-nemačkom privrednom komorom i sa komorama nemačkih regiona.\nČadež: Ako želimo zajedničko tržište,uklonimo barijere\nAko želimo zajedničko tržište regiona onda uklonimo barijere kako bi naši privrednici što pre osetili koristi, poručio je danas Marko Čadež, predsednik Upravnog odbora Komorskog...


Današnjim obrazloženjem, Antoneti je prevazišao sebe: u jednom trenutku je počeo da govori o „Srbima pravoslavne, katoličke i islamske vere“, čime je pokazao da je usvojio ideologiju optuženog. Prema njemu, dobrovoljci Srpske radikalne stranke nisu išli u Hrvatsku i Bosnu da nekog napadaju, već samo da brane srpski narod; Progon Hrvata iz Hrtkovaca je bio u unkciji rešavanja stambenog pitanja“, a proterivanje muslimanskih sela oko Zvornika je vršeno „na humanitarnoj osnovi kako bi se civili udaljili iz ratne zone“. Svašta se još moglo čuti tokom Antonetijevog jednoiposatnog govora, koji nije predstavljao ništa manje od pokušaja kompletne revizije istrorije rata u bivšoj Jugoslaviji, a o čemu će pravnici, istoričari i javnost još mesecima, raspravljati. U međuvremenu, Šešelj je, kako Antoneti reče, „slobodan čovek“ i to će ostati sve do kraja žalbenog postupka.\nKada je pre petnaest i po godina Vojislav Koštunica zamenio Slobodana Miloševića, obećao je razdraganom narodu da će od Srbije napraviti „dosadnu, normalnu zemlju“. Mnogi, uključujući i mene, su mu poverovali, zato što smo želeli da verujemo. Šta god mislili o Tribunalu, on je na neko vreme sklonio Miloševića, a zatim i Šešelja sa političke scene, što je trebalo da olakša normalizaciju zemlje izmrcvarene diktaturom, sankcijama i ratom. Mislili smo, naivno, da ćemo za pet, najviše deset godina ući u EU i da dotad ovde, kao ni tamo, na političkoj sceni više neće biti prostora za siledžije i demagoge. Dogodilo se nešto sasvim drugo: umesto da Srbija počne da liči na EU, EU i dobar deo zapadnog sveta počinju da liče na SFRJ uoči raspada. U novim okolnostima, Šešelj nije dinosaurus, kako su mnogi požurili da ga ocene, nego prethodnica budućeg haosa.


Dokumentarna izložba: Požarevljani u okupiranom gradu - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Dokumentarna izložba: Požarevljani u okupiranom gradu\nDokumentarna izložba: Požarevljani u okupiranom gradu\nU Galeriji savremene umetnosti u Požarevcu, do 18. decembra može se pogledati izložba Istorijskog arhiva „Okupirani Požarevac 1941-1944 – slike iz svakodnevnog života“.\n0Piše: M. V. 04. decembra 2019. 10.45\nOna je priređena povodom obeležavanja 75 godina od oslobođenja u Drugom svetskom ratu, a njeni autori su Jasmina Živković i Slobodanka Cvetković.\nPrikazana dokumenta i fotografije pripadaju arhivima Požarevca, Srbije i Ministarstva odbrane.\nIzložba se sastoji iz devet celina, koje obuhvataju 26 panoa i 128 eksponata – dokumenata i fotografija. Na njima se mogu videti podaci o životu Požarevljana pod nemačkog vlašću, koja je uspostavljena 18. aprila 1941. godine i trajala je sve do 15. oktobra 1944. godine.\nPosetioci se mogu upoznati sa stanjem u tadašnjoj privredi, kulturi i sportu. Građani iz tog vremena živeli su teško i najčešće gladovali, jer su Nemci rekvirirali stoku i useve sa njiva.\nČesto su bila sprovođena i javna vešanja u centru grada, u kojim su stradali svi oni koji su se protivili okupatorima. Na panoima su izloženi i plakati za bioskopske predstave i priredbe, koji su bili jedino čime su građani mogli da se razonode u najmračnijim vremenima.\nCela izložba tako je koncipirana da prikazuje hronologiju dešavanja, od dolaska Nemaca, pa sve do ulaska partizana u oslobođeni grad.\nDokumentarna izložba, galerija, Okupirani grad, PožarevacPožarevac\nOtvorena izložba o Novom talasu u Beogradu\nU Kragujevcu otvorena ekološka izložba Francuskog instituta u Srbiji\nIzložba plakata domaćih filmova od 1945. do 1970. od sutra u DKC-u Beograda


Jedinstveni programi će se održavati na tri lokacije: Kulturni centar Zrenjaniina, Izložbeni salon Istorijskog arhiva i Pozorišni klub "Zeleno zvono".\nProgram u „Zelenom zvonu“ održaće se u petak, 7. oktobra u 20h kada će biti otvorena izložba rаdovа autora Bobа Živkovićа i rаzgovor sа gostimа festivаlа. Čuveni ilustrator "Politikinog Zabavnika", Gospodara Prstenova i svih onih „šašavih“ knjiga "Kreativnog centra", predstaviće neke od svojih najboljih radova na velikim formatima upravo u Pozorišnom klubu.\nU subotu, 8. oktobra u 20h, takođe u Pozorišnom klubu „Zeleno zvono“, održaće se razgovor sa Zoranom Janjetovim. Mag srpskog stripa, veliki čarobnjak pripovedanja, šegrt čuvenog Moebiusa! uvek spreman za razgovor i po koji crtež, po obećanju da će se vratiti, datog prilikom poslednjeg gosotvanja, svim ljubiteljima ove umetnosti upravo ispunjava tu želju.


Šta bi bilo kada bi se rat u Siriji odvijao u SAD…?\nŠta bi bilo kada bi se rat u Siriji odvijao u SAD…?\nSvi stanovnici grada Sirakuza bi bili mrtvi, a celokupna populacija Njujorka ostala bi bez doma. Ovo bi bile posledice da se rat u Siriji odvija u SAD, sudeći po neprofitnoj organizaciji „We were Syrian“, prenosi sajt Vox .\nOva organizacija izračunala je da bi 160.000 ljudi bilo ubijeno a njih 8.3 miliona bilo bi izbačeno iz svog doma u SAD.\nSudeći po njihovoj proceni, svi koji žive u Njujorku, Bafalu, Ročesteru, Jonkersu i Albaniju bili bi prinuđeni da napuste svoje domove, a ove lokacije postale bi gradovi duhova. To je otprilike 8.3 miliona ljudi.\nSvi stanovnici grada Sirakuza, njih 150.000, bili bi mrtvi kao i još 15.000 osoba iz Oneide i Lafajeta. Od svih ovih žrtava, njih 10.000 bila bi deca.\nSkoro 6.5 miliona Amerikanaca potražilo bi spas u okolnim zemljama, a 2.8 miliona njih bili bi registrovani kao izbeglice u Kanadi, Meksiku i Evropi.\nViše od 4 miliona dece moralo bi da napusti svoj dom u Njujorku, plus 500.000 dece iz okolnih država.\nMeđutim, ukoliko bismo ove brojke stavili u proporciju sa veličinom populacije u SAD, brojke bi bile još užasnije. Sirija je pre rata imala\npopulaciju od 22 miliona stanovnika tako da bi ekvivalent za 160.000 mrtvih osoba u ovoj zemlji u SAD iznosio 2.3 miliona osoba. To je skoro duplo više od svih Amerikanaca koji su život izgubili u Građanskom ratu, Prvom svetskom ratu, Drugom svetskom ratu, Koreji i Vijetnamu zajedno.


Pad prodaje u Kini preti da pokvari bilans nemačke auto-industrije\n28 Maj 2022 - 14:00 Vesti Link\nNemački proizvođači automobila sada su zadovoljni jer beleže profit, ali stižu upozorenja da to može da se promeni. Najviše brine situacija u Kini, najvećem pojedinačnom tržištu za Mercedes, Volkswagen i BMW. U Kini je prodaja pala i možda će još.\nKonsultantska kuća Ernst & Young (EY) je saopštila da kineske vlasti ne planiraju da uskoro ukinu stroge epidemiološke mere koje su i glavni razlog za pad prodaje. „U narednim mesecima preti opasnost da će prodaja još da padne,“ rekao je Peter Fus (Peter Fuß) iz EY.\nIako je auto-industrija u prva tri meseca 2022. godine zarađivala uglavnom bolje, prodaja je širom sveta bila slabija nego prošle godine.\n„Gole brojke za prvi kvartal su odlične, ali stvarna situacija u automobilskoj industriji je izuzetno napeta,“ rekao je Konstantin Gal (Constantin Gall), stručnjak EY za Zapadnu Evropu.


Seks i veze: Naši preci nisu bili monogamni, da li se vraćamo korenima : Južne vesti\n17:27, 16. 1. 2021.\n„Šta za vas znači ekskluzivnost?", pitala je Ejmi Hart takmičara u britanskoj rijaliti emisiji „Ljubavno ostrvo" 2019.\nOvo bi moglo obuhvatiti sve, od poliamorije do svingerstva i drugih oblika „otvorenih" odnosa.\nPsiholog Džastin Lejmiler zatražio je od četiri hiljade Amerikanaca da opišu svoje seksualne fantazije za svoju knjigu „Reci mi šta želiš".\nTroje nije uvek gužva - trojka je daleko najčešća seksualna fantazija\n„Ako razmišljamo o svim ljudima u vezama, oko pet odsto bi ih definisalo kao CNM", kaže Ejmi Mijuz, docentkinja psihologije na Univerzitetu Jork u Torontu, Kanada.\n„Prema životnom iskustvu, 21 odsto ljudi je u nekom trenutku bilo nemonogamno."\n„Ne bih se iznenadila da je to češće", kaže Ejmi Murs, docentkinja psihologije na Univerzitetu Čepmen u Kaliforniji.\n„Možda je razlog zašto neko precenjuje koliko često jede pet voćki ili povrća na dan ili potcenjuje koliko pije."\nNeki antropolozi navode činjenicu da su drevni ljudski preci bili snažno seksualno dimorfni - da su muškarci i žene bili različitih veličina i oblika - kao dokaz nemonogamije.\nSlična logika se koristi i da bi se tvrdilo upravo suprotno - da su naši drevni rođaci imali sličan nivo dimorfizma kao mi.\nOvaj model sugeriše da su lovci-sakupljači bili serijski monogamni - gde parovi ostaju zajedno isključivo za vreme potrebno za odvikavanje deteta pre nego što krenu u pronalaženje novog partnera.\nSlični trendovi se vide i kod drugih vrsta „socijalnog seksa", poput interesovanja za odlaskom na seks zabave ili svingerske klubove (sedamnaest odsto muškaraca u poređenju sa sedam odsto žena).\n„Teško je sažeto odgovoriti bez pominjanja medija", kaže Mursova, ističući uticaj koji naša umetnost i kultura imaju na nas tokom odrastanja.\n„Otkako su ljudi počeli da uzimaju zemlju i nazivaju je svojom, tada je brak uzeo maha, jer je to bio jedan jasan način da zadržite kontrolu nad imovinom i predate je porodici", kaže Mursova.\n„Od tada smo počeli da dajemo prioritete paru i heteroseksualnosti."\n„U vezi često dolazi do neslaganja između interesovanja oba partnera", kaže Mijuzova.\n„Međutim, ljudi koji imaju višestruka partnerstva možda su sveukupno ispunjeniji. Ako vas zanima seks sa drugim ljudima, bilo bi zdravo to istražiti."\n„Za ljude koji su želeli da otvore vezu i koji su to na kraju i učinili, njihovo zadovoljstvo je bilo znatno veće", kaže Samanta Džol, docentkinja socijalne psihologije na Univerzitetu Vestern u Londonu, u Kanadi.\n„U međuvremenu, ljudima koji su o tome razmišljali, a nisu to uradili, zadovoljstvo je opalo, ali jedva značajno."\n„Znamo da kad su ljudi zadovoljniji seksualnim životom svakako bolje komuniciraju", kaže Džolova.\n„Ali ljudi u CNM-u javljaju da imaju otvorenu komunikaciju - teško je biti CNM ako ne govorite o granicama. Dok se u monogamnim parovima te rasprave o granicama često ne dešavaju."\nEmocionalno zadovoljstvo - osećaj sigurnosti, pažnje i bliskosti - ima tendenciju porasta u normalnim vezama tokom vremena.\n„Početak je seksi i strastven, ali onda postaje predvidljiv", kaže Ronda Balzarini, psiholškinja sa Univerziteta Jork.\n„Novitet je teško održavati i dolazi do dvosmislenosti."\nUz sav posao koji ovo podrazumeva, više je potrebe za predvidljivošću - što nije seksi, kaže ona.\n„Mislim da generalno postoji taj ples između novosti i sigurnosti, a dugoročna CNM veza je način da se pokušaju istovremeno zadovoljiti obe potrebe", kaže Džolova. „To nije jedini način, ali je jedan način i nekima to odgovara."\n„Čini se da postoji nešto u vezi sa primarnim koji želi da vidi svog partnera seksualno ispunjenim, ali ne mora biti taj koji to radi", kaže ona.\n„Kad vide svog primarnog partnera motivisanog njihovom srećom, ugodnije im je zadovoljenje njihovih potreba."\nOvo opisuje psihološki koncept koji se naziva komperzija - biti u stanju da se iskusi zadovoljstvo gledajući tuđe zadovoljstvo.\n„Ljudi u višestrukim vezama mogu imati veće potrebe uopšte", kaže Balzarini.\nPrimarni partner koji pruža pažnju verovatno neće biti uzbudljiv na erotski način."\n„Već znamo kako da imamo bliske veze sa više ljudi", kaže ona.\n„Ali od nas se očekuje da verujemo da je romantična ljubav ograničena? Koliko najboljih prijatelja imate? Oh, odvratno je što ih imaš previše? To bi bilo smešno reći."\n„Ne trebaju nam sve te stvari od jedne osobe", kaže Mursova.


Asfaltiranjem, višestruko rešavanje problema - Grad Prokuplje\nSanirano klizište i popravljen put Selište-Dobrotić\nAsfaltiranjem, višestruko rešavanje problema\nU okviru intenzivnih aktivnosti na asfaltiranju ulica u Prokuplju, asfaltirana su i sva tri kraka ulice Arsenija Čarnojevića koja strmo vode ka putu Prokuplje – Ribarska banja a koji su godinama bili uzrok problema prilikom iole većih atmosferskih padavina. Tom prilikom iz ovih ulica sav materijal kojim su nasipane uvek bi završio na regionalnom putu i predstavljao problem za odvijanje saobraćaja i opasnost po bezbednost vozača i pešaka.\nU skladu sa tim, saobraćajna inspekcija je izdala rešenje za hitno rešavanje ovog problema za šta je opština Prokuplje, kao odgovorna za održavanje puteva i ulica, dobila rok od 30 dana. Poštujući zadate rokove lokalna samouprava je u potpunosti na najadekvatniji način realizovala rešenje za šta je izdvojila 3 miliona dinara.\nU prethodnih godinu dana postupajući po sličnom rešenju saobraćajnog inspektora, opština Prokuplje sanirala je i istovetne probleme sa ulicama Francuskom i Kamenolomskom čime je u dobroj meri rešen problem spiranja materijala na magistralni put Niš – Priština.\nKako u gradu ima još sličnih strmih ulica koje izlaze na magistralni i regionalne puteve, za njihovu sanaciju moguće je očekivati i nove naloge saobraćajnih inspektora.


Ana zadovoljna plasmanom u treće kolo AO : Nadlanu.com\nAna zadovoljna plasmanom u treće kolo AO\nBEOGRAD/MELBURN, 21. januara 2009. (Beta-Fonet ) - Srpska tensierka Ana Ivanović rekla je da je zadovoljna plasmanom u treće kolo Otvorenog prvenstva Australije i dodala da misli da je mnogo napredovala u odnosu na prethodni meč.\nPeta teniserka sveta Ana Ivanović pobedila je 169. igračicu sa WTA liste Italijanku Albertu Brijanti sa 2:0 po setovima (6:3, 6:2). Ivanovićeva je za 92 minuta slomila otpor protivnice, koja je samo tri puta uspela da sačuva svoj servis.\nIvanovićeva će u trećem kolu igrati protiv Ruskinje Alise Klejbanove, koja je pobedila Francuskinju Stefani Koen Aloro sa 2:1. Ivanovićeva i 31. teniserka sveta nisu do sada igrale međusobne mečeve.\n"Brijanti nije laka protivnica - može biti vrlo opasna. Moram da popravim svoju igru jer će me u narednim mečevima čekati teške protivnice. Moram da popravim servis, iako mislim da je danas bolje funkcionisao neko u prethodnom meču. Međutim, zadovoljna sam igrom na mreži i imam mnogo samopouzdanja", rekla je Ivanovićeva posle meča.\nIvanovićeva smatra da je napredovala u odnosu na prošli meč protiv Nemice Julije Gergeš.\n"Napredovala sam od prošlog meča, vršila pritisak. Uspevala sam dobro da vraćam servise", dodala je.\nNa pitanje novinara da li oseća pritisak jer je prošle godine igrala u finalu Austrlijan opena Ivanovićeva je rekla: "Ne osećam pritisak jer sam u takvoj situaciji bila pre početka Rolan Garosa - svi su me smatrali za ozbiljnog favorita. To iskustvo mi je mnogo pomoglo".\nIvanovićeva je rekla da u Melburnu želi da pobedi najbolje svetske teniserke.\n"Cilj je da pobedim sve teniserke. Moram naporno da treniram, zadovoljna sam današnjim mečom i nadam se da ću u sledećem podići igru na viši nivo. Kada igrate protiv najboljih teniserki automatski podignete nivo svoje igre, a to sigurno mogu da uradim", dodala je.


Dobar signal: Amerikanci shvatili da Srbija nikad neće izdati Rusiju - Sputnjik Srbija\n21:40 25 Oktobar 2020\nDobar signal: Amerikanci shvatili da Srbija nikad neće izdati Rusiju\n16:45 06.10.2017 (osveženo 12:44 07.10.2017) Preuzmite kraći link\nIako smo samo domaćin susreta američkog i ruskog zvaničnika, od naše veštine i umeća zavisi da li ćemo na marginama iskoristi priliku da predstavnicima velikih sila izložimo i neka od svojih gorućih pitanja, pre svega Kosovo.\nRusija i Amerika izabrale su Srbiju kao neutralni teren za nastavak dijaloga oko rešavanja ukrajinske krize, a specijalni izaslanik SAD za okončanje sukoba u istočnoj Ukrajini Kurt Volker i pomoćnik Kremlja Vladislav Surkov tim povodom sastaće se već sutra u Beogradu.\nBeograd miri Rusiju i Ameriku\nIako nijedna strana nije objasnila zašto je za ovaj globalno važan sastanak izabran upravo Beograd, odnosno Srbija, postoji nekoliko spekulacija koje donekle osvetljavaju ovu odluku. Prva je da je izbor pao na Beograd jer se ruski predstavnik nalazi na listi sankcija EU, odnosno, ne može da putuje u zemlje Evrope, dok je druga da je Srbija, kao neutralna država koja ne pripada nijednom bloku, ni vojnom ni civilnom, prigodan izbor za obe države.\nProfesor Fakulteta političkih nauka Siniša Atlagić ne spori da je činjenica da smo neutralna država možda prevagnula, ali ne misli da je samo to razlog. On kaže da, ako bismo tumačili komunikacije u međunarodnim odnosima, ovaj susret šalje mnogo jaču i određeniju poruku.\n„Čini mi se da su Amerikanci razumeli da su veze Beograda i Moskve jače nego što se čini, i da je uloga Moskve u Beogradu vrlo značajna. Odnosno, da između Moskve i Beograda vlada poverenje koje ne vlada između Amerike i Beograda. Verujem da je to suština priče, jer pravdanje time da ruske diplomate imaju zabranu ulaska u EU, što je tehnička stvar, nisu, bar po mom mišljenju, argumenti“, ocenjuje naš sagovornik.\nŠta god bio razlog za odabir Beograda za ovaj susret, činjenica je da će predstavnici dve supersile biti na neki način „dostupni“ i srpskim zvaničnicima.\nNa pitanje da li Srbija ovu situaciju može da iskoristi i za svoje probleme, Željko Budimir, stručnjak za međunarodno pravo, kaže da to zavisi od mnogo faktora.\n„Primarno, Srbija je na ovom sastanku samo domaćin koji može da u nekom smislu izvuče pozitivne efekte iz svega. Recimo, da iskoristi priliku kada su tu predstavnici velikih sila i da na marginama sastanka problematizuje neka od pitanja koja su nama važna, kao što je, na primer, Kosovo. To sve zavisi od okolnosti i koliko mi budemo vešti, ali i koliko njima u tom trenutku bude bitno da se bave nekim našim pitanjem. Tu pre svega mislim na američku stranu, kojoj u ovom momentu nama goruće pitanje nije toliko bitno“, kaže naš sagovornik.\nOn, dakako, ne spori da je ovaj sastanak odlična vest za Srbiju, koja je, kako kaže, u skladu sa tradicijom koju je nekada imala Jugoslavija, pa sa te strane i nije iznenađen da se Istok i Zapad ponovo sreću u Beogradu.\npregovori, Željko Budimir, Siniša Atlagić, SFRJ, Srbija, Donbas


Bivšim čelnicima Razvojne banke pritvor 30 dana\nSpecijalni sud u Beogradu odredio je pritvor do 30 dana za troje bivših čelnika Razvojne banke Vojvodine (RBV) koji se sumnjiče da su oštetili tu banku za 2,5 milijarde dinara, izjavio je danas tužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević.\nOn je dodao da je Tužilaštvo donelo naredbu o sprovođenju istrage protiv Srđana Petrovića, Biljane Jovanović i Slobodana Bajina, a da im je sudija za prethodni postupak na predlog Tužilaštva odredio pritvor.\nOni su juče uhapšeni, a njihovo saslušanje u Tužilaštvu za organizovani kriminal završeno je tokom noći.\nPetrović je bio prinudni upravnik u Metals banci i u jednom periodu predsednik izvršnog i kreditnog odbora RBV, Jovanović je bivša predsednica izvršnog i kreditnog odbora te banke, a Bajin član kreditnog odbora i direktor sektora za poslovanje sa privredom u istoj banci.\nRadisavljević je rekao da je protiv njih, ali i Borovice, vlasnika i odgovornog lica u većem broju privatnih preduzeća sa sedištem u Rumi, Novom Sadu , Apatinu, Sremskoj Mitrovici i Zrenjaninu policija, istovremeno podnela krivičnu prijavu zbog sumnje da su kao odgovorna lica izvršili krivična dela zloupotrebe službenog položaja.


LG predstavlja kompletnu liniju uređaja za održavanje odeće na IFA 2016\nAug 26, 2016 IFA 2016, LG, LG Srbija\nKompanija LG Electronics (LG) predstaviće svoje inovativne uređaje za održavanje odeće na sajmu IFA 2016, koji obuhvataju i nove, efikasne TWINWash™ i Centum System™ mašine za veš, kao i LG SIGNATURE mašinu za pranje i sušenje veša i LG Styler sistem za održavanje odeće.\nLG TWINWash™, kapaciteta 12kg, po dizajnu podseća na ultra-premijum SIGNATURE mašine za veš. Dok u prostranu glavnu mašinu staju velike količine veša, pregrada TWINWash™ Mini može se koristiti onda kada je potrebno oprati manju količinu garderobe. LED displej osetljiv na dodir ugrađen je u vrata od crnog kaljenog stakla, čime se eliminišu otisci prstiju i korozija.\nZa korisnike kojima su od izuzetne važnosti energetska efikasnost i dugotrajnost, LG je kreirao savršeno rešenje u vidu Centrum System linije mašina za pranje i sušenje veša, sa A+++ -60%, odnosno A+++ -10% energetskim rejtingom. Novi sistem amortizacije bubnja značajno smanjuje vibracije i nivo buke, koji iznosi svega 67dB tokom centrifuge. Inverter Direct Drive motor sa niskim nivoom vibracija predstavlja stožer Centrum mašina za veš, a njegov kvalitet potvrđuje i garancija na 20 godina.\nLG SIGNATURE mašine za pranje i sušenje veša koje koriste tehnologiju inverter toplotnih pumpi su prve kombinovane mašine na tržištu koje poseduju energetsku efikasnost A-50% rejtinga, bez smanjivanja kvaliteta pranja. Zahvaljujući ugrađenoj SmartThinQ WiFi Control aplikaciji, ovi uređaji obaveštavaju korisnike putem mobilnog telefona kad se ciklus pranja završi.\nLG Styler druge generacije sa TrueSteam™ tehnologijom, sa lakoćom sanitizuje odeću, uklanja nabore i neprijatne mirise, čineći je čistom i mirisnom. Ovaj uređaj poseduje dodatak u vidu pokretne vešalice koja lagano protresa odeću, i tako otklanja sa nje sve nabore, a Easy Pants Crease Care će učiniti da vaše pantalone uvek izgledaju kao da su upravo izašle sa hemijskog čišćenja.\n„LG uređaji za kuću koje ćemo predstaviti na ovogodišnjem IFA sajmu daće održavanju odeće potpuno novo značenje, od pranja i sušenja, preko sanitizacije“, rekao je Simon Jeon, potpredsednik jedinice za proizvodnju mašina za veš u kompaniji LG Home Apliance & Air Solution. „Ovakav inovativni pristup u kreiranju tehnologije za održavanje garderobe, pozicionirao je našu kompaniju kao vodeću u ovom sektoru.“\nPosetioci štanda kompanije LG na IFA sajmu u Hali 18 u Messe Berlinu biće u prilici da se iz prve ruke uvere u izvanredan kvalitet novih LG rešenja za održavanje odeće.\nIntel predstavlja vodeću platformu za veštačku inteligenciju\nADATA predstavlja Ultimate SU800 SATA 6Gb/s 3D NAND SSD


Gradonačelnik Novog Sada u poseti Kazahstanu | NSU\nVesti (arhiva) Gradonačelnik Novog Sada u poseti Kazahstanu\nGradonačelnik Novog Sada u poseti Kazahstanu\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, zajedno sa gradonačelnikom Beograda Zoranom Radojičićem, a u okviru delegacije Srbije na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, boravi u Astani u Kazahstanu, gde ih je primio tamošnji gradonačelnik Bakit Sultanov.\nPredstavnici tri grada razgovarali su o mogućnostima uspostavljanja tešnje saradnje na relaciji Novi Sad, Beograd, Astana. Zvaničnici su se složili da, s obzirom na izuzetno dobre odnose dve zemlje na najvišem državnom nivou, postoji kvalitetna platforma da se značajni projekti realizuju na nivou gradova, i to u oblastima privrede, infrastrukture kulture, omladinske politike i turizma.\nGradonačelnik Vučević zahvalio se na iskazanoj dobrodošlici, ocenivši da Novi Sad može mnogo da nauči od Astane koja primenjuje najmodernija rešenja u oblasti urbanizma, ali i u drugim vitalnim sferama.\nOn je naglsio da projekat Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture, koji je od nacionalnog značaja, otvara prostor za realizaciju kvalitetnih zajedničkih aktivnosti koje bi doprinele plodotvornijoj saradnji, a čiji bi rezultati prevazilazili oblast kulture. Kao veoma važan za dalje razvijanje dobrih odnosa Vučević je istakao i projekat Novi Sad – omladinska prestonica Evrope 2019. godine, osvrnuvši se na Memorandum o uzajamnom razumevanju u oblasti politike mladih čije potpisivanje na nivou država je predviđeno tokom ove zvanične posete.\nGradonačelnik Miloš Vučević učestvovao je i na Poslovnom forumu Kazahstan – Srbija u prisustvu članova delegacija privrednih komora dve zemlje, kao i mnogobrojnih privrednika, a koji je je obuhvaćen programom zvanične posete delegacije Srbije.\nTakođe, novosadski gradonačelnik posetio je najvažnije ustanove kulture u Astani, poput Teatra opere i baleta Astana Opera, ali i druge arhitektonske bisere i sportske objekte.


Dečak maše zastavom EU u Briselu\nPredviđanja da u evropskoj politici nakon tek okončanih izbora više ništa neće biti ko prije, obistinila su se u velikoj mjeri. U Evropskom parlamentu, jedinoj instituciji Unije čije članove direktno biraju Evropljani, tradicionalno najjače stranke narodnjaci i socijal-demokrati, više neće biti u stanju da, formiranjem "velike koalicije" sami upravljaju politikom na evropskom nivou.\nNakon duge neprospavane noći očekivanja i strepnje da će se ostvariti mračna predviđanja ultra desnih o izborima kao kraju Evropske unije, u Evropskoj komisiji osjetili potrebu da naglase da desničari ipak nisu pobedili.\n"Ne, populisti nisu osvojili ove izbore, suprotno njihovim mračnim obećanjima, pro-evropske snage širom političkog spektra su pobjednici. Oni koji su pobijedili na izborima su oni koji žele da rade u Evropi i za Evropu, a ne oni koji žele da je unište", rekao je Margaritis Šinas, portparol Evropske komisije.\nVjeruje se da je mogući novi predsjednik Evropske komisije šef narodnjaka u EP.\n"Imamo izlaznost od oko 50 procenata i to je velika pobjeda za evropsku demokratiju. Ljudi su glasali, odlučili budućnost našeg kontinenta. Za evropske narodnjačke partije današnji dan nije dan pobjede, jer gubimo mjesta, ali jeste dan za zadovoljstvo jer smo opet prva politička grupa EP. Kada je riječ o budućnosti, obećao sam stabilnost a sada kažem i ovo - nema nikakve šanse da sarađujemo sa partijama koje ne vjeruju u evropski projekat, nećemo da sarađujemo sa ekstremistima ni sa lijeva ni sa desna", rekao je Manfred Veber, kandidat narodnjaka za predsednika Evropske komisije.\nPoseban problem će narodnjaci imati sa svojim Viktorom Orbanom, koji se otima kontroli, evropskoj politici a u isto vrijeme odnosi ubjedljivu pobjedu u Mađarskoj. I pored različitih kritika, najizvjesniji saveznik narodnjaka je onaj dosadašnji, koji, poput njih, takođe bilježi gubitak poslaničkih mjesta.\n"Moja politička porodica je izgubila neka mjesta u parlamentu, zato treba da budemo skromni i jasni kakav će da nam bude program. Ali sam, uz to i optimističan, na osnovu onog što sam čuo širom Evrope posljednjih mjeseci: moramo se suočiti sa klimatskim promjenama, žele da se sa socijalnom nepravdom borimo na evropskom nivou, da velike korporacije počnu da pošteno plaćaju poreze, da zajedno rješavamo probleme koje više ne možemo da riješimo na nacionalnom nivou", kaže kandidat socijaldemokrata Frans Timermans.\nNajveći dobitnici izbora, na koje se odazvao rekordan broj glasača širom Evrope, su Zeleni što se objašnjava sve snažnijom sviješću građana o klimatskim promjenama i potrebi da se one, ako ne zaustave, onda barem uspore koliko god je to moguće.\nOstaje još otvorena mogućnost različitih, širokih koalicija - najprirodnija i najviše očekivana je ona između narodnjaka, socijaldemokrata i liberala i Zelenih. Ne bez strepnje, se očekuje i moguća koalicija, transnacionalni savez ultra desnih. U slučaju njegovog nastanka, bio bi druga po veličini politička grupacija u Evropskom parlamentu, što bi, vjeruje se, pored ostalog, otežalo i poziciju kandidata i potencijalnih kandidata na Zapadnom Balkanu.\nRezultati izbora za Evoprski parlament\nU Njemačkoj, čija politika daje najjači ton Briselu, centristi kancelarke Angele Merkel CDU su izgubili 7 posto podrške, kao i njihov česti koalicioni partner sa lijevog centra, čija je podška sa prijašnjih 27, pala na 15 i po procenata. U isto vrijeme, desni populisti Alternative za Njemačku iako su sinoć do,bili oko 10 posto glasova, što je više nego na izborima 2014. prolaze losije nego što su se nadali prema predizbornim anketama.\nU Francuskoj hladan tuš za predsjednika Makrona - nacionalisti Mari\nLe Pen su dobili 24 posto u odnosu na Makronovih 22 i po posto glasova\nFrancuza, što u Jelisejskoj palati opisuju razočaravajućim ali ipak, govoreći samo o podršci Macronovom liberalnom pokretu, dobrim rezultatom.\nU Velikoj Britaniji tek formirana Stranka Bregzita Najdžela Faraža je po svemu sudeći dobila najveće povjerenje Britanaca - više od 32 odsto glasova, uz pad podrške konzervativcima i laburistima je jasan rezultat preduge, konfuzne britanske drame oko izlaska iz EU.\nJasnu pobjedu u Mađarskoj odnijela je desničarska stranka premijera\nViktora Orbana, sa 52 posto glasova ona u Brisel, u Evropski\nparlament, šalje 13 od ukulpno 21 zastunika koliko mađarskoj pripada\nu tom tijelu.\nMađarski premijer zato na evropskom nivou najavljuje "novu eru protiv migracije", računajući, pored ostalih, i na savezništvo sa istomisljenicima iz Italije, partijom Matea Salvinija, koji takođe bilježe porast povjerenja\nItalijana. Ukoliko se krajnja desnica Evrope udruži, biće druga po\nveličini politička snaga Unije.\nLider desničarske Lige za sever Mateo Salvini\nU Španiji su socijalisti pobjednička stranka sa 32 posto glasova,\ndok je u Grčkoj premijer Cipras mandat ponudio parlamentu, nakon\nšto je rivalska Nova Demokratija osvojila 33 i po u odnosu na 20\nposto njegove Sirize.


Србија и Грчка фактори политичке и економске стабилности у региону\t| Ministarstvo privrede Republike Srbije\nSrbija i Grčka faktori političke i ekonomske stabilnosti u regionu\nMinistar privrede Goran Knežević razgovarao je danas sa ambasadorom Grčke u Beogradu Elijasom Elijadisom (Elias Eliadis) o odnosima dve zemlje.\nSagovornici su se složili da Srbija i Grčka dele bratsku povezanost dva naroda, kao i da je potrebna još tešnja povezanost vlada.\nNa sastanku je predočeno da će diplomatske aktivnosti biti izuzetno dinamične u narednom periodu, posebno imajući u vidu najavljene posete grčkih zvaničnika Srbiji krajem ove i početkom sledeće godine.\nKnežević i Elijadis su se usaglasili da su Srbija i Grcka dva faktora političke i ekonomske stabilnosti u regionu. „Vlada Srbije ima dobru praksu održavanja bilateralnih odnosa sa vladama u okruženju, koju često prate poslovni forumi“, rekao je ministar i dodao da je zadatak političara da poslovno okruženje urede i unaprede, a privrednika da ostvare neophodnu komunikaciju.\nBudući da se početkom decembra održava poslovni forum u Beogradu, na kome će učešće uzeti grčki i srpski privrednici, sagovornici su ocenili forum kao odličnu priliku za tešnje uvezivanje privrednika dve zemlje i upoznavanje sa uslovima finansiranja i poslovnom klimom u Srbiji.\nMinistar Knežević zahvalio se na podršci Grčke na evropskom putu Srbije, koju srpski narod izuzetno ceni.\nPočetna»Vesti»Srbija i Grčka faktori političke i ekonomske stabilnosti u regionu


Nikola Stardžen, liderka Škotske nacionalne partije (SNP), izjavila je da su izborni rezultati dokazali da je drugo glasanje o nezavisnosti Škotske volja zemlje i da će svaki političar iz Londona koji bude stajao na putu biti suočen s demokratskom voljom škotskog naroda, preneo je AP.\nVeliku Britaniju (Ujedinjeno kraljevstvo) čine Engleska, Škotska, Vels i Severna Irska, sa delegiranim vladama u poslednje tri nabrojane zemlje.\nDŽonson je čestitao Stardženovoj na ponovnom izboru, ali je rekao liderima delegiranih vlada da je Velika Britanija najbolje funkcioniše kada svi rade zajedno.\nLideri su pozvani na samit da razgovaraju o zajedničkim izazovima i o tome kako može da se radi zajedno u narednim mesecima i godinama kako bi izazovi bili prevaziđeni.\nDŽonson ima glavno ovlašćenje o dozvoli za održavanje još jednog referenduma o sticanju nezavisnosti Škotske.\nU subotnjem "Dejli telegrafu" on je napisao da bi još jedan referendum o Škotskoj bio neodgovoran i nepromišljen dok Britanija izlazi iz pandemije.\nOn uporno tvrdi da je to pitanje rešeno na referendumu 2014. godine na kojem se 55 odsto škotskih glasača izjasnilo da ostane u Velikoj Britaniji.\nizbori u Velikoj Britaniji lokalni izbori regionalni izbori Boris DŽonson Nikol Stardžon referendum Škotska


15 godina kasnije: Hiljade žrtava, a od zločinaca ni traga : Nadlanu.com\n15 godina kasnije: Hiljade žrtava, a od zločinaca ni traga\nObjavljeno 15. jun 2014. / 10:31:21\n"Prese" ističe da je teško privesti odgovorne za zločine srpskih snaga pred lice pravde, ali da je još teže u slučaju bivših pripadnika albanske OVK.\nList navodi da je više od 13.000 ljudi, pre, za vreme i posle sukoba, od januara 1998. do decembra 2000. ubijeno ili se i dalje vode kao nestali, pri čemu "nestali" znači da njihovi leševi još nisu pronadjeni.\nKosovo je obeleženo klanovskim i porodičnim strukturama i u takvoj situaciji zaštita svedoka je gotovo nemoguća, ocenjuje list.\n"U roku od dva sata, oni saznaju gde živi majka svedoka", objasnio je jedan neimenovani advokat iskustvo sa gonjenjem zločinaca OVK.\nPosle vanrednih izbora, Kosovo će uskoro dobiti novu vladu, a na mestu premijera mogao bi ponovo biti Ramuš Haradinaj, koga je Haški tribunal oslobodio, navodi "Prese" ističući da je više svedoka protiv njega, pod sumnjivim okolnostima, izgubilo život.\nPravnik, koji je želeo da ostane anoniman, ukazao je za bečki list da svedoci često daju iskaz prilikom istrage kako bi olakšali svoju savest, ali tokom sudjenja čine sve kako bi sopstvene izjave "minirali".\nŠef Fonda za humanitarno pravo u Prištini Bekim Blakaj kritički gleda na budući medjunarodni tribunal koji treba da rasvetli zločine OVK nad Srbima.\nOBEZBEĐENJE SPREČILO KARAMBOL: Deniz Dejm i Mateja Matijević…\nOn smatra pogrešnim što je sud ponovo jedna institucija formirana "spolja".\n"Do sada su kosovske institucije doživele neuspeh u obezbedjivanju pravde za žrtve ratnih zločina, tako nam neće poći za rukom da na Kosovu upostavimo vladavinu prava", ocenio je Blakaj dodajući da mnogi stanovnici Kosova neće prihvatiti presude protiv nekadašnjih komandanata OVK jer će to biti "pravda koja dolazi spolja".\nNi novinar prištinskog lista "Koha ditore" Vehbi Kajtazi ne očekuje puno od medjunarodnog tribunala koji će se baviti zločinima OVK. "Ni Euleks nije mogao dovoljno da zaštiti svedoke. Njima je prećeno ili su potkupljeni i povukli su svoje izjave", kazao je Kajtazi podsećajući na slučaj Fatmira Ljimaja.\nKajtazi smatra da pravda neće stići "najviše" iz OVK, kao što je premijer Hašim Tači. "On nikada ne bi prihvatio sud da nije dobio medjunarodne garancije", uveren je kosovski novinar.\nGovoreći o sudjenjima za zločine u Srbiji, list podseća da u Srbiji postoji specijalno tužilaštvo za ratne zločine na prostoru bivše Jugoslavije.\nMedjutim, ako Tužilaštvo bude radilo ovim tempom moraće većinu slučajeva prepustiti "sudnjem danu", jer je do sada tek 37 slučajeva završeno u drugoj instanci, prenosi list.\n"Jedan niz zločinaca je medju nama, idu sa našom decom na fudbal, mi ih svakodnevno gledamo prilikom kupovine", rekao je zamenik tužioca Bruno Vekarić.


Vjećnici Novog Pazara o zapošljavanju i uređenju grada - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Vjećnici Novog Pazara o zapošljavanju i uređenju grada\nVjećnici Novog Pazara o zapošljavanju i uređenju grada\nGradsko vijeće Grada Novog Pazara na današnjem zasjedanju usvojilo je nacrt Lokalnog akcionog plana zapošljavanja za 2019. koji će biti realizovan u saradnji sa Ministarvom za rad, zapošljavanje i socijalnu politiku. U cilju uređenja platoa i postavljanja dečijih igrališta na sedam lokacija u gradu, Vijeće je usvojilo i prvu izmenu plana javnih nabavki za tekuću godinu.\n„Grad je obezbjedio sredstva od 5 miliona dinara, od čega je polovina predviđena za subvencioisanje postojećeg biznisa, a drugi deo za samozapošljavanje“, rekao je član Gradskog veća Ervin Čašić. On je istakao da je isti novčani iznos kao i Grad, u svrhu smanjenja nezaposlenosti u Novom Pazaru opredijelilo Ministarstvo.\n„Plan zapošljavanja kao prioritet prepoznaje osobe iz kategirije teže zapošljivih kao i lica koja su ostajući bez posla rešila da pokrenu sopstveni biznis. Želimo da smanjmo nezaposlednost imotivišemo preduzetnike da zapošljavanjem ljudi jačaju svoju proizvodnju“, rekao je Čašić.\nNa petoj redovnoj sjednici Gradskog veća usvojena je prva izmena Plana javnih nabavki za 2019. godinu, u cilju uređenja platoa i postavljanjadečjih igrališta na sedam lokacija u gradu.\n„Uz radove na ovih sedam lokacija očekuje nas uređenje platoa u ulici 12. Srpske brigade, kao i izgradnja igrališta i platoa u naselju Svojbor“, rekao je Čašić.\nPrethodni tekstTutin će u 2019. godini finansirati četiri medijska projekta\nSledeći tekstKako je Muamer Zukorlić od jednog osrednjeg đaka postao akademik?


Haradinaj: Nisam dobio Ramin poziv za sastanak o "mini Šengenu", ne bih ni išao | N1 Srbija\nHaradinaj: Nisam dobio Ramin poziv za sastanak o "mini Šengenu", ne bih ni išao\n17.12.2019. |16.44 >16.52 |\nVršilac dužnosti premijera Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je da nije dobio poziv od premijera Albanije Edi Rame za sastanak o "mini Šengenu" koji će biti 21. decembra u Draču, ali i da ga je dobio, kako je rekao, ne bi išao.\n"Kosovo koliko znam nije pozvano, barem ne dok ovo govorim. Ni u dosadašnjim okolnostima ja ne učestvujem. Ali čak nismo dobili ni pozivnicu", rekao je Haradinaj.\nInicijativa o "malom Šengenu" je prvi put spomenuta na sastanku predsednika Srbije Aleksandra Vučića, premijera Albanije Edi Rame i premijera Severne Makedonije Zorana Zaeva na zajedničkom sastanku koji su imali u Novom Sadu.\nPre nekoliko nedelja u Ohridu je održan drugi samit mini Balkan, na koje Kosovo takodje nije pozvano.\nNajviši zvaničnici Kosova - predsednik Hašim Tači, premijer Haradinaj, lideri Samoopredeljenja i DSK, Aljbin Kurti i Isa Mustafa, izjasnili su se protiv inicijative stvaranja malog Šengena za zemlje zapadnog Balkana.\nSledeći sastanak ove inicijative očekuje se 21. decembra u Draču.\nRamuš Haradinaj Kosovo mini šengen\nLideri Kosova nisu poštovali preporuku Čitaku da sačekaju notu Jamajke 22.02.2020.\nRSE: MUP obavestio tužilaštvo o "narodnim patrolama" koje presreću migrante 17:39 h


Imigranti iz Gvatemale u El Pasu, Teksasu\nPredsednik SAD Donald Tramp napisao je na Tviteru da će, na zahtev demokrata, za dve nedelje odložiti planirane masovne deporatacije migranata koji već imaju rešenje da napuste SAD.\nPredsednik je napisao da je odložio deportacije da bi "video da li demokrate i republikanci mogu da se dogovore oko rešenja za rupe u sistemu azila i problema na južnoj granici SAD".\n"Ako ne bude dogovora, deportacije počinju!", napisao je Tramp.\nPredsednik je ranije nadležnim službama naložio da sprovedu masovnu deportaciju migranata kojima je naloženo da napuste zemlju. Na Tviteru je napisao da će biti deportovani oni imigranti kojima je već dostavljeno rešenje da moraju da napuste SAD.\nMediji su spekulisali u kojim će gradovima početi deportacije.\nVašington post piše da će ta operacija obuhvatiti oko dve hiljade porodica u velikim gradovima poput Hjustona, Čikaga, Majamija i Los Anđelesa.\nMajami herald navodi da će biti deportovani i migranti koji su u Atlanti, Baltimoru, Denveru, Nju Orleansu, Njujorku i San Francisku.\nPredsednik Donald Tramp napisao je na Tviteru ranije da će "milioni ilegalnih imigranata" biti deportovani iz SAD, a u najnovijem tvitu je pojasnio da će biti deportovani oni kojima je već naloženo da napuste zemlju.\n"To znači da beže od organa reda i sudova. Reč je o ljudima koji treba da se vrate u svoje zemlje i koji su prekršili zakon time što su došli i što su ostali ovde", napisao je Tramp na Tviteru.\nVašington post piše da se u Beloj kući krajem nedelje raspravljalo o opsegu operacije.\nVršilac dužnosti sekretara za unutrašnju bezbednost Kevin Mekalinen upozorio je da tokom hapšenja imigranata postoji rizik od razdvajanja dece od roditelja.\nAli, vršilac dužnosti Službe za zaštitu granice i carine Mark Morgan kazao je da "porodice ne mogu biti izuzete iz primene imigracionog zakona i da zakon mora biti primenjvan jednako", te je pozvao porodice koje imaju naređenje o deportaciiji da se same predaju imigracionim službama.\nNeki gradovi odbijaju saradnju\nGradonačelnici Los Anđelesa i Čikaga rekli su da gradska policija neće učestvovati u ovim racijama.\nGradonačelnica Čikaga Lori Lajtfut je rekla da je naredila policiji da onemogući pristup bazi podataka Službi za zaštitu carina i granica, dok je gradonačelnik Los Anđelesa Erik Garseti rekao da "nadležne službe u Los Anđelesu nikada neće učestvovati u takvim racijama".\nČlanovi Trampove administracije tvrde da će biti deportovano milion migranata kojima je već naređeno da napuste zemlju. Ipak, najveći broj migranata koji je tokom jedne godine deportovan iz SAD je 435 hiljada i to je bilo 2013.\nAktivisti koji se bave zaštitom imigranata tvrde da predsednik Tramp ovu operaciju koristi u političke svrhe i upozoravaju da širi strah među imigrantima.\nAdminsitracija, međutim, tvrdi da će ovakve operacije obeshrabriti one imigrante koji žele da ilegalno uđu u SAD.


STRAVIČNI PODACI, LOŠE ZA SRBIJU: Evo ko je još 1946. obećao "Veliku Albaniju", Vučić upao u nemačku zamku projekta Zapadnog Balkana | WebTribune\nIdeja „velike Albanije”, koja u poslednje vreme sve više dobija javnu podršku u Prištini i Tirani, a prećutno i u zapadnim centrima moći, ne ugrožava samo Srbiju već i stabilnost celog Balkana, čulo se juče na tribini „Velika Albanija: utopija ili stvarnost pred vratima” u Institutu za međunarodnu politiku.\nGovoreći o 140-godišnjem iskustvu velikoalbanske ideje, dr Aleksandar Životić, docent na Filozofskom fakultetu, kaže da su se Albanci pokazali kao veoma uporni da traže saveznike iz kruga najmoćnijih sila koje su zainteresovane za prostor Balkana.\n„Modernim rečnikom Albanci znaju da lobiraju tamo gde treba i da zauzvrat nude usluge tim silama na terenu. A istorija je pokazala da je ostvarivanje ideje ’velike Albanije’ uvek praćeno širokim spektrom nasilja, banditizma i kriminala”, naglašava ovaj istoričar.\nŽivotić kaže da je raspadom Jugoslavije ceo prostor Balkana ušao u zonu uticaja zapadnih sila, čime je oživela i ideja „velike Albanije”. On je podsetio da su SAD još na Mirovnoj konferenciji u Parizu 1946. godine Albancima rekle da odustanu od severnog Epira, obećavajući im kompenzaciju na severu, misleći pre svega na Kosovo i Metohiju.\nDr Milomir Stepić, naučni savetnik Instituta za političke studije, smatra da su danas glavni promotori „velike Albanije” – Tirana, NATO i Evropska unija. Govoreći o različitim modalitetima ovog opasnog velikodržavnog projekta kao što su „etnička Albanija“, „prirodna Albanija“, Stepić upozorava da bi ostvarivanje takvog sna dovelo do crtanja novih granica na Balkanu. „Stvaranjem ’velike Albanije’, Srbija bi ostala bez 22 odsto teritorije, Crna Gora bez 36, a Grčka bez 11 procenata uključujući i ostrvo Krf. Najgore bi prošla Makedonija koja bi ostala bez više od polovine teritorije”, objašnjava Stepić.\nI Životić i Stepić smatraju da su Kosovo i Metohija danas praktično središte ili pijemont projekta Velike Albanije. „Pogledajte kartu Kosova na kojoj su šest zvezdica. Tih šest zvezdica su regioni koji treba da se ujedine u projekat ’velike Albanije’”, ističe ovaj doktor geografskih nauka.\nJedna od glavnih karakteristika projekta „velike Albanije”, objašnjava Milomir Stepić, jeste da on ima podršku svih Albanaca bez obzira na versku i etnoregionalnu pripadnost, ali i političke prilike u svetu i na Balkanu. „Albanci su složni, ali i spremni na žrtvu da ostvare projekat ’velike Albanije’ tako što uspevaju da za svoje interese animiraju ključne aktere velikih sila”, dodaje Stepić.\nZa Živojina Rakočevića, direktora kulturnog centra u Gračanici, u osnovi velikoalbanskog projekta je etnokratija. „Možda se nekome neće dopasti ono što kažem, ali u osnovi ’velika Albanija’ je danas ideološki, nacionalno i praktično zaokružena celina. A njen osnovni unutrašnji pokretač je uspostavljanje etnokratije na svim teritorijama na kojima žive Albanci na Balkanu”, ističe Rakočević.\nJelica Minić iz Evropskog pokreta u Srbiji zatražila je da se o ovoj temi otvori dijalog sa intelektualcima iz Tirane i Prištine. Suprotstavljajući se stavovima Stepića, ona je rekla da u Albaniji ima i ozbiljnih stručnih glasova koji smatraju da bi se spajanjem dve slabe države, Albanije i Kosova, dobila jedna haos država. „Zanimljivo je da jedno istraživanje pokazuje da građani Albanije kao najveću opasnost ne percipiraju Srbiju već Grčku”, istakla je Jelica Minić.\nRazloge zašto velike sile ozbiljno računaju na albanski faktor, po Ivi Viskoviću, profesoru Fakulteta političkih nauka, možda treba potražiti u demografskim razlozima. On je podsetio da je CIA u jednoj svojoj studiji projektovala de će 2050. godine Albanci biti najbrojniji narod na Balkanu.\nSrđan Perišić, docent na Fakultetu za bezbednost i međunarodnu politiku Univerziteta Union – „Nikola Tesla”, kaže da na Balkanu već postoje dve albanske države, a da sada prisustvujemo stvaranju treće u Makedoniji. Zato je po njemu projekat zapadnog Balkana koji se zagovara iz Berlina za Srbiju zamka. Po njemu, Srbija u tom trećem krugu zemalja koje nisu još ušle u EU ne može biti vodeća sila u regionu, kao što joj se govori, zato što je ta uloga namenjena velikoalbanskom projektu.\nPANIKA NA INTERNETU: Virus iz NSA preuzima kompjutere i traži otkup\nISTINA KOJU KRIJU: Oboljevamo od raka 3 puta više nego ostali narodi, evo šta se događa …\nLAJKUJTE NAS NA FEJSBUKU\tIZBOR UREDNIKA Follow Webtribune.rs on Google +\tNAJNOVIJI ČLANCI\tNAUČNICI: “NLO“ anomalija u Baltičkom moru sadrži metale koje priroda ne može reprodukovati\nZaev se izvinjavao Vučiću u Briselu: Bila je to samo nepažnja tokom kampanje\nNove vesti\tNAUČNICI: “NLO“ anomalija u Baltičkom moru sadrži metale koje priroda ne može reprodukovati\nPogledi\tTERORISTI PROBILI LINIJE: Padaju naselja u Hami, Asad šalje pojačanja – VIDEO\nISTINE I LAŽI: Dragi prijatelji, istina pripada vlasnicima velike love\nMagični napitak: Snižava holesterol i krvni pritisak, izbacuje kamen iz žuči\nMagazin\tSenzacija decenije: Rusija postala najveća naftna sila, otkriven najveći izvor nafte na svetu\nHitler je zaista pobegao iz Nemačke 1945. godine\nRusi uhvatili američke agente prerušene u žene – VIDEO\nAktuelno\tSutra prvo glasanje za predsednika SAD, Tramp i Klintonova favoriti\nSrbija je cilj pete kolone i hrvatskih tajnih službi koje 15 godina ostvaruju interese zapadnih sila


Interkontinentalni kup u košarci\nŠAMPIONSKI GEN Boža Maljković za "Blic" prvi put o uspehu i karijeri ćerke Marine\nKošarkašice Srbije su niotkuda, za dve godine, iz podruma stigle do evropske titule i bronze na Olimpijskim igrama. Čudo koje je mukotrpnim radom stvorila najmlađa selektorka u Evropi Marina Maljković krupnim koracima ide putem slavnog oca, Božidara, koji je sa Jugoplastikom (1989. i 1990), Limožom (1993) i Panatinaikosom (1996) osvajao evropske klupske titule.\nKošarkaši Srbije pripremni period za Svetsko u Kini završili su perfektno: 10 utakmica - 10 pobeda! Poslednja je danas pala Francuska, pa “orlovi” početak Mundobasketa (31. avgust) dočekuju u odličnom raspoloženju.\nDRIBLINZI, NAMIGIVANJA, MALO BEZOBRAZLUKA I - SVETSKI TRON Naši košarkaši su pre 16 godina osvojili zlato u Indijanapolisu\nKao da je bilo juče, a već prošlo nešto više od decenije i po, kada se 2002. godine košarkaška reprezentacija Jugoslavije popela na vrh sveta, i to u sred Amerike, pobedivši u finalu Argentinu 84:77 posle produžetaka.\nKineski trener suspendovan zbog zlostavljanja košarkaša\nSelektor kineske košarkaške reprezentacije do 19 godina Fan Bin suspendovan je na neodređeno vreme zbog zlostavljanja igrača, preneli su danas kineski mediji.


Tanjug 14. aprila 2021. 12:08\nBEOGRAD – Da li je Cezar rekao „Kocka je bačena“, šta se dogodilo sa Čegevarinim telom, da li je Marija Antonaeta izgovorila „Ako nemaju hleba neka jedu kolače“, ko je zapravo prvi stigao do Amerike, samo su neke od istorijskih nedoumica koje u svojoj knjizi „Legende svetske istorije“ otklanja istoričar Dejan Ristić.\nRistić za Tanjug kaže da knjiga „Legende svetske istorije“ u izdanju „Vukotić Media“ predstavlja završno poglavlje naučno-popularne trilogije.\n„Iskoračio sam u svet kako bi pokazao da i svetska istorija poput naše obiluje različitim zabludama koje su imale izuzetan uticaj na vojne, privredne i kulturološke procese u istoriji čovečanstva. Želeo sam da podsetim na mnoge ‘istine’ koje se danas predstavljaju kao istorijske činjenice, a reč je zapravo o istorijskim zabludama koje su dobrano formirale evropsku kulturu i civilizaciju“, rekao je Ristić.\n„Većina ljudi na svetu je ubeđena da je Cezar izgovorio ‘Kocka je bačena’, ali zapravo ne postoji nijedan relevantan izvor da se to dogodilo. Ta rečenica je pripisana Cezaru nekoliko vekova nakon njegove smrti“, naveo je on.\n„Postalo je opšte mesto istorijskih zabluda na svetskom nivou da je ona poručila izgladnelom narodu da jede kolače, ako nema hleba. Naravno, ona nikada nije tako nešto izgovorila već joj je ta izjava pripisana 50 godina nakon pogubljenja“, rekao je Ristić.


RTS :: Trka zapadnobalkanskih puževa na putu ka Briselu: Postoji li za Srbiju još uvek evropska perspektiva?\nPolitika Trka zapadnobalkanskih puževa na putu ka Briselu: Postoji li za Srbiju još uvek evropska perspektiva?\nProširenje EU i Zapadni Balkan\nsreda, 13. okt 2021, 07:58 -> 09:21\nCela priča oko proširenja EU na Zapadni Balkan je postavljena naopako: umesto da se radi na jačanju podrške i oživljavanju političke volje da se proširenje zaokruži ulaskom Srbije i njenih suseda, insistira se na pooštravanju uslova i podizanju parametara u pregovaračkom procesu. Njihov cilj nije da zemlje Zapadnog Balkana dostignu traženi nivo za ulazak u EU, nego da se opravda kratkovidost aktuelnih evropskih političkih lidera koji nisu u stanju da svojim biračima objasne značaj i benefite kompletiranje procesa proširenja.\nNije pitanje da li će EU primiti u članstvo preostale republike bivše Jugoslavije i Albaniju, nego da li će i kada države regiona biti spremne za članstvo u EU, kao i da li će i kada birači i vodeće političke stranke u zapadnoevropskim i skandinavskim članicama Unije biti spremni da upale zeleno svetlo za proširenje. Srbija i njeni susedi mogu da uđu u EU i bez ispunjenih traženih parametara, ali ni u jednom scenariju ne mogu da postanu članice privilegovanog kluba bez podrške ili barem neutralnog stava javnog mnjenja u vodećim evropskim državama.\nDrugim rečima, cela priča oko proširenja na Zapadni Balkan je postavljena naopako: umesto da se radi na jačanju podrške i oživljavanju političke volje da se proširenje EU zaokruži ulaskom Srbije i njenih suseda, insistira se na pooštravanju uslova i podizanju parametara u pregovaračkom procesu. Njihov cilj nije da zemlje Zapadnog Balkana dostignu traženi nivo za ulazak u EU, nego da se opravda kratkovidost aktuelnih političkih lidera u EU koji nisu u stanju da svojim biračima objasne značaj i benefite kompletiranje procesa proširenja.\nPojednostavljeno: kada je deset istočnoevropskih država pregovaralo da uđe u EU na prelazu između 20. u 21. vek, proces je služio da one postanu što pre članice Unije; danas je itinerer ka u EU napravljen tako da se nikada ili u najbolju ruku što kasnije stigne do EU. Naravno, to ne amnestira zapadnobalkanske zemlje od njihove odgovornosti. Krivica je obostrana, razlika je samo u tome što sa evropske strane imamo predumišljaj i miopiju, a sa balkanske nesposobnost i uskogrudost.\nPut ka ulasku u EU je dvosmeran: s jedne strane zemlje kandidati treba da rade na ispunjavanju postavljenih uslova a sa druge je potrebno da rade mnogo na promeni stava javnog mnjenja u EU prema proširenju na Zapadni Balkan. To se posebno odnosi na Francusku, Nemačku, Holandiju, Dansku, Švedsku i Finsku.\nPod uticajem brojnih nevladinih organizacija koje se bave evropskim integracijama zapadnobalkanskih zemalja stvorena je pogrešna percepcija da je proces isključivo ili dominantno tehničke prirode, zanemarujući u potpunosti politički aspekt priče. U zapadnobalkanskoj javnosti vlada uvreženo mišljenje da je Evropske komisija strana u pregovaračkim pregovorima sa Srbijom a ona je samo posrednik, štaviše neka vrsta advokata Beograda i drugih balkanskih prestonica u odnosu vis-à-vis sa državama članicama EU.\nPotrošena je čitava decenija na kreiranju raznoraznih papira, predloga, agendi, strategija od kojih su samo pojedinci napravili karijere, zaradili pozamašne svote novca, provodili se po atraktivnim destinacijama i hotelima gde su održavani sastanci, seminari, konvencije, sa kojih je retko kada objavljena vest u zapadnoevropskim mejnstrim medijima a kamoli ozbiljnija priča ili analiza. O proširenju EU se već godinama u relevantnim krugovima i medijima ne vodi bilo kakva debata. S vremena na vreme ispliva na površinu nešto, ali samo u kontekstu relacija sa Rusijom, Kinom i Turskom koje su pustile korene u jugoistočnoj Evropi.\nOdgovornost snosi Evropska unija i njene članice koje preferiraju da finansiraju organizacije i skupove koji su ili autoreferencijalni ili upereni ka publici u zemljama Zapadnog Balkana. Na taj način oni smiruju vlastitu savest i kreiraju alibi da su, eto, nešto radili, a istovremeno paze da ne iritiraju lokalne vlasti u državama Unije, među kojima ima i onih koje su postale alergične na bilo kakvu priču o proširenju. Budući da je menjanje stava javnog mnjenja u EU rudarski i težak posao, niko ne želi da to radi, svi bi da prave planove koje bez političke volje niko ne može da realizuje. A političke volje neće biti dok je podrška proširenju EU ispod 30 a često i 20 odsto u dobrom delu zapadnoevropskih i skandinavskih država.\nNisu bez krivice ni zapadnobalkanske zemlje. Propustile su voz proširenja koji je jurio na prelazu između dva milenijuma. Sve su bile zaglavljene u svojim tranzicionim i drugim problemima. Srbija sa Haškim tribunalom, Crna Gora i Albanija sa organizovanim kriminalom i korupcijom, Skoplje sa Atinom u sukobu oko imena, Bosna i Hercegovina u stalnoj trojnoj zavadi predstavnika tri konstitutivna naroda.\nIpak najveća odgovornost leži na Beogradu. Srbija je imala potencijal i kapacitete da uhvati priključak sa Hrvatskom i da za sobom povuče čitav region. Početak pregovora oko statusa Kosova je kreirao klimu da se Srbija stavi na brzi kolosek za članstvo u EU, kao kompenzaciju za odlazak Kosova. Ideja je bila da se Hrvatska malo uspori a Srbija ubrza. Diplomate iz najuticajnih članica EU u više navrata su pokušavali da projektuju put Srbije u EU do 2014. Godine, budući da se tada verovalo da bi članstvo Srbije u Uniji bilo deo rešenja za konačni status Kosova, a ne prepreka kao što je sada postalo.\nSa naknadnom pameću možemo da kažemo da je proširenje EU na Zapadni Balkan kolateralna šteta propalih referenduma 2005. u Francuskoj i Holandiji o Ustavu EU potpisanom godinu dana ranije na Kampidolju u Rimu. To se posebno odnosi na Holanđane koji su u roku od dve godine, od vatrenih zagovornika proširenja EU prešli put do njegovih najvećih protivnika.\nVlade u Hagu, sledeći raspoloženje svojih birača, koristile su svaki izgovor, opravdani ili neopravdani, da zaustave put Srbije jer su znali da se sa stopiranjem Beograda začepljuje ceo region. Srbija je sa nedovoljnom i nepotpunom saradnjom sa Haškim tribunalom omogućila Holandiji da maskira svoju politiku protiv proširenja principijelnim stavom EU oko uslova pune saradnje sa Haškim tribunalom. Kasnije su Holandiju, prećutno pa sve otvorenije, podržavali Nemačka i skandinavske države, pogotovo posle proglašenja nezavisnosti Kosova.\nPet ključnih godina\nJednostrani potez Prištine pod sponzorstvom Sjedinjenih Američkih Država i Velike Britanije koje su dovele EU pred svršen čin, koinicidirao je sa krajnje negativnim iskustovom ulaska Rumunije i Bugarske u EU. Članstvo Srbije u EU kao način da se definitivno reši pitanja statusa Kosova više nije bilo upotrebljivo, i u Berlinu je sazrelo uverenje da proširenje EU, sa izuzetkom Hrvatske, treba staviti na sporedni kolosek na duže vreme. Atina shvata da može bez posledica da blokira Skoplje i da insistira na promeni imena nekadašnje najjužnije jugoslovenske republike, čak i u okrilju NATO.\nParalelno, u Francuskoj muslimansko pitanje postaje sve otvorenije. Ekstremna desnica raste na talasu islamofobije. Tadašnji predsednik Francuske Nikola Sarkozi, tek ustoličen u Jelisejskoj palati, u cilju suzbijanja napredovanja Nacionalnog fronta Le Penovih koji mašu baukom Turske koja je počela pregovore o članstvu u EU, potpisuje zakon po kojem francuski predsednik može da raspiše referendum o prijemu u EU svake nove članice. Uzalud su Sarkozi i tadašnji šef diplomatije Bernar Kušner uveravali balkanske lidere da se to odnosi samo na Ankaru a ne na njih, u Petoj republici je takođe raspoloženje prema proširenju sišlo na najniži nivo i od tada se ništa nije promenilo.\nHolanđani i Nemci uvode nova pravila za unutrašnju upotrebu. Hag i Berlin usvajaju pravila po kojima svako pitanje vezano za proširenje, pa i ono najsitnije, mora da dobije zeleno svetlo parlamenta ili nadležnog odbora u Binenhofu ili Bundestagu. Štaviše, Holanđani uvode obavezu savetodavnog referenduma o ulasku u EU novih članica.\nPraktično sve prethodno rečeno se dogodilo u krugu od pet godina, od 2005. do 2010. Sve što je kasnije došlo, odnosno nije došlo u vezi sa proširenjem EU na Zapadni Balkan, posledica je tog crnog petogodišnjeg perioda.\nU međuvremenu su u državama EU izronile stranke i političke snage koje su protiv daljeg produbljivanja integracija postojećih članica, štaviše želeli bi da vrate EU na ono što je bila pre 30 godina - veliko zajedničko tržište i gotovo ništa više od toga. Suverenisti su osvojili vlast u gotovo svim istočnoevropskim zemljama a Velika Britanija, veliki sponzor proširenja, napustila je EU, dok su u Italiji na vlast došli populisti iz Pokreta pet zvezda i suverenisti Lige Matea Salvinija, koji su kompromitovali poslednjeg velikog zagovornika proširenja EU.\nU takvoj atmosferi, Bugarska, kao predsedavajući EU u prvoj polovini 2018. godine, organizuje samit o Zapadnom Balkanu. Ambiciozni francuski predsednik Emanuel Makron je iskoristio diletantizam i površnost bugarskog premijera Bojka Borisova i umesto lansiranja evropskih integracija zapadnobalkanskih država, dobili smo novi komplikovaniji i uz to reverzibilni proces pregovaranja.\nMakron je iskoristio priliku i da stavi u ugao istočnoevropske zemlje koje se na rečima zalažu za proširenje EU na Zapadni Balkan. Ponuda francuskog predsednika se može sažeti u jednoj rečenici: ako želite Srbiju i druge zemlje Zapadnog Balkana u EU, onda morate da pristanete na dublje EU integracije, da u institucijama EU prihvatite odlučivanje kvalifikovanom većinom a ne konsenzusom i ukidanje pravila da svaka zemlja ima jednog komesara u Evropskoj komisiji. Šanse da lideri Višegradske grupe i drugih istočnoevrospkih džava prihvate Makronovu ponudu moguće su samo u teoriji - u praksi su nepostojeće.\nPrednje i zadnje geopolitičko dvorište\nGarantovana evropska perspektiva državama Zapadnog Balkana je krajnje maglovit pojam. Zato je i postao omiljena floskula, jer EU ne obavezuje ni na šta, može da znači sve a i ništa, zvuči dobro i daje ideju da se zemlje regiona ipak različito tretiraju od bivših sovjetskih republika na istoku Starog kontinenta.\nEU može sebi da dozvoli takvu politiku jer je ceo region u članstvu u NATO ili ima trupe Severnoatlantske alijanse na svojoj teritoriji, osim Srbije. Dakle, sa bezbednosno-sigurnosne i geopolitičke tačke gledišta, Zapadni Balkan je u čvrstom zagrljaju. Ulaskom Crne Gore i Severne Makedonije u NATO, Severnoatlantska alijansa je ostvarila geostrateški cilj jer kontroliše kompletnu severnu obalu Mediteranskog mora.\nEkonomski gledano, Rusija i Turska nemaju ekonomski a ni druge potencijale da bi mogle da se nametnu kao alternative. Jedino što mogu jeste da pokušavaju da destabilizuju u određenoj meri prostor bivše Jugoslavije i Albanije, ali i to u meri koliko im EU i SAD dozvole u njihovoj rasejanosti drugim pitanjima. Takođe, zaoštravanje odnosa SAD i Kine koje će biti sve izraženije u sledećem periodu imaće za direktnu posledicu smanjivanje uticaja Pekinga u regionu.\nZapadni Balkan nema nijednu kredbilinu alternativu za EU. Čak i ako ne bude postao punopravni deo Unije on ostaje unutrašnje dvorište EU sa serijom potpisanih sporazuma koji ga pupčanom vrpcom drže za EU, uključujući i veoma brojnu dijasporu koja živi u državama članicama EU. Koliko god menjali istoriju ne možemo da promenimo geografiju, rekao bi nekadašnji šef italijanske diplomatije Đani De Mikelis, poslednji političar koji je pokušao da spasi Jugoslaviju stavljajući na sto perspektivu članstva u tadašnjoj Evropskoj ekonomskoj zajednici.


KOMS te poziva da IM kažeš šta imaš - oradio.rs\nKrovna organizacija mladih otvorila je poziv za Dijalog mladih sa donosiocima odluka. Ovi Dijalozi nastali su iz potrebe da mladi budu direktno uključeni u procese koji se tiču unapređenja njihovog položaja. Predstavnici udruženja mladih i udruženja za mlade moći će da razgovaraju sa ministrom omladine i sporta, kao sa predsednicom vlade.\nUdruženja građana mogu da delegiraju jednu mladu osobu, koja će u razgovoru sa donosiocima odluka zastupati stavove mladih i predlagati konkretne mere za podršku većem aktivizmu mladih, njihovom volonterizmu i boljem položaju na tržištu rada kroz prepoznavanje radnih praksi. Sva prijavljena udruženja i delegirani mladi će proći kroz proces selekcije, nakon čega će uslediti konsultativni proces, koji obuhvata realizaciju konsultativnih sastanaka a potom i pripremu odabranih učesnika i učesnica za dijaloge.\nBiće realizovana najmanje dva konsultativna sastanka u kojima je obavezno učešće svih selektovanih delegiranih mladih kao i aktivan doprinos radu unutar tematskih oblasti. Učesnici će zajedno raditi na pripremi i realizaciji dijaloga.\nOsobe koje udruženja prijavljuju moraju imati izmeđi 15 i 30 godina, trebalo bi da imaju relevantno iskustvo udruženja mladih i za mlade u javnom zagovaranju, kao relevantno iskustvo udruženja mladih/za mlade u odabranoj oblasti\nPrilikom odabira učesnika vodiće se računa o geografskoj i rodnoj zastupljenosti.\nViše informacija i formular za prijavu možete pronaći ovde. Prijave su otvorene do 27. oktobra.\nKrovna organizacija mladih Srbije poziva sve zainteresovane mlade sa teritorije Republike Srbije da se prijave za ovogodišnji Forum omladinske politike. Ove…


Berlin osniva službu za doček stranih radnika › Made-in-Germany.rs\nU želji da privuče kvalifikovane radnike iz inostranstva, Berlin najavljuje da osniva novu službu za doček stranih radnika, kako bi ubuduće „osećali da su dobrodošli“, što do sada često i nije bio slučaj.\nNemački glavni grad, koji ima i status savezne pokrajine, odlučio je da pojača napore na privlačenju kvalifikovanih stranih radnika, zbog čega je osnovao posebnu „službu za useljavanje“. Ovim potezom Berlin nastoji da svoje potrebe za radnom snagom uskladi sa novim zakonom o useljavanju koji treba da stupi na snagu od sledeće godine.\nDržavna kancelarija za useljavanje (Landesamt für Einwanderung) trebalo bi da bude potpuno novo vladino ministarstvo, ali i da zameni sadašnju Kancelariju za strance, koja se trenutno bavi svim pitanjima vezanim za migrante u Nemačkoj, od izdavanja dozvola za boravak i rad, preko vozačkih dozvola do venčanih listova.\n– Nemačka preduzeća već duže vreme greše, jer nema načina da nezaposleni Nemci ili doseljenici iz Evropske unije popune akutni nedostatak radnika u sektorima koji beleže brzi rast, pre svega negovatelja, inženjera i informatičara. Osnivanje nezavisne Kancelarije za useljavanje trebalo bi da razvije službu za strance u službu koja istinski promoviše politiku prihvatanja stranaca tako da se oni osećaju dobrodošli – izjavio je ministar unutrašnjih poslova Berlina Andreas Gajzel.\nMeđutim, za sada je veliki deo ovog plana i dalje nejasan, jer vlada nije najavila kada bi ta nova služba tačno trebalo da započne sa radom, a nije jasno ni da li će biti obezbeđena dodatna budžetska sredstva za dodatno osoblje u Kancelariji.\nTakođe, sama ova ideja nije sasvim nova. Naime, Hamburg i Bremen već imaju takozvane „centre dobrodošlice“, službe koje su odvojene od drugih državnih službi, a čiji je naglasak na pružanju pomoći ljudima koji žele da se nastane u Nemačkoj.\nI nemačka vlada je pri Kancelariji za strance pre nekoliko godina osnovala Službu za poslovno useljavanje (Business Immigration Service, BIS), sa osnovnim ciljem da pomogne poslodavcima da lakše dođu do boravišne dozvole za kvalifikovane migrante.\nNa ovaj način Nemačka istovremeno pokušava da efikasnije odvoji useljavanje potrebne kvalifikovane radne snage od takozvanog humanitarnog useljavanja izbeglica.


Од Покрајинске владе 250 милиона динара за боље услове становања породицама са троје или четворо деце\nHomeDRUŠTVOOd Pokrajinske vlade 250 miliona dinara za bolje uslove stanovanja porodicama sa troje ili četvoro dece\nBespovratna sredstva od Pokrajinske vlade za rešavanje stambenog pitanja ili unapređenje uslova stanovanja dobilo je danas 237 porodica u kojima se rodilo treće ili četvrto dete od 1. januara 2020. godine.\nBračni par, Biljana Tapavički Pavlov i Predrag Pavlov iz Zrenjanina, sa troje dece, dobili su novac za renoviranje stare kuće i kažu da će ga utrošiti za promenu stolarije kako bi uštedeli na grejanju. Nadaju se da će novac biti brzo prebačen jer materijal poskupljuje i jedva čekaju da pozovu majstore i počnu sa radovima.\nJelena Petrović iz Novog Kneževca i njen suprug imaju četvoro dece i dobili su milion i 200 hiljada dinara za kupovinu nove kuće.\n„Teško smo pronašli drugu kuću, ali smo uspeli. Morali smo da dodamo novac, ali nam ova pomoć mnogo znači“, kaže Jelena Petrović.


Srbija ispunila više od 80% preporuka EK - Progovori o pregovorima\nSrbija ispunila više od 80% preporuka EK\nSrbija je u trećem ovogodišnjem kvartalu realizovala 84% preporuka Evropske komisije, računajući one koje su u potpunosti i delimično ispunjene, saopštila je Kancelarija za evropske integracije. Od 185 preporuka koje je trebalo ostvariti u trećem kvartalu, u potpunosti su realizovane 24, delimično 132 a nije ispunjeno 29 preporuka, pokazao je treći Izveštaj o sprovođenju Akcionog plana za ispunjavanje preporuka Evropske komisije koji je usvojila vlada. Od početka godine do septembra ispunjeno je 82% preporuka.\nPreporuke su sadržane u Godišnjem izveštaju o napretku Srbije u procesu evropskih integracija za 2012. godinu.\nMeđu neispunjenim je ona koja se tiče jačanja kapaciteta Uprave za sprečavanje pranja novca, zatim nije usvojen zakon o besplatnoj pravnoj pomoći a zakon o štrajuku treba uskladiti sa standardima EU.\nAkcioni plan uključuje mere za koje je isključivo nadležna Vlada Srbije koja definiše najvažnije aktivnosti u vezi sa konkretnim preporukama EK, navodi institucije nadležne za sprovođenje, kao i rok u kojem će biti sprovedene.\nU Planu je sadržana 231 preporuka, od kojih je neke bilo potrebno realizovati do 1. septembra ove godine, uz veliki broj dugoročnih, na kojima se očekuje kontinuirani rad.\nPosebno su navedene preporuke iz domena rada zakonodavne i sudske vlasti, kao i one koje se odnose na nezavisna i regulatorna tela.\nCilj Akcionog plana je da se njegovom doslednom primenom Komisiji pruži dodatna argumentacija za pisanje što povoljnijeg Godišnjeg izveštaja o napretku Srbije u procesu evropske integracije, koji će, prema najavama, biti objavljen 16. oktobra u Briselu.


Zaprašivanje gubara u aprilu i maju – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas Zaprašivanje gubara u aprilu i maju\nGubari će biti zaprašivani insekticidom koji obezbeđuje dugoročnu zaštitu, nije otrovan za ljude, životinje (posebno pčele), zemljišnu faunu i vodene organizme, odnosno ne remeti biocenološku ravnotežu, istakli su u ministarstvu.\nAkcija će biti sprovedena u skladu sa Programom aviosuzbijanja gubara Ministarstva poljoprivrede – Uprave za šume, i to u opštinama Majdanpek, Kladovo i Golubac.\nObuhvaćene su i površine u radnim jedinicama Tekija, Donji Milanovac i Dobra i u državnim šumama na području opština Donji Milanovac, Kuršumlija, Leskovac, Loznica, Niš, Kragujevac i Kraljevo.\nMehaničko uklanjanje jajnih legala gubara obavlja se na području šumskih gazdinstava Kuršumlija, Leskovac, Loznica.\nKontrolu obavljenih radova aviosuzbijanja gubara obaviće Komisija za prijem radova na zaštiti šuma Uprave za šume, koja je dužna da do 15. jula 2014. godine dostavi izveštaj o tome.\nZbog povećane brojnosti štetnog insekta gubara (Lymantria dispar L.) u šumama na području Srbije, Uprava za šume Ministarstva poljoprivrede pokrenula je ranije akciju mehaničkog suzbijanja uklanjanja jajnih legala ove štetočine.\nUprava je apelovala na sve sopstvenike i korisnike šuma da do polovine aprila 2014. sprovode mehaničke mere suzbijanja kako bi se zaštitile šume, voćnjaci i ostale poljoprivredne kulture.\nPrema podacima Uprave za šume, u 2014. godini pod “napadom” gubara nalazi se 342.790 hektara šuma na teritoriji Srbije.\nUgovor o korišćenju sredstava za zaštitu šuma od bolesti štetočina u 2014., odnosno suzbijanje štetnog insekta gubara u šumama Srbije, potpisali su Uprava za šume, javno preduzeće “Srbijašume” i javno preduzeće “Nacionalni park Đerdap”.\nTags: akcijaministarstvo poljoprivredezaprašivanje gubarazaštita šuma\nOsniva se radna grupa za praćenje kvaliteta mleka\nMinistarstvo poljoprivrede Srbije saopštilo je danas da će Vlada Srbije odlučila da osnuje radnu grupu za praćenje stanja i predlaganje mera za unapređenje kvaliteta sirovog mleka.


Grenel najavio sastanak lidera Srbije i Kosova u Vašingtonu 2. septembra | EurActiv Serbia\nSpecijalni izaslanik predsednika SAD Ričard Grenel najavio je da će se lideri Srbije i Kosova sastati 2. septembra u Vašingtonu, a predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija nije u poziciji da odbija razgovore, da će u njima učestvovati, ali da neće tretirati Kosovo kao nezavisnu državu.\n"Srećni smo što možemo da najavimo da će se lideri Kosova i Srbije sastati 2. septembra u Beloj kući da pregovaraju", saopštio je specijalni izaslanik za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel 14. avgusta preko Tvitera.\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je da "Srbija nije u poziciji" i da "ne bi bilo dobro da odbija razgovore".\n"U razgovorima ćemo učestvovati, ja sam sa Grenelom do sada razgovarao o ekonomskim temama, to će biti tema", rekao je Vučić za Televiziju Pink, dodajući da je ekonomija važna tema za Srbiju.\n"Zašto je Grenel upotrebio termin pregovori, to je pitanje za njega. Sami Amerikanci kažu da podržavaju pregovore preko Evropske unije. Suviše smo mali, a i nemamo interese da se u to mešamo", kazao je Vučić.\nVučič je rekao da je to i za premijera Kosova Avdulaha Hotija, "i iz ugla SAD" sastanak dve nezavisne države, ali da on neće tretirati Kosovo kao nezavisnu državu i da je to rekao i Hotiju.\n"Mi ih nećemo tretirati tako ni u Vašingtonu, ni u Briselu", rekao je Vučić.\nVučič je dodao da su u interesu i Srba i Albanaca ekonomsko otvaranje i slobodan protok, robe, kapitala i usluga, a time i lakša trgovina, lakši protok ljudi i funkcionisanje železničkih i avionskih linija.\nKosovski premijer Avdulah Hoti potvrdio je učešće na sastanku najavljenom za 2. septembar u Vašingtonu, a predsednik Kosova Hašim Tači je pozdravio Grenelov poziv kao znak posvećenosti SAD miru u regionu.\nAvdulah Hoti je na svom Fejsbuk nalogu napisao da su SAD uvek bile presudne u procesu "izgradnje države na Kosovu".\n"Sastajemo se u Beloj kući 2. septembra kako bismo razgovarali sa srpskom stranom, kao dve nezavisne zemlje, o velikim projektima ekonomske saradnje koji će promeniti ekonomsku perspektivu Kosova i regiona. Kosovo je blagoslovljeno sa prijateljima koje ima", naveo je Hoti.\nTači je na Tviteru napisao da pozdravlja sastanak u Beloj kući i izrazio zahvalnost "na izuzetnoj posvećenosti SAD miru i stabilnosti u regionu".\nU Beloj kući je 27. juna trebalo da se sastanu predsednik Kosova Hašim Tači i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, uz posredovanje Ričarda Grenela.\nTači je odlazak u Vašington otkazao posle objavljivanja predloga optužnice protiv njega. Hoti je tada potvrdio da će ga zameniti, ali je zatim promenio odluku. Grenel je nakon toga otkazao sastanak.\nDijalog Beograda i Prištine je, posle 20 meseci zastoja, obnovljen u julu u Briselu. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti sastali su se u Briselu 16. jula, uz posredovanje specijalnog izaslanika EU Miroslava Lajčaka.\nKoordinator Prištine za dijalog sa Srbijom, bivši šef kosovske diplomatije Skender Hiseni izjavio je 4. avgusta u Vašingtonu da je Grenel i dalje "snažno posvećen" dijalogu Kosova i Srbije.\nHiseni se u Vašingtonu nije lično sreo sa Grenelom koji je bio odsutan, ali je naveo da je sa njim dugo razgovarao telefonom "o specifičnim aspektima dešavanja na Kosovu i u regionu".\n"Normalizacija odnosa (Srbije i Kosova) kroz ekonomski razvoj i podršku investicionim projektima ostaju u fokusu agende i posvećenosti ambasadora Grenela", naveo je Hiseni.\nHiseni se u Vašingtonu sastao sa specijalnim izaslanikom američkog državnog sekretara za Zapadni Balkan Metjuom Palmerom i predstavnicima američkog Saveta za nacionalnu bezbednost.


Zaustaviti prodaju državnog kapitala of-šor kompanijama – Nebojša Vukanović info blog\nZaustaviti prodaju državnog kapitala of-šor kompanijama\nNarodnoj skupštini Republike Srpske predložio sam Zakon o zabrani prodaje državnog kapitala of-šor kompanijama, kako bi se preduprijedila pljačka i ponavljanje loših iskustava iz prošlosti. Prenosim tekst i pisanje BLIC-a o ovoj temi, i zahvaljujem se novinaru Slobodanu Popadiću na veoma korektnoj obradi ove teme i najavi razmatranja Zakona u Narodnoj skupštini RS, a iskreno se nadam da će većina poslanika podržati usvajanje zakona kako nam se ne bi ponovila Alumina, Fabrika glinice Birač, pljačka i propast preduzeća i banaka..\nLOŠA ISKUSTVA IZ PROŠLOSTI Vukanović predložio: Stop prodaji državnog kapitala ofšor kompanijama\nAutor: Slobodan Popadić 06.09.2019. 07:25\nU pijedlogu dnevnog reda sjednice Narodne skupštine, zakazane za 17. septembar, nalazi se i Nacrt zakona o zabrani prodaje državnog kapitala u Republici Srpskoj ofšor kompanijama.Taj zakon je predložio narodni poslanik u Klubu SDS Nebojša Vukanović. Kako se navodi, državni kapital, između ostalog, obuhvata, nepokretnosti i pokretne stvari, akcije, hartije od vrijednosti, potraživanja i sva druga prava u zemlji i inostranstvu kojima Republika Srpske direktno ili preko zavisnih institucija ili pravnih lica može da raspolaže.\nDalje, ministar privrede bio bi dužan da u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu zakona donese odluku koja će sadržati listu zemalja koja se u smislu ovog zakona smatraju ofšor zonama.Istovremeno, pravna lica u smislu Zakona o privrednim društvima bila bi dužna da svaki pravni posao sa privrednim društvima iz ofšor zemalja prijave Ministarstvu privrede u roku od osam dana od dana zaključenja.\nof-šor kompanija Vukan zakon


RTV-u 900 miliona od države za “osnovne delatnosti” – Matrica slobode medija\nRTV-u 900 miliona od države za “osnovne delatnosti”\nPosted on August 10, 2021 by Teodora\nNovi Sad, 10.08.2021. –\nRadio-televizija Vojvodine u toku 2021. godine dobiće 900 miliona dinara državne pomoći za realizaciju osnovne delatnosti. Pomoć se od strane Pokrajinskog sekretarijata za kuluturu RTV-u prenosi u 12 jednakih rata.\nKomisija za kontrolu državne pomoći donela je rešenje kojim se utvrđuje postojanje državne pomoći koja se dodeljuje za realizaciju osnovne delatnosti Javne medijske ustanove “Radio-televizija Vojvodine”. U rešenju se navodi da je državna pomoć usklađena sa pravilima za dodelu državne pomoći.\nUgovor o finanisranju zaključen je između Pokrajinskog sekretarijata i RTV-a.\nKomisija je navela u rešenju da je Vlada u januaru dala saglasnost Ministarstvu kuluture i informisanja da radi finansiranja osnovne delatnosti Javne medijske ustanove “Radio-televizija Vojvodine”, izvrši prenos sredstava Autonomnoj pokrajini Vojvodini u iznosu od 900 miliona dinara.\nNakon toga su Ministarstvo kulture i Pokrajinska vlada su zaključili Ugovor o prenosu sredstava, a potom su i Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama i RTV su zaključili su Ugovor o finansiranju.\nTaj Ugovor je, kako piše u rešenju, zaključen pre nego što je Кomisija za kontrolu državne pomoći ocenila postojanje i usklađenost predmetne državne pomoći, pa je radi utvrđivanja pravilnog i potpunog činjeničnog stanja Komisija pokrenula prethodni postupak u vezi sa dodelom sredstava.\nTada je naloženo Pokrajinskom sekretarijatu da dostavi informacije i podatke koji nedvosmisleno ukazuju na tačan iznos sredstava koji je dodeljen RTV-u.\nUgovorom o finansiranju se predviđa da Pokrajinski sekretarijat državnu pomoć u iznosu od 900 miliona dinara obezbeđuje i isplaćuje u dvanaest jednakih mesečnih rata u toku 2021. godine u skladu sa likvidnim mogućnostima budžeta.\nRTV se obavezuje da kroz svoje programske sadržaje, između ostalog, ostvaruje istinito, blagovremeno, potpuno, nepristrasno i profesionalno informisanje građana i omogućavanje slobodnog formiranja i izražavanja mišljenja slušalaca i gledalaca na teritoriji Srbije, autonomne pokrajine i lokalne samouprave.\nTakođe obavezuje se na poštovanje sloboda, demokratskih vrednosti i institucija i unapređivanje kulture javnog dijaloga, poštovanje privatnosti, dostojanstva, ugleda, časti i drugih osnovnih prava i sloboda, podsticanje pluralizma političkih, verskih i drugih ideja.\nКako bi RTV mogao da realizuje sve navedene aktivnosti, u rešenju se navodi da se Pokrajinski sekretarijat obavezuje da obezbedi sredstva, koja će nakon podnošenja zahteva RTV biti preneta u dvanaest jednakih rata.\nPrema dostavljenom Planu poslovanja RTV-a sa prvom izmenom za 2021. godinu iz januara 2021. godine projektovan je prihod u iznosu od 2,26 milijarde dinara na ime takse, kao i prihod u iznosu do 900 miliona dinara iz budžeta, piše u Ugovoru o finansiranju.\nThis entry was posted in Nezavisnost rada javnih servisa., Poglavlje 10 by Teodora. Bookmark the permalink.\n← Previous Previous post: Predsednik opštine G. Milanovac tužio „Takovske novine“, traži milion dinara\nNext → Next post: RTS je uslužni servis režima i sramota za sve građane Srbije\nNezavisnost rada javnih servisa., Poglavlje 10\nBIRODI: REM je uskratio ustavom zagarantovano pravo na pristup javnim informacijama\nNedeljkov: Pluralizma ima više u izveštajima REM-a nego na televizijama\nAnalitičari o metodologiji REM za nadzor medija i tome kako je „Vučić sakriven“\nREM objavio četvrti presek praćenja toka izborne kampanje\nRTS ispunjava sve što je dogovoreno u međustranačkom dijalogu\nIzveštaj REM-a: Ko se od političara koliko pojavljuje u medijima i u kom svetlu\nCivilno društvo: Savet REM-a da sankcioniše govor mržnje Olivere Zekić


Karneval brodova u Sremskoj Mitrovici: Zabava na vodi i na kopnu - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Drugi po redu Karneval brodova u Sremskoj Mitrovici biće održan poslednje subote avgusta meseca i njime će simbolično biti obeležen kraj ovogodišnje kupališne sezone na reci Savi.\nKao i prošle godine organizatori Karnevala, Centar za kulturu „Sirmiumart“ i Turistička organizacija Sremska Mitrovica uz pokroviteljstvo Grada Sremska Mitrovica potrudiće se da realizuju zabavni program kako na vodi tako i na kopnu, pa će tako uporedo sa defileom brodova rekom Savom, na Gradskoj plaži biti organizovano nekoliko različitih aktivnosti.\n„Karneval brodova biće jedna velika zabava za Mitrovčane kako na kopnu, tako i na vodi“, ispred lokalne samouprave Grada Sremska Mitrovica rekla je Marija Vuruna i dodala da očekuje veliku zainteresovanost za učešće na Karnevalu koje ne zahteva nikakve posebne prijave.\n„Dovoljno je da imate brod i da se taj dan u dogovoreno vreme pojavite na reci“, kratko je objasnila Vuruna nglašavajući da će i na obali biti organizovan niz aktivnosti, pozivajući one koji ne učestvuju u defileu da obavezno posete popularne „Brione“.\nTačan program i satnica Karnevala brodova koji je zakazan za 27. avgust biće poznati u narednih nekoliko dana.\nPorez na rentiranje po svaku cenu


Potpisan Sporazum o uspostavljanju lokalnog partnerstva za zapošljavanje u Konjicu – Razvojna agencija – Prvi korak\nU petak, 29.05.2020. godine sa početkom u 11:00 sati u prostorijama Agencije „PRVI KORAK“ d.o.o. upriličeno je potpisivanje Sporazuma o uspostavljanju lokalnog partnerstva za zapošljavanje kao jedne od niza projektnih aktivnosti u sklopu projekta „Međuopćinskom saradnjom do bolje i inkluzivne podrške start-upovima “ koji se provodi na području tri općine Jablanica, Konjic i Kakanj, a ima za cilj direktno doprinijeti poboljšanju inkluzivne poduzetničke infrastrukture u tri navedene lokalne zajednice.\nUloga LPZ u Općini Konjic je da podrži politike u oblasti zapošljavanja, obrazovanja i obuke, socijalne uključenosti i lokalnog ekonomskog razvoja. Cilj je unaprijediti komunikaciju i rad u partnerstvu pri unaprijeđenju lokalnih uslova tržišta rada i ljudskih resursa i s tim u vezi ekonomskog lokalnog razvoja.


NS: Završetak izgradnje poštanskog centra krajem jula 2012. godine - Bizlife.rs\nNS: Završetak izgradnje poštanskog centra krajem jula 2012. godine\n14:19 Novi Sad, 20/01/2012\nU Glavnom poštanskom centru „Novi Sad“ u Primorskoj ulici, čija je obnova i dogradnja počela u septembru prošle godine, trenutno se raščišćava šut, a u toku je i pokrivanje krova na starom delu zgrade. Iz službe za odnose sa javnošću „Pošte Srbije“ kažu da bi radovi na pokrivanju objekta trebalo da budu gotovi za nedelju dana, a na lanterni za tri nedelje.\nTakođe, radi se i na spoljnim vodovodnim instalacijama, uređenju eksterijera, a nabavljeni su i stubovi za spoljnje osvetljenje. Na novom delu objekta, koji će zauzeti površinu od 2.500 metara kvadratnih, u toku su grubi građevinski radovi, a rekonstrukcija i dogradnja ovog centra trebalo bi da bude gotova krajem jula. Nadležni iz ovog preduzeća tvrde da će izgradnjom Glavnog poštanskog centra, u kojem će prerada pošiljaka iz cele Pokrajine biti automatska, korisnici usluga dobiti brže i kvalitetnije usluge.\n-Ključni prioritet nam je izgradnja glavnih poštanskih centara. Taj posao Pošta je najavljivala još pre 40 godina, a mi smo uspeli da ga realizujemo. Ovaj objekat biće od velikog značaja za poboljšanje naše kompletne usluge – rekao je vršilac dužnosti generalnog direktora JP PTT saobraćaja „Srbija“ Goran Ćirić.\nObjekat će zajedno sa novoizgrađenim imati 4.200 kvadrata. Biće opremljen savremenom tehnologijom, koja će omogućiti automatsku preradu pošiljaka, zbog čega će se smanjiti troškovi usluge u svim fazama, uslovi rada biće savremeniji, a konkurentnost veća. Kako kažu iz Službe za odnose sa javnošću ovog preduzeća, osavremenjivanjem centra stvaraju se uslovi za uvođenje novih servisa, ali i bolja pouzdanost usluge. Rekonstrukcija i nadogradnja Glavnog poštanskog centra, za koje je „Pošta Srbije“ obezbedila sredstva, iznosi 365 miliona dinara.


Vesti online / Sport / Vaterpolo / Partizan i Radnički otvaraju takmičenje u regionalnoj ligi\nPartizan i Radnički otvaraju takmičenje u regionalnoj ligi\nTakmičenje u regionalnoj vaterpolo ligi počeće 4. novembra, a već u prvom kolu u Beogradu će se sastati Partizan i kragujevački Radnički.\nTeško od samog starta: Trener Partizana Vladimir Vujasinović\nUpravni odbor Triglav vaterpolo lige je, na današnjoj sednici u Zagrebu, odredio predlog rasporeda utakmica za seznou 2014/2015. U prvom kolu grupe A, pored Partizana i Radničkog, sastaju se riječko Primorje i Jadran iz Splita, Mladost iz Zagreba i Branik iz Maribora, kao i POŠK iz Splita i Budva.\nNa startu grupe B igraju: Primorac iz Kotora i Vojvodina, Mornar iz Splirta i dubrovački Jug, Opatija i Crvena zvezda, kao i Jadran iz Herceg Novog i Medveščak iz Zagreba.\nPo četiri prvoplasirana tima formiraće novu grupu, za plasman i prvaka, u kojoj će se igrati po istom sistemu, ali samo sa ekipama sa kojima nije igrano u prvoj fazi. Na isti način biće sprovedena i grupa od preostalih timova, koji će se boriti za opstanak.\nDruga faza takmičenja startovaće samo nekoliko dana po okončanju prve, 4. februara. Četiri prvoplasirane ekipe iz grupe za prvaka naći će se na fajnal-foru, 3. i 4. aprila.\nVATERPOLO Vaterpolisti Partizana pobedili Solaris i obezbedili opstanak u Regionalnoj ligi\nVATERPOLO VIDEO: I Splićani aplaudirali golu Partizanovog vaterpoliste\nVATERPOLO LŠ: Radnički na korak do elite, Zvezda poražena od Primorja\nVATERPOLO Vapaj zlatnog selektora Srbije!