Mobilna aplikacija sa informacijama o fondovima Evropske unije\nObjavljeno četvrtak, 30 novembar 2017 20:09\nU cilju informisanja potencijalnih korisnika podrške Evropske unije, FORS Montenegro je uradio mobilnu aplikaciju sa korisnim informacijama o programima i sredstvima koji su na raspolaganju Crnoj Gori. Aplikacija je dio projekta Let's Grow Together with IPA 2 koji ima za cilj jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva i lokalnih uprava za pisanje i realizaciju projekata, kao i promovisanje Instrumenta za pretpristupnu podršku – IPA i ostalih programa podrške Evropske unije među potencijalnim korisnicima ovih sredstava.\nAplikacija se može preuzeti sa Google Play store-a za korisnike Android operativnog sistema odnosno sa App Store-a za korisnike iOS operativnog sistema, pri čemu je prilikom pretrage potrebno unijeti naziv aplikacije Programi podrške EU.\nLinkovi za preuzimanje aplikacije su:\nProjekat Let's Grow Together with IPA 2 finansira Delegacija Evropske unije u Crnoj Gori u okviru Instrumenta za civilno društvo.\nKonferencija na temu Iskustva u povlačenju sredstava EU – izazovi, mogućnosti i modeli dobre prakse\nObjavljeno subota, 18 novembar 2017 21:16\nU Kolašinu je 16. i 17. novembra održana dvodnevna Konferencija na temu Iskustva u povlačenju sredstava EU – izazovi, mogućnosti i modeli dobre prakse u cilju promovisanja dostupne podrške Evropske unije, predstavljanja primjera dobre prakse u korišćenju sredstava Evropske unije, razmjene iskustava sa korisnicima iz zemalja regiona i identifikacije glavnih izazova za uspješno korišćenje ove podrške i preporuka za njeno unapređenje. Na otvaranju Konferencije su govorili Željka Vuksanović, predsjednica Opštine Kolašin, Aivo Orav, šef Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, Marina Vujačić, državna sekretarka Ministarstva evropskih poslova, Mladen Červenjakov, ambasador Bugarske u Crnoj Gori, Hrvoje Vuković, konzul u Ambasadi Hrvatske u Crnoj Gori i Veselin Šturanović, izvršni direktor FORS Montenegra.\nEdukacija za pisanje projekata\nObjavljeno srijeda, 15 novembar 2017 18:55\nU cilju jačanja kapaciteta za pripremu projekata koji se finansiraju iz sredstava Evropske unije, u Kolašinu je od 13. do 15. novembra održan trening za pisanje projekata za predstavnike organizacija civilnog društva i lokalnih uprava iz sjevernog regiona. Tokom treninga, učesnici su imali prilike da saznaju više o dostupnim izvorima finansiranja, načinima konkurisanja, osnovnim elementima projekata, formulaciji i pripremi projekata i ostalim važnim pitanjima vezanim za povlačenje sredstava EU.\nTrening je organizovan u okviru projekta Let's Grow Together with IPA 2 koji ima za cilj jačanje kapaciteta organizacija civilnog društva i lokalnih uprava za pisanje i realizaciju projekata, kao i promovisanje Instrumenta za pretpristupnu podršku – IPA i ostalih programa podrške Evropske unije među potencijalnim korisnicima ovih sredstava.\nObjavljeno utorak, 07 novembar 2017 17:51\nU Ostravi u Češkoj je 23. i 24. oktobra u okviru projekta DIRECT organizovana Konferencija na temu Značaj prekogranične i regionalne saradnje u smanjenu rizika od katastrofa.\nKonferencija je okupila oko 60 predstavnika institucijai organizacija koje se bave zaštitom i spasavanjem i vanrednim situacijama, iz Češke, Slovačke, Slovenije i Crne Gore, a organizovana je u razmjene iskustava i modela dobre prakse u obalsti smanjenja rizika od katastrofa. Tokom konferencije učesnici su predstavili različite koristi od međunarodne saradnje u ovoj oblasti, uključujući sprovođenje zajedničkih projekata, uspostavljanje zajedničkih timova, podršku u korišćenju modernih tehnika za intervencije od strane Evropske unije i obezbjeđivanje međunarodne humanitarne pomoći.\nU Sloveniji organizovani trening i vježba za spasioce na temu Zaštita od požara\nObjavljeno srijeda, 25 oktobar 2017 06:50\nU Sloveniji su od 15. do 19. oktobra organizovani trening i vježba za spasioce iz Crne Gore, Slovenije i Češke na temu Zaštita od požara u kojima je učestvovalo 11 predstavnika iz Crne Gore. Obuka na ovu temu je uključivala predavanja i praktičan rad sa simulacijama stvarnih požara, a poslednjeg dana je organizovana praktična vježba na kojoj su spasioci testirali i pokazali znanja i vještine stečene tokom treninga. Učešće u obuci i vježbi im je omogućilo upoznavanje sa savremenim tehnikama i različitim metodama gašenja požara, uključujući gašenje iz helihoptera, provjeru nivoa pripremljenosti za reagovanje, kao i razmjenu znanja i iskustava sa kolegama iz drugih zemalja.\nTrening i vježba su organizovani u okviru projekta DIRECT – Budimo otporni na katastrofe, koji finansira Generalni direktorat za evropsku civilnu zaštitu i aktivnosti humanitarne pomoći Evropske komisije (DG ECHO) i predstavljaju drugi u nizu događaja usmjerenih ka jačanju kapaciteta spasilaca za reagovanje u slučajevima različitih hitnih situacija. Prethodno su u junu ove godine organizovani trening i vježba na temu Spasavanje u slučajevima saobraćajnih nezgoda.\nKonferencija na temu Razvoj društvenog preduzetništva\nObjavljeno nedelja, 08 oktobar 2017 17:05\nFORS Montenegro je u Kolašinu organizovao dvodnevnu Konferenciju na temu Razvoj društvenog preduzetništva, u cilju promovisanja koncepta društvenog preduzetništva i njegovog značaja za razvoj, stvaranje novih radnih mjesta i rješavanje društvenih problema, kao i predstavljanje modela dobre prakse u ovoj oblasti iz regiona i Evropske unije. Na otvaranju Konferencije su govorili Biljana Kovačević iz Ministarstva rada i socijalnog staranja, Romain Boitard iz Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori i Veselin Šturanović iz FORS Montenegra.\nKonferencija je okupila predstavnike organizacija civilnog društva, lokalne i državne uprave i društvene preduzetnike iz Crne Gore i zemalja regiona, koji su tokom dva dana rada razmjenjivali mišljenja i iskustva na ovu temu, a predstavljeni su i primjeri društvenih preduzeća koja uspješno funkcionišu.\nObjavljeno subota, 07 oktobar 2017 09:29\nFORS Montenegro je u Kolašinu 2-4. oktobra organizovao obuku na temu Upravljanje u društvenim preduzećima za nezaposlene osobe iz sjevernog regiona Crne Gore. Obuka je organizovana u cilju jačanja kapaciteta nezaposlenih mladih, žena i dugoročno nezaposlenih za društveno preduzetništvo i unapređenje njihove konkurentnosti na tržištu rada, a prisustvovalo joj je 25 predstavnika ovih ciljnih grupa. Trening su održali Sonja Vuković i Dragana Lisjak iz Udruženja Slap, a učesnici su imali priliku da čuju više informacija o sistemu upravljanja preduzećem, donošenju odluka, speicifičnostima upravljanja društvenim preduzećima, upravljanju ljudskim resursima, motivaciji, stvaranju timova i timskom radu i sl.


DALEKO SAM JA OD STARLETE, IMAM I FAKULTET Suzana Mančić progovorila o novoj tituli, pa otkrila tajnu svog izgleda - Informer Ad\nVoditeljka se nasmejala kada je čula da su joj neki dali "etiketu" starlete, pa objasnila zašto sebe ne smatra jednom od njih.\n- Nego šta nego sam bila, niko nije častio, ali nema veze. Ja sam imala mogućnost d azaradim mnogo novca, zato što volim da radim i ništa mi nije bilo teško - rekla je Mančićeva.\nVIP džet set Suzana Mančić voditljka pevačica\nTEK SAD OTKRIVENO! Suzana Manćić ZAMALO da postane OVO - Jedan RUS je sprečio, TAJ UDARAC nikada neće zaboraviti!


Ruski predsednik je rekao da u SAD oko Trampovih razgovora s Lavrovim vlada "politička šizofrenija"\nObjavljeno: 17.05.2017. 14:30h\nRuski predsednik Vladimir Putin odbacio je navode da je predsednik SAD Donald Tramp dao poverljive podatke Rusiji, ocenivši ih kao "političku šizofreniju".\nTramp je oštro kritikovan u SAD pošto su američki mediji objavili da je poverljive podatke dao ruskom ministru spoljnih poslova Sergeju Lavrovu i ruskom ambasadoru u SAD Sergeju Kisljaku na sastanku prošle nedelje u Beloj kući.\nPutin je na konferenciji za novinare sa italijanskim premijerom Paolom Đentilonijem, rekao da nema "drugog objašnjenja" zašto se u SAD napada Tramp, osim "političke šizofrenije".\nRuski predsednik je rekao da je spreman da Kongresu SAD preda beleške Trampovih razgovora s Lavrovim, ako to odobri Bela kuća. Putin se našalio da će kazniti Lavrova zato što te "tajne" nije podelio s njim.\nSa druge strane, Tramp je na svom Tviter nalogu u utorak objavio da je imao "apsolutno pravo" da podeli osetljive informacije sa Rusijom na sastanku poznatom javnosti u Beloj kući i poručio da je želeo da pomogne Moskvi u njenoj borbi protiv Islamske države i terorizma. "Kao predsednik želeo sam da podelim sa Rusijom, što imam apsolutno pravo da uradim, činjenice u vezi sa terorizmom i bezbednosti avio letova", napisao je Tramp na svom nalogu na Tviteru.\nTagovi RusijaVladimir PutinSergej LavrovDonald TrampSADAmerika


"Usvajanje Statuta o Trepči nastavak ekonomskog genocida nad Srbima na severu KiM" - Infobrif\n„Usvajanje Statuta o Trepči nastavak ekonomskog genocida nad Srbima na severu KiM“\nObjavljeno 5.02.2019. u 12:43\nBEOGRAD – Republika Srbija nikako ne sme da odustane od borbe za Trepču, koja je sa stanovišta međunarodnog prava imovina Republike Srbije, kaže profesor međunarodnog prava Bojan Milisavljević i podseća da Kosovo nije priznati subjekt međunarodnog prava – jer nije članica Ujedinjenih nacija niti Specijalizovanih agenicija UN.\nU izjavi za Tanjug Milisavljević ističe da se, sa pravnog aspekta, Statut rudarskog kombinata „Trepča“ koji je usvojen u parlamentu Prištine, mora smatrati ništavim i nepostojećim, jer je suprotan svim međunarodnim standardima kojima se garantuje pravo na imovinu, počev od Pakta o ekonomskim socijalnim i kulturnim pravima, do Protokola 1 uz Konvenciju o pravima čoveka pri Savetu Evrope.\n„Sa političke strane ta odluka je jednostrana i jako štetna“, dodao je Milisavljević.\nPrema njegovim rečima, na ovaj način se negiraju prava Republike Srbije u potpunosti i zanemaruje dugotrajno ulaganje u ovaj rudarski konglomerat.\nKoha ditore: Prevremeni parlamentarni izbori na Kosovu 6.…\nSkandalozna odluka prištinskih vlasti, rampa za sve srpske…\nDSS: Snabdevenost građana na Kosovu je posledica…\nKada je reč o pravnim merama zaštite imovine Srbije, Milisavljević kaže da građani KiM i Srbije mogu da se obrate Evropskom sudu za ljudska prava i traže priznavanje zagarantovanih prava.\nS druge strane država Srbija mora da se obrati Savetu bezbednosti UN i da traži suspendovanje takve odluke, kao i organima Evorpske unije koji bi morali da stanu u odbranu evropskih vrednosti koje i sami poštuju, a to u zaštita ljudskih prava, vladavine prava i prava na imovinu.\n„Ne sme se dozvoliti nasilno oduzimanje imovine bez ikakve nadoknade i valjane pravne procedure“, poručuje Milisavljević.\nZaštita pred međunarodnim sudovima nije moguća, jer kako kaže, Srbija ne priznaje takozvano Kosovo, što je preduslov za obraćanje nekom međunarodnom sudu. „Jedini pravni put je obraćanje građana Evropskom sudu za ljudska prava“, zaključio je Milisavljević.\nOn istovremeno zaključuje da je usvajanje Statuta o Trepči nastavak svojevrsnog ekonomskog genocida nad srpskim narodom na severu Kosova i Metohije i da taj akt civilizovan dijalog i trajno rešenja otvorenih pitanja između Beograda i Prištine, čini sve daljim.\nBojan MilisavljavićKosovo i MetohijaTrepča\nNabavka lekova je zbog taksi teška, ali sada su na scenu stupili oni i Gračanici dali sve što mogu\nRektorka Beogradskog univeziteta reagovala na izjavu ministra Šarčevića\nSkandalozna odluka prištinskih vlasti, rampa za sve srpske zvaničnike\nDSS: Snabdevenost građana na Kosovu je posledica neodgovorne politike srpskih vlasti\nĐurić o najavljenom štrajku privrednika: Ljudima je prekipelo!\nTuča u Sarajevu, ubijen mladić, blokiran deo grada (VIDEO)


Test NASA rakete, koja će lansirati ljude na Mesec, završen pre vremena\n18/01/2021 18/01/2021 Budi naučnik by editor\nIspitivanje motora nove rakete američke svemirske agencije (NASA), koja bi trebalo da lansira ljude na Mesec, završeno je pre vremena, ali agencija negira da je test bio neuspešan.\nOva procena osnovne faze lansiranja moćne rakete Sistema za lansiranje u svemir (SLS) izvedena je u Svemirskom centru Stenis u Misisipiju. SLS je deo NASA-inog programa Artemis, koji ima za cilj da vrati ljude na površinu Meseca u narednim godinama.\nPogledaj i: Prijavi se za let na Mars i postani deo Nasine misije\nMeđutim, motori megarakete trebalo je da rade osam minuta da bi simulirali uspon rakete u orbitu. Iako se to nije dogodilo, plan je da ova raketa izvede prvi let kasnije ove godine. Ovo će SLS učiniti najmoćnijom raketom koja je ikada odletela u svemir, prenosi Tanjug pisanje BBC-a.\nDžon Hanikat, menadžer programa SLS-a u NASA centru u Alabami, rekao je samo da je bilo “puno dinamike” kada se motor ugasio.\n“Pre nego što američke astronaute stavimo u američke rakete, one moraju biti savršene“, rekao je administrator NASA Džim Brajdenstajn.\nTagovi: artemis Mesec NASA raketa test


Terzić opet najbolji u Evropi\nSrebrna medalja sa Evropskog prvenstva u Beogradu i, pre toga, bronzana na Olimpijskim igrama u Tokiju, „promovisale“ su Zorana Terzića po drugi put za najboljeg trenera u Evropi. Njemu je tom prilikom, a na tradicionalnoj odbojkaškoj Gala večeri koja je održana u Ljubljani, uručeno priznanje, uz aplauze i brojne čestitke svih prisutnih.\nSelektor reprezentacije Srbije, koji je već dve decenije na čelu (istog) nacionalnog tima, istu nagradu dobio je i 2018. godine, kada je selekciju Srbije odveo na krov sveta. Ovo priznanje je nekako logičan sled dešavanja, s obzirom da je ženska selekcija Srbije jedina sa Starog kontinenta sa dva najveća takmičenja ove godine donela medalje.\nKada su u pitanju ostale nagrade, kod odbojkaša je, po mišljenju specijalne komisije, 2021. protekla u znaku Francuza Ervina Ngapea, dok je za najbolju odbojkašicu proglašena Paola Egonu iz Italije. Drugo trenersko priznanje, u muškoj „vertikali“, prilako je Loranu Tiliju, sada već bivšem selektoru Franuza, za olimpijsko zlato iz Tokija.\nPored ovih, dodeljene su i nagrade za najbolje bič – volej igrače (Norvežani Kristijan Sorun i Andreas Mol), igračice (Švajcarkinje Joana Haindrih i Anuk Verge), kao i trenera (Norvežanin Kare Mol), potom za životno delo, Grku Tanasisu Beligratisu, kao i svim organitarima Evropskiš šampionata u ovoj godini (Srbija, Rumunija, Hrvatska, Bugarska, Poljska, Estonija, Finska i Češka).


Srpskoj listi najviše mesta gradonacelnika na Kosovu\nizvor: agencije foto: 20.11.2017\nSrpska lista je, po preliminarnim rezultatima, osvojila najviše deset mesta gradonačelnika na lokalnim izborima na Kosovu 22. oktobra i juče, 19. novembra.\nGubitnik na ovim izborima, uporedjujući mandate koje je imala u prošlom mandatu je Demokratska partija Kosova koja je, pored Glogovca kojeg je osvojila u prvom krugu, u drugom krugu pobedila u Uroševcu, Dragašu, Kačaniku i Štimlju.\nNezavisni kandidati su pobedili u opštinama Djeneral Janković i Srbica.\n"Ne samo što je Srpska lista osvojila deset opština sa srpskom većinom, već je na celom KiM pobedila ukupno na lokalnim izborima. Osvojila je deset opština, prva sledeća albanska partija, Demokratski savez Kosova osam, stranka Ramuša Haradinaja sedam, stranka Hašima Tačija pet, Samoopredeljenje tri", rekao je Đurić dan nakon drugog kruga izbora lokalnih izbora na KiM.\nTo je, dodaje Đurić, ogromna pobeda za srpski narod na KiM, jer je 120.000 Srba u pokrajini, naspram milion Albanaca, uspelo da osvoji deset opština, a da nijedna albanska stranka pojedinačno ne osvoji ni blizu toliko na teritoriji naše južne pokrajine.\nĐurić je čestitao Srpskoj listi na ostvarenoj pobedi kojom je, kako je istakao postala najjača politička stranka kada je reč o opštinama na KiM, računajući i albanske stranke.\nOn je zahvalio svima koji su doprineli da Srbi na KiM danas dostignu ideal, da se Srbi slože.\n"To je ono čemu smo se uvek nadali i od čega su zebli i strahovali oni kojima nije u interesu opstanak Srba na KiM, a sada se to u punom smislu te reči desilo", rekao je Đurić.\nOn je zahvalio srpskom narodu koji je, kaže, time pokazao da mu je stalo da ostane "u organskoj, institucionalnoj vezi sa Srbijom, da poštuje i podržava napore Srbije" i na tome što se odazvao pozivu vlade i predsednika da budu složni i jedinstveni.\nTo će, uveren je Đurić, u budućnosti doprineti boljoj realizaciji i borbi za interese Srba na KiM.\nNovim gradonačelnicima je poručio da je danas vreme za slavlje, a već sutra vreme da se zasuku rukavi i da se ozbiljno radi na rešavanju nagomilanih i brojnih problema našeg naroda u opštinama sa srpskom većinom.\nU tome će, naznačio je, imati snažnu podršku države, vlade, predsednika i građana, koji su rešeni da pomognu srpskom narodu da se izbori i ostane na KIM.\n"Želim svima da ove uspehe političke, izborne pretočimo u uspehe koji će se oploditi u rezultatima, političkim, ekonomskim i svakim drugim", zaključio je Đurić.\nPeterle: Drugi krug lokalnih izbora bez nepravilosti\nGlavni posmatrač misije Evropske unije za posmatranje lokalnih izbora na Kosovu, Alojz Peterle, pozitivno je ocenio sprovođenje drugog kruga lokalnih izbora za gradonačelnike i predsednike opština.\n"Imamo više od 70 posmatrača u svim opštinama. Do sada oni nisu prijavili nikakve nepravilnosti. Procedure teku mirno i izborna atmosfera je pozitivna", rekao je Peterle za Kosovapres, navodi se u presklipingu UNMIK-a.


- Znamo šta se dešava u CIK-u, ali ne mogu da dam neki stav ili ocenu zato što nemamo nikakav uvid u taj proces, mi nismo bili uključeni u taj proces. Bilo je nekih inicijativa, ali to nije odobreno i OEBS nije bio uključen u proces sa tim kovertama iz Srbije - rekao je Šabović za Kosovo onlajn.\nOn je podsetio da je OEBS pružao tehničku asistenciju tokom izbora u četiri opštine na severu Kosova.\nPrištinski mediji objavili su prethodno da je u Centru CIK-a za prebrojavanje prekinut proces verifikacije glasačkih listića koji su stigli iz Srbije zbog mirisa koverti, a neki od članova komisije su, navodno, dobili alergiju na rukama i licu nakon što su dodirivali koverte sa glasačkim listićima iz Srbije.\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić saopštio je u međuvremenu da su danas članovi SL izbačeni iz prostorija Centra za brojanje glasova CIK-a u Prištini, ističući da je u toku krađa srpskih glasova u cilju prekrajanja izborne volje.\nKosovo onlajn navodi da je pozvan specijalni tim policije da ispita slučaj.


Prof. Milašinović. Kosmet je duhovna i kulturna riznica srpskog naroda\n01.06.2021. 17:48 01.06.2021.\n„Kosovo je riznica naše kulture i istorije i mi nikako ne treba da to smetnemo s uma i zaboravimo i treba uvek da se borimo“\nPre dve nedelje Priština je uputila zahtev Unesku da se četiri srpska manastira na Kosovu i Metohiji isključe iz kategorije ugroženih spomenika i da im se promeni zemlja porekla. Predsednik Nacionalnog komiteta Srbije za saradnju sa Uneskom, prof. dr Goran Milašinović, rekao je za RTS da poruke koje dolaze iz Prištine ne treba ignorisati, ali da nema mesta velikoj panici kada je reč o članstvu privremenih institucija u Unesku. Naglasio je da je Kosovo riznica naše kulture i da ne treba to da zaboravimo, kao i da bi kulturnim identitetom trebalo da izražavamo nacionalni identitet.\nPredsednik Nacionalnog komiteta Srbije za saradnju sa Uneskom, prof. dr Goran Milašinović, rekao je da sve što dolazi iz Prištine treba uzimati ozbiljno i da ne treba ignorisati, ali i da nema mesta velikoj panici kada je reč o članstvu takozvanog Kosova u Unesku.\n„Kada se setimo 2015. godine, kada su oni bili veoma aktivni i kada su želeli da postanu punopravni članovi, tada su se već u ovo vreme videle aktivnosti u Parizu, videle su se aktivnosti na licu mesta koje su pokazivale da se oni spremaju za članstvo, odnosno njihovu želju za članstvo”, rekao je Goran Milašinović tokom gostovanja u Jutarnjem programu.\nDodao je da u ovom trenutku takvih aktivnosti nema, ali da su iznenađenja uvek moguća, pošto, kako je naveo, Priština uvek reaguje kako joj kažu sponzori i da je moguće da će se i ove godine kandidovati, ali da je pozicija Srbije jača sada nego 2015. godine.\nGovoreći o zahtevu Prištine da se manastiri i crkve na Kosovu i Metohiji uklone sa spiska ugroženih objekata, Milašinović je naveo da oni nemaju pravo da pišu Komitetu za svetsku baštinu, pošto je Srbija potpisnica Konvencije o svetskoj baštini, a institucije u Prištini nisu.\n„Komitet za svetsku baštinu taj dokument ne treba da razmatra. Ima pravo da ga razmatra, ali to ne bi bila uobičajena praksa. Mi treba da se ponašamo strogo u skladu sa Ustavom Uneska. Mi smo odgovorni kao država potpisnica konvencije o baštini koja je na teritoriji Kosova i Metohije. Prema tome, to je naša briga i treba da ostane tako”, kazao je Milašinović.\nOcenio je da je u pitanju stvar za lokalnu i političku upotrebu i dodao da je Republički zavod za zaštitu spomenika kulture i Ministarstvo kulture redovno šalju izveštaje o stanju tih dobara i neprestano upozoravaju na kršenje prava i očuvanje tih dobara.\nMilašinović je podsetio da je, istovremeno sa zahtevima Prištine, organizacija „Evropa nostra” proglasila Visoke Dečane za jedan od najugroženijih spomenika i da zbog toga misli da njihovi zahtevi nisu ozbiljni i da je reč o političkoj poruci.\n„Sponzori neprestano upozoravaju Prištinu”\nGovoreći o uzurpiranom zemljištu manastira Visoki Dečani, Milašinović je istakao da prvobitno nije postojala ideja o putu koji bi se tu pravio, već da je plan nastao kada je Haradinaj došao na vlast.\n„Njihovi sponzori ih neprestano upozoravaju da treba da vrate crkvenu zemlju. Oni to nisu uradili. Bezbroj kontraargumenata postoji da oni i dalje ne ispunjavaju pravila koja su nužna za održanje lokalne zajednice oko nekih kulturnih dobara. Oni nemaju pravo da vode brigu formalno, ali mogu kao lokalna zajednica da to rade, a to neprestano ne rade”, istakao je Milašinović.\nKada je reč o navodima Prištine da su se stvari od 2006. godine mnogo promenile i da se koristi zastareli termin „Autonomna Pokrajina Kosovo”, Goran Milašinović je rekao da je to politička stvar koja sa Uneskom nema previše veze.\n„Mi svake godine šaljemo detaljan izveštaj o tome kako se održavaju ta dobra i gde su elementi i gde su ta dobra ugrožena. Uzmite, na primer, Crkvu Bogorodice Ljeviške u Prizrenu. Ona je u očajnom stanju zbog nebrige lokalne zajednice. Vi imate solitere koji zaklanjaju vidik, imate put automobilski koji prolazi neposredno pored crkve i uništava to dobro. Bezbroj stvari bi lokalna zajednica mogla da učini da očuva ta dobra, a oni to ne rade”, kazao je Milašinović.\nNaglasio je da bi trebalo da se uzdržimo i da ne treba da se upuštamo u politički deo tih problema te da je potrebno da gledamo pravni deo koji je na našoj strani, pošto je Srbija potpisnica i brine o tim dobrima.\nMilašinović je istakao da Kina predsedava Komitetom ove godine i da raspoloženje nije takvo da se dodaju teme koje polarizuju.\n„Već su teme Azerbejdžan, Jermenija, Palestina. Jako mnogo starih tema koje su sada još više aktuelne i koje mogu da dovedu do novih polarizacija. Unesko, kao organizacija, uvek pokušava da izbegne konflikte. Mi smo do sada kada smo slali te izveštaje o stanju kulturnih dobara koja su ugrožena uvek uspevali da ostvarimo klimu poverenja da mi to dobro radimo, a da se pritom ne upuštamo u politizaciju problema”, kazao je Milašinović.\nNepovoljna situacija za Prištinu\nGovoreći o mogućoj kandidaturi Prištine za članstvo u Unesku i Komitetu za svetsku baštinu, Milašinović je naveo da oni to ne mogu da rade bez sponzora i da je nepovoljno za Prištinu to što Albanija izlazi iz Komiteta za svetsku baštinu, kao i da odnos broja zemalja koje su priznale samoproglašenu nezavisnost i onih koji nisu ide u korist Srbije.\n„Takođe sam siguran da je vrlo važno da posmatramo sve signale koji dolaze iz Prištine i da na vreme reagujemo i da samo preventivnim radnjama možemo da sprečimo da do ulaska u Unesko dođe. Po Ustavu Uneska, članice su države, one dobijaju status države u Unesku, iako ne u Ujedinjenim nacijama, ali tada im je put do UN lakši”, rekao je Milašinović.\nNaglasio je da, držeći se Uneskovih pravila o članstvu, postižemo i političke ciljeve. Goran Milašinović je naveo da na Kosovu i Metohiji postoji 1.300 crkava koje su dokaz o postojanju srpske kulture, što je više nego u ostatku Srbije.\n„Kosovo je riznica naše kulture i istorije i mi nikako ne treba da to smetnemo s uma i zaboravimo i treba uvek da se borimo. Mislim da je dobra prilika ta povećana pažnja na kulturnu baštinu na Kosovu i Metohiji, da je dobra da usmerava mladu generaciju, da jednu vrsta patriotizma koja je do sada išla jednim tokom koji je agresivan, ratnički, skrenemo prema jednoj vrsti kulturnog patriotizma”, kazao je Milašinović.\nIstakao je da ne moramo da se borimo oružjem za teritorije i prava, ali da možemo da čuvamo našu kulturu i da budućim generacijama naša kultura bude bitna i nešto čime ćemo iskazati ljubav prema državi i narodu.\n„Komisija za saradnju sa Uneskom smatra taj deo svog posla prioritetom, zato što očuvanje te baštine, bogatstva te baštine, pokazuje našu vertikalu kao naroda, kao kulture”, rekao je Milašinović.\nPodsetio je da su Visoki Dečani bili kandidovani za Uneskovu listu još 1987. godine, ali da nisu bili na listi do 2004. godine i naveo da je razlog tome što se smatralo da taj manastir nije bio prioritet.\nMilašinović je rekao da je Srbija 2015. godine imala samo slavu upisanu kao nematerijalno kulturno dobro, a da je sada četiri nematerijalnih kulturnih dobara uz veliku mogućnost da ih bude pet i objasnio da se nacionalni identitet može dobro i efikasno ostvariti kroz kulturni identitet.\n„To je nova poruka, novo mentalno stanje u kojem bi trebalo kulturnim identitetom izražavati svoj nacionalni identitet”, kazao je Milašinović i dodao da smatra da je ta svest sada na višem nivou nego ranije.\nIzvor RTS, 01. jun 2021.\nPreporučujemoVisoki DečaniGoran MilašinovićKosovo i MetohijaPrištinasrpsko kulturno nasleđeUnesko


Uz transparente i zastave, većina demonstranata u Atini nosi maske i rukavice\nUz korištenje plastičnih oznaka položenih na zemlju kako bi im pomogli da stoje na sigurnoj udaljenosti, stotine demonstranata pridružilo se maršu kojeg su orgnanizovali iz PAME grupe povezane sa Komunističkom strankom Grčke, prenosi Reuters. Uz transparente i zastave, većina demonstranata nosi maske i rukavice, te su odvojeni jedni od drugih otprilike dva metra.\nMjere ograničenog kretanja, uvedene u martu u sklopu širih mjera u nastojanju suzbijanja širenja korona virusa, bit će postepeno ublažavane tokom narednih mjeseci, počevši od narednog ponedjeljka.\n“Simbolične događaje za Prvi maj kao i uvijek organizuju sindikati, sa svim neophodnim mjerama, te ne predstavljaju opasnost”, napisali su organizatori u saopštenju, prenosi AP.\nPrivođenja u Turskoj zbog obeležavanja Prvog maja\nPrvi maj u pandemiji: Gube se i radna mesta\nGrčke vlasti su uporno upozoravale ljude da će ovogodišnji Prvi maj biti drugačiji, uz napomenu da će mjere koje će djelimično biti ublažene u ponedeljak, biti na snazi i tokom praznika. No, uprkos upozorenjima, sindikati organizuju desetine okupljanja, naročito u centru Atine.\nPrema podacima Johns Hopkinsa u Grčkoj je zaražena 2.591 osoba, dok je 140 preminulo.


Prijem za zaposlene i korisnike Doma učenika srednjih škola - Grad Prokuplje\nPredsednik Simonović je upoznao direktorku Doma Jelenu Vuković, vaspitače i učenike prokupačkih srednjih škola sa radom i aktivnostima koje sprovodi lokalna samouprava.\n-Dom učenika srednjih škola je ponos grada. Sa svojim sadržajima, školskim i vannastavnim aktivnostima, ali i odličnim uspehom dece, stanara Doma, nalazi se u samom vrhu u Srbiji. U razgovoru sa direktorkom Vuković, vaspitačima i srednjoškolcima, uverio sam se da u ustanovi sve funkcioniše u skladu sa planiranim programom, izjavio je Simonović i dodao da mu je drago što su deca odlični đaci u svojim školama i što im Prokuplje, nakon završetka školovanja, ostaje u najlepšim uspomenama.\n-Znajući rad direktorke Jelene Vuković siguran sam da će 60 godina uspešnog rada i postojanja ustanove biti obeleženo na najbolji mogući način, rekao je Simonović i podvukao da je lokalna samouprava uvek spremna da pomogne u radu ove ustanove iz razloga što je ona sada postala mesto za najbolje đake iz mnogih krajeva sa juga Srbije i što je Prokuplje, pored ostalog, upravo postalo prepoznatljivo po ovom Domu.\nDirektorka Jelena Vuković je istakla da je od postojanja ustanove ovo prvi put da se organizuje prijem kod predsednika Opštine Prokuplje.\n-Izuzetno je prijatno i imponuje kada sa velikim poštovanjem i oduševljenjem pričamo o ustanovi. To nam daje još veću energiju i motiv da svoj rad sa decom podignemo na viši nivo, izjavila je Vuković i dodala da su u sklopu obeležavanja Dečije nedelje u Domu organizovane mnoge sportske i kulturne manifestacije.


Case Study | Agencija za restituciju - ECM\nComtrade Sistem Integration je sarađivao sa Agencijom za restituciju na razvijanju i primeni rešenja za upravljanje predmetima i dokumentima, koje bi omogućilo bolju kontrolu i vidljivost dokumenata, bržu saradnju i unapređenje izveštavanja.\nSistem ručne obrade dokumenata jedan je od glavnih uzroka neefikasnosti u organizacijama. Agencija za restituciju je blagovremeno donela odluku o primeni sveobuhvatnog rešenja za upravljanje predmetima i dokumentima, kako bi poboljšala produktivnost i smanjila troškove papirologije. Pošta Srbije, kao primarni IT partner Agencije, tražila je od Comtrade SI da kreira i primeni rešenje za upravljanje predmetima i dokumentima, prilagođeno potrebama Agencije. Zbog specifične organizacione strukture i radnih procesa Agencije, brojni zahtevi su bili uzeti u obzir. Prvo, bilo je neophodno razviti rešenje za upravljanje predmetima u skladu sa Uredbom o kancelarijskom poslovanju organa državne uprave, tako da rešenje nudi sve relevantne funkcionalnosti i opcije Sistema Upravljanja Dokumentima (DMS). Rešenje je takođe moralo biti integrisano sa aplikacijom za snimanje, skeniranje i čuvanje dokumenata, koju je za Agenciju razvila Pošta Srbije. Konačno, da bi brzo i lako razmenjivali informacije međusobno, svim zaposlenima u Agenciji, nezavisno od lokacije (Beograd, Kragujevac, Niš i Novi Sad), morao se obezbediti pristup aplikaciji.\nKljučni ciljevi projekta su bili:\nUspostavljanje centralne baze podataka predmeta i dokumenata sa jedinstvenom tačkom ulaska\nObezbeđivanje efikasnijeg upravljanja predmetima i dokumentima\nOmogućavanje rada sa predmetima i dokumentima uz ovlašćivanje svih relevantnih korisnika na osnovu uloga\nAutomatizacija i integracija međusobnih procesa sistema upravljanja predmetima Agencije i informacionog sistema Pošte Srbije\nKreiranje procesa u skladu sa Uredbom o kancelarijskom poslovanju organa državne uprave\nBrže i jednostavnije pretraživanje predmeta i dokumenata\nOmogućavanje posebnih uslova za spajanje i razdvajanje predmeta\nObezbeđivanje dostupnosti i sigurnosti podataka\nSmanjenje štampe i upotrebe papira elektronskom distribucijom dokumenata\nPovećanje kvantiteta i kvaliteta izveštavanja\nObezbeđivanje dostupnosti aplikacije svim zaposlenima, na sve četiri lokacije\n„Imali smo odličan radni odnos sa Comtrade System Integration. Oni su tačno razumeli šta nam treba i isporučili su rešenje za upravljanje predmetima i dokumentima prilagođeno našim poslovnim potrebama. “\nComtrade SI ponudio je svoje standardno rešenje za upravljanje predmetima, EasyDOC, sa opcijom prilagođavanja karakteristika u skladu sa potrebama Agencije.\nRešenje je uvedeno u četiri faze, što je zahtevalo blisku saradnju između Agencije za restituciju, Pošte Srbije i Comtrade SI:\nFaza 1: analiza poslovnih procesa i IT okruženja Agencije,\nFaza 2: konfiguracija hardvera i uvođenje aplikacije,\nFaza 3: obuka korisnika i IT osoblja,\nFaza 4: potpuna implementacija uz Comtrade SI smernice i podršku.\nKao rešenje zasnovano na DMS-u, EasyDOC je obuhvatio i sledeće karakteristike:\nSkladište metapodataka i elektronskih dokumenata\nIzrada verzija dokumenata i metapodataka\nPretraga i indeksiranje\nBezbednost i saradnja\nProces rada sa dokumentima\nPored osnovnih DMS karakteristika, EasyDOC je pružio i sledeće funkcije upravljanja slučajevima:\nUpravljanje i process rada sa predmetima\nInterna i eksterna distribucija dokumenata\nEasyDOC takođe nudi klijentu niz naprednih funkcija, uključujući:\nUgrađeni klijent pošte (sa više prijemnika, kao i više slučajeva i dokumenata koji se šalju kao prilozi)\nArhitektura zasnovana na SOA-i koja omogućava integraciju Lite DMS rešenja sa drugim unutrašnjim ili spoljnim sistemima i rešenjima\nInstalacija na klik obezbeđuje distribuirano proizvodno okruženje, koje omogućava jednostavnu i brzu podršku i administraciju\nOd uvođenja EasyDOC-a 2012. godine, Agencija je uspešno i u potpunosti usvojila ovo rešenje. Sada se svi slučajevi i dokumenti na kojima rade zaposleni, i koji se prikupljaju putem sistema Pošte Srbije, čuvaju i obrađuju u EasyDOC-u. Novi elektronski sistem omogućio je Agenciji da ostvari niz prednosti, uključujući poboljšanu produktivnost i efikasnost svog osoblja. Sada su zaposleni koji rade na predmetima u mogućnosti da pretražuju, upravljaju i preuzimaju dokumente mnogo brže i sa većom lakoćom. Ukupna vidljivost i dostupnost informacija su povećani, što omogućava zaposlenima da brže i sa većim samopouzdanjem obavljaju svoj posao. Od primene rešenja, više od 100.000 slučajeva i 1.500.000 dokumenata je uneto u sistem.\nO Agenciji za restituciju\nAgencija za restituciju osnovana je Zakonom o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju, radi vođenja postupaka i odlučivanja o zahtevima za vraćanje imovine, odnosno obeštećenja, pružanja stručne pomoći podnosiocima zahteva i obveznicima vraćanja, vođenja evidencije propisane zakonom, izveštavanja Vlade na godišnjem nivou. Sedište Agencije je u Beogradu, a područne jedinice se nalaze u Beogradu, Kragujevcu, Nišu i Novom Sadu. Agencija zapošljava više od 160 stručnjaka\nSistem za upravljanje dokumentima zasnovan na papirologiji\nNepostojanje integracije sa sistemima Pošte Srbije\nNedostatak kvalitetnog izveštavanja\nRaštrkana radna snaga\nPoboljšana produktivnost i efikasnost\nSmanjeni troškova rada sa papirom\nNapredno izveštavanje i analitika\nWindows obrasci, VCF\nSQL Server 2008 R2 sa Uslugama Izveštavanja


Roze oktobar – medijska analiza podrške kompanija u borbi protiv raka dojke - PORTAL\nOktobar se, kao Međunarodni mesec borbe protiv raka dojke, obeležava u mnogim zemljama sveta kako bi se skrenula pažnja na rasprostranjenost i podigla svest o značaju prevencije i ranog otkrivanja bolesti. Podaci Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut“ pokazuju da se u proseku svake godine u Srbiji registruje 4.204 novoobolelih žena od ove vrste malignog tumora, od kog u proseku umre njih 1.653.\nU ovom periodu godinama unazad, pored reči stručnjaka, akcija brojnih udruženja, organizacija i zdravstvenih ustanova, značajan doprinos daju i kompanije kroz svoje društveno odgovorne kampanje. Tim povodom agencija „Kliping“ je tokom oktobra pratila medijske objave o podršci kompanija koje posluju u Srbiji u borbi protiv raka dojke. Analiza je pokazala da je od ukupnog broja medijskih objava o karcinomu dojke 13% bilo o podršci kompanija najčešćem malignom tumoru kod žena. Podeljeno po vrsti medija, najveći broj tekstova zabeležen je na internet portalima (76%), slede štampa (17%) i elektronski mediji (7%).\nAnaliza medijskih sadržaja pokazuje da su po broju medijskih pojavljivanja na ovu temu, top 5 kompanija: Grand kafa (32%), Galenika (23%), Avon (22%), Triple Jump Group (Lindex) (9%) i L’Oréal Balkan (7%).\nMediji su izveštavali da je u saradnji sa Institutom za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, Ministarstvom zdravlja i Fondom B92, Grand kafa sprovela kampanju „Hajde da imamo vremena za pregled“ u cilju edukacije žena o važnosti preventivnih pregleda. Akcijom #RozeOktobar, Galenika i brend Pantenol skrenuli su pažnju na važnost prevencije i redovnih samopregleda jer je rana dijagnostika ključna za izlečenje i oporavak. U okviru kampanje „Daj pedalu raku“ 3. oktobra organizovana je regionalna biciklistička vožnja podrške u više od 30 gradova Srbije, Hrvatske i Slovenije. Centralna manifestacija održana je u Beogradu u Knez Mihailovoj ulici uz veliku podršku i partnerstvo kompanija Avon, Roche, TC Rajićeva, SC Kočović i Vinarije Grabak.\nPodaci iz analize pokazuju da su kompanije svoj doprinos najčešće iskazale kroz različite donacije (56%). Mediji su preneli da je kompanija Avon najavila donaciju Fondu B92 vrednu preko 1,4 miliona dinara u saradnji sa Institutom „Dr Milan Jovanović Batut“. Donacija je iskorišćena za troškove rada pokretnog mamografa sa ciljem da se obezbede besplatni pregledi i podstakne rana dijagnostika kod žena starijih od 45 godina. Mamograf je postavljen na Kalemegdanu i radiće do 14. novembra 2021. Od svakog kupljenog Pantenol proizvoda tokom oktobra kompanija Galenika je izdvojila 20 dinara za donaciju i pomoć Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije. Kompanija Triple Jump Group, franšizni partner švedskog brenda Lindex u Srbiji, sedmu godinu zaredom u kampanji Lindex Pink, u periodu od 1. do 14. oktobra, donirala je 10% prihoda od prodaje kompletnog Lindex asortimana Žene i Veš za žene Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije. Od ukupnog udela angažovanja kompanija u borbi protiv raka dojke analiza je pokazala da 34% čine edukativne kampanje. Pored značajnog edukativnog angažovanja Grand kafe, mediji su preneli da je kompanija Dunav osiguranje pružila podršku karavanu pod nazivom „Budi hrabra“, koji povodom meseca borbe protiv raka dojke obilazi Srbiju, s ciljem podizanja svesti o važnosti prevencije i besplatnih pregleda.\nNa osnovu praćenja medijskog sadržaja tokom oktobra, možemo zaključiti da su kompanije u Srbiji dale svoj doprinos, kako kroz donacije za obezbeđivanje opreme neophodne za ranu dijagnostiku, tako i kroz podizanje svesti i edukativne programe o važnosti redovnih pregleda, apelujući da je kod ranog otkrivanja bolesti mogućnost potpunog izlečenja u 90% slučajeva.\nTekst objavio: UrednikDatum: 05.11.2021, 03:05 05.11.2021


Nekretnine - legalizacija objekata, zakoni - Ekonomski Online\nHome / Biznis / Nekretnine\tNekretnine\nDržavljani Katara poseduju više od dva miliona kvadrata prvoklasnih nekretnina u Londonu\n28. Mar 2017. 07:03\t3, Biznis, Najnovije vesti iz Sveta, Nekretnine, Vesti\nPoznato je da su državljani Katara među najvećim zemljoposednicima u Londonu u poslednjih deset godina, a sada je otkriveno da poseduju više od dva miliona kvadratnih metara prvoklasnih nekretnina. Među nekretninama se nalaze dva miliona kvadratnih metara nekretnina Canary Wharf Groupa, kao i 167.000 kvadratnih metara na drugom mestu u Londonu.\nU Srbiji svaki sedmi građanin pod hipotekom\n24. Mar 2017. 16:21\t1, Biznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nPodaci Republičkog geodetskog zavoda pokazuju da svaki sedmi građanin u Srbiji ima na svoje ime hipoteku, a vrednost nepokretnosti koje služe kao obezbeđenje hipoteka iznosi više od 1,426 milijardi dinara.\nLokalne samouprave će zaposliti 889 ljudi kako bi se ubrzala legalizacija\n16. Jan 2017. 07:02\t2, Biznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nMinistarstvo građevinarstva najavilo je da će tokom januara 130 gradova i opština u Srbiji zaposliti 889 novih radnika, koji će biti angažovani na bržem sprovođenju Zakona o ozakonjenju objekata.\nSud poništio rešenje o prodaji zgrade “Jugoeksporta”, a slučaj ispituje i tužilaštvo\n4. Jan 2017. 13:13\t2, Biznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nZakon o stanovanju – kazne kao novogodišnji poklon\n24. Dec 2016. 15:12\t7, Biznis, Nekretnine, U fokusu\nNovi Zakon o stanovanju, koji je nedavno usvojen, donosi niz novina, a iako nadležni tvrde da za građane nema novih troškova, to baš nije tačno. Naime, predviđene su visoke kazne po više osnova, a najdrastičniji primer je da će vlasnici stanova i stambene zajednice u pojedinim slučajevima biti kažnjavani iznosom i do dva miliona dinara. Pročitaj više »\nLizingom do vlasništva nekretnine za samo 10 godina\n24. Dec 2016. 15:01\t2, Biznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nPored jednostavnije procedure i dužih rokova otplate, prednost lizinga u odnosu na kreditne proizvode leži i u modelima finansiranja koji su prilagođeni domaćem tržištu i potrebama klijenata.\nSavet Evrope: Srbiji grant od 9,2 miliona evra za stanogradnju\n8. Dec 2016. 07:00\t1, Biznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nUpravni odbor Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja (RHP) i Skupština donatora odobrili su Srbiji grant u iznosu od 9,2 miliona evra za trajno rešavanje stambenog zbinjavanja izbeglih i raseljenih lica iz regiona, saopšteno je iz Saveta Evrope.\nOpštine izvršile 158 konverzija i prihodovale oko 400 miliona dinara\n5. Dec 2016. 07:02\t2, Biznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije saopštilo je da su opštine i gradovi u poslednja četiri meseca od naknada za pretvaranje prava korišćenja zemljišta u pravo svojine zaradile nešto više od 357 miliona dinara.\nPočinje izgradnja nove biznis zone na Novom Beogradu\n1. Dec 2016. 16:34\tBiznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nNakon prodaje svih 799 stanova u kompleksu A Blok, sledi izgradnja poslovne zgrade, ukupne kvadrature 39.100 m².\nLegalizacija objekata-rubikon koji treba da predje 1/3 porodica u Srbiji\n30. Nov 2016. 17:00\t7, Biznis, Nekretnine\nPosle godinu dana primene Zakona o ozakonjenju objekata, država administracija je od 1,5 miliona nelegalnih objekata uspela da popiše samo četvrtinu, odnosno 360 hiljada, dok je ozakonjeno samo 10 odsto. Ovaj projekat je verovatno najkrupniji administrativni projekat države, jer ne samo da zahteva ozbiljne resurse, on traži i promenu višedecenijske kulture, gde je privatni interes uvek ispred opšteg, bez obzira na kojoj strani šaltera se nalazite, što je pokazao i javni slučaj Zukorlić.\nIstekao zvaničan rok za popis nelegalnih objekata, ali liste se predaju još desetak dana\n28. Nov 2016. 07:02\t2, Biznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nRok do kojeg su lokalne samouprave morale da popišu nelegalne objekte istakao je juče.\nZgrada “Beobanke” prodata za 4,25 miliona evra\n23. Nov 2016. 22:20\tBiznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nZgrada "Beobanke" na Zelenom vencu u centru Beograda podata je za 4,25 miliona evra firmi "Štat verk" (Statt Werk), čije je sedište u Štutgartu. To je bio šesti pokušaj prodaje zgrade banke na Zelenom vencu, sa 13 spratova i više od 8.600 kvadratnih metara, koja je u stečaju od 2002. godine.\nRekordna prodaja nekretnina u SAD\n23. Nov 2016. 10:12\tBiznis, Najnovije vesti iz Sveta, Nekretnine, Vesti\nProdaja izgrađenih stambenih nekrenina u SAD porasla je u oktobru po najvišoj godišnjoj stopi u gotovo deset godina, ukazujući na jesenje oživljavanje stambenog tržišta, pokazali su danas objavljeni podaci ove industrije. Ukupna prodaja izgrađenih stambenih objekata povećana je u oktobru za 2 odsto u odnosu na prethodni mesec, na 5,6 …\n“Delta” kupila hotel “Holiday Inn” i “BelExpo centar” u Beogradu\n1. Nov 2016. 22:41\tBiznis, Nekretnine\nKompanija “Delta Real Estate” u sastavu “Delta holding” saopštila je da je postala je vlasnik hotela “Holiday Inn” i BelExpo centra" u Beogradu. Pročitaj više »\n“PC Ušće” dobija kulu bliznakinju\n26. Oct 2016. 11:00\tBiznis, Najnovije vesti iz Srbije, Nekretnine, Vesti\nKompanija "MPC Propertis" će već sledeće godine započeti izgradnju kule bliznakinje nekadašnjeg CK-a u novobeogradskom Bloku 16, piše Politika.\nPage 1 of 712345\t»\t...Last »\tNajnovije vesti\t30. Apr 2017. 11:01\t“Opel”-ov novi model električnog automobila subvencioniše nemačka država


Avioni MiG-29 koje je Belorusija donirala Srbiji, za vreme remonta i modernizacije u zavodu u Baranoviču, u Belorusiji, 25. februar 2019.\nMađarska je za Radio Slobodna Evropa (RSE) potvrdila da je avion koji je prevozio letelice MiG-29 iz Belorusije, države pod sankcijama Evropske unije (EU) spušten na teritoriju te članice EU iz tehničkih razloga dok je leteo prema Srbiji.\nMinistarstvo odbrane Mađarske potvrdilo je da je avion koji je iz Belorusije prevozio avione MiG-29 do Srbije 16. maja sleteo na aerodrom u Budimpešti.\nOvo nije prvi put da se naoružanje namenjeno Srbiji doprema iz zemalja koje su pod sankcijama preko vazdušnog prostora država članica EU.\nAvion, koji je u vlasništvu ukrajinske kompanije, je prevozio preostala dva od ukupno četiri lovca MiG-29 koje je Belorusija donirala Srbiji.\n“Ukrajinski AN-124 (Antonov) iz Belorusije (prvobitno preko Ukrajine i Rumunije) na putu ka Srbiji je 16. maja 2021. bio prinuđen da prekine put usled tehničkih razloga”, navodi Ministarstvo odbrane Mađarske u pisanom odgovoru dostavljenom mađarskom servisu Radija Slobodna Evropa (RSE).\nU odgovoru dodaju da je avion sleteo na aerodrom List Ferenc u Budimpešti, “jer nije mogao da sleti bezbedno na aerodrom koji mu je bio finalna destinacija zbog kratke piste”.\nKako navodi to ministarstvo, avion je napustio Mađarsku u jutarnjim satima narednog dana, 17. maja, uputivši se ka svom konačnom odredištu, odnosno Srbiji, “nakon dodatnog snabdevanja i popravke delova”.\nMapa leta ukrajinskog aviona Antonov koji je prevozio beloruske MiG-29 iz Belorusije do Srbije, preko Mađarske, 16. i 17. maja 2021. na osnovu podataka flightradar24\nStano za RSE: Izvoz i tranzit naoružanja diskreciono pravo članica EU\nPortparol Evropske unije (EU) Peter Stano u pisanom odgovoru za RSE objasnio je da kontrola izvoza i tranzita naoružanja iz država članica EU podleže nacionalnom zakonodavstvu, Zajedničkom stavu Saveta EU o kontroli izvoza vojne tehnologije i opreme, kao i Sporazumu o trgovini oružjem.\n„Ova pravila su pravno obavezujuća za sve države članice i primenjuju se pod njihovom odgovornošću i pod nadzorom nacionalnih institucija“, navodi Stano.\nZajednički stav EU, prema njegovim rečima, među svojim osnovnim odredbama, postavlja osam kriterijuma za procenu rizika za aplikaciju za izvoz i tranzit oružja, uključujući poštovanje ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava od strane zemlje krajnjeg odredišta, kao i očuvanje regionalnog mira, bezbednosti i stabilnosti.\n„Odluka da li će se odobriti ili odbiti izvoz ili tranzit ostaje diskreciono pravo država članica. Na nacionalnim institucijama je da primene kontrolu“, pojašnjava Stano za RSE.\nOn ističe da države članice jednom godišnje izveštavaju o svojim izvoznim dozvolama i stvarnom izvozu konvencionalnog oružja, i da je godišnji izveštaj EU o izvozu oružja dostupan putem baze podataka, ali i da specifični podaci o dozvolama za tranzit nisu uključeni u bazu podataka.\nNATO za RSE: To je pitanje za Mađarsku i Srbiju\nU NATO-u nisu želeli da komentarišu transport naoružanja i vojne opreme iz Belorusije preko teritorije članice NATO-a. U odgovoru dostavljenom RSE u toj organizaciji uputili su nas na nadležne državne organe Mađarske i Srbije.\nAvion sa beloruskim vojnim letelicama, sem Mađarske, gde je sleteo, preleteo je i iznad Rumunije, koja je takođe članica NATO-a.\nKada je reč o nabavkama naoružanja, u NATO-u navode da je to nacionalna odluka.\n“NATO i Srbija su partneri i mi smo posvećeni jačanju našeg partnerstva sa Srbijom, istovremeno u potpunosti poštujući njenu politiku neutralnosti”, naveo je NATO dodavši da taj savez sa Srbijom ima “veoma dobru saradnju u oblasti odbrane i bezbednosti”.\nMinistarstvo odbrane Srbije bez informacija o događaju\nU odgovoru na pitanje RSE šta je razlog zbog kog je avion koji je prevozio beloruske letelice sleteo na aerodrom u Budimpešti pre nego što je stigao do konačnog odredišta u Srbiji, Ministarstvo odbrane Srbije odgovorilo je da ne raspolaže podacima o navedenim događajima.\nTo ministarstvo nikada nije odgovorilo na upit kolika je vrednost četiri polovna MiG-29 koje je Belorusija donirala Srbiji, a odbilo je da dostavi i ugovor o donaciji vazduhopova na osnovu zahteva RSE za pristup informacijama od javnog značaja.\nIstraživanje: Srbija najviše ulaže u odbranu na Zapadnom Balkanu\nZbog toga je još u septembru 2019. RSE pokrenuo postupak pred Poverenikom za informacije od javnog značaja. Postupak je još u toku.\nPrva dva aviona u okviru donacije iz Belorusije u Srbiju su dopremljena 17. aprila kako je tada za javni medijski servis izjavio ministar odbrane Nebojša Stefanović.\nStefanović se 19. maja u Beogradu sastao sa ambasadorom Belorusije u Srbiji Valerijem Briljovim, saopštilo je Ministarstvo odbrane. Kako se navodi u saopštenju izdatom nakon sastanka, Stefanović se zahvalio Briljovu na isporuci četiri lovačka aviona MiG-29 i ocenio da će te letelice "značajno unaprediti operativne sposobnosti Vojske Srbije".\nUkrajinska avio kompanija “Antonov” koja je proizvođač i operator teretnog aviona koji je prevozio beloruske MiG-29 u Srbiju, nije odgovorila na pitanja RSE o razlogu zbog kog je avion na putu ka Srbiji 16. maja sleteo na pistu aerodroma u Budimpešti.\nVojinović za RSE: Rutinska procedura u slučaju kvara\nTo što je avion sleteo u Budimpeštu je rutinska procedura u slučaju kvara, objašnjava za RSE glavni i odgovorni urednik specijalizovanog sajta o vazduhoplovstvu Tango Six, Petar Vojinović. Taj portal je prvi 17. maja objavio informaciju o tome da su MIG-ovi stigli u Srbiju.\n“Naša saznanja kao portala potvrđuju da je posredi bio tehnički kvar u kontekstu specifičnog kvara koji je morao da se servisira u Budimpešti a ne na aerodromu u Batajnici”, kaže Vojinović.\nOn ističe da je vojni aerodrom u Batajnici tehnički opremljen da na njega sleti tip aviona koji je prevozio beloruske MiG-29 kao i da je isti avion na batajnički aerodrom direktno dopremio prethodne dve letelice u aprilu ove godine.\n“Batajnički aerodrom ima dovoljno dugačku pistu i opremljen je tehnički i vreme nije bilo toliko loše. Taj avion je već sletao na aerodrom Batajnica mnogo puta i donosio i oklopne transportere i tenkove i više aviona”, dodaje Vojinović.\nKada je reč o ukrajinskoj kompaniji čiji je avion prevozio beloruske migove, Vojinović navodi da je reč o komercijalnoj usluzi transporta.\nPutevi naoružanja do Srbije iz država pod sankcijama EU\nRSE je ranije izveštavao o transportu naoružanja i vojne opreme iz Rusije preko vazdušnog prostora država članica EU i NATO.\nVlada Mađarske je u septembru 2019. potvrdila da je ta zemlja, uprkos sankcijama EU, dozvolila transport oklopnih vozila BRDM-2 iz Rusije za Srbiju, zbog toga što je on obavljen civilnim avionom, za šta nije neophodna dozvola.\nReč je o vozilima koje je Rusija donirala Srbiji.\nMinistarstvo odbrane Srbije odbilo je da odgovori na zahtev za pristup informacijama od javnog značaja koji je RSE uputio u oktobru 2019. o tome.\nRumunija, koja je takođe članica EU i NATO, odbila je iste godine da izda tranzitnu dozvolu za transport deset ruskih oklopnih vozila „BRDM-2“ koje je Rusija donirala Srbiji rečnim putem preko Dunava.\nTakvu odluku u odgovoru na upit RSE su obrazložili odlukom Saveta EU iz 2014. o uvođenju sankcija Rusiji zbog aneksije Krima.\nPrema podacima specijalizovanog sajta flightradar24.com ruski avion Antonov 24 "Ruslan" je 3. marta sa delovima PVO sistema sleteo na vojni aerodrom u Batajnici. Iz Rusije je do Srbije, između ostalog došao i preko vazdušnog prostora Bugarske.\nNa pitanje zbog čega je Bugarska kao članica EU i NATO-a donela odluku da dozvoli transport ruskog naoružanja i vojne opreme preko njene teritorije, Ministarstvo spoljnih poslova Bugarske tada je u odgovoru na upit RSE navelo da nije bilo osnova da ne izda takvu dozvolu kao i da je ta odluka u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom.\nBelorusija pod sankcijama EU\nBelorusija je pod sankcijama EU od 2011. Tada je EU ojačala postojeće sankcije rukovodstvu Belorusije uvođenjem embarga na oružje, kao odgovor na pogoršanje ljudskih prava, demokratije i vladavine prava u toj zemlji.\nEmbargo podrazumeva zabranu svakog učešća u isporuci naoružanja i vojne opreme Belorusiji, kao i opreme koja bi se mogla koristiti za unutrašnju represiju.\nSankcije se takođe odnose na izvoz oružja iz Belorusije. Njima se zabranjuje subjektima sa sedištem u EU da učestvuju ili stavljaju na raspolaganje sredstva ili finansijske resurse kompaniji Beltechexport, najvećoj beloruskoj eksport-import kompaniji vojnih proizvoda.\nTa kompanija isporučuje, između ostalog, vazduhoplove MiG-29, Su-24MK, Su-25, Su-27 sa svom pratećom podrškom.\nOd 2011. sankcije Belorusiji su više puta produžavane, a poslednje izrečene su na snazi do 28. februara 2022.\nMinistarstvo odbrane Mađarske nije odgovorilo na pitanja RSE zbog čega je Mađarska kao članica Evropske unije (EU) i NATO saveza dala dozvolu za prelet i tranzit vojnom avionu iz Belorusije, koja se trenutno nalazi pod sankcijama EU.


Saopštenje o nastupu TO grada Sombora na 41. Međunarodnom Sajmu turizma u Beogradu - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / Saopštenje o nastupu TO grada Sombora na 41. Međunarodnom Sajmu turizma u Beogradu\nU Beogradu se u periodu od 21. – 24. februara održao 41. Međunarodni sajam turizma na kojem je tradicionalno učestvovala i Turistička organizacija grada Sombora usklopu svog štanda zajedno sa svojim brojnim partnerima.\nizdanje Međunarodnog beogradskog sajma turizma ove godine opravdalo je epitet najuspešnijeg i najvećeg turističkog događaja u regionu za sve učesnike i posetioce. Uz prateće manifestacije: 10. Međunarodni sajam vina BeoWine, 15. Međunarodni sajam hotelsko-ugostiteljske opreme HORECA-OPREMA i 15. Sajam suvenira „Vidi Srbiju“, događaj je pružio najbolji uvid u trenutno stanje u oblasti turizma, hotelijerstva i ugostiteljstva, i otvorio nove perspektive u razvoju turističke privrede. Uz uvođenje značajnih novina u domenu poslovne posete, sajam je napravio iskorak i podstakao komunikaciju među izlagačima i poslovnim posetiocima.\nSombor je predstavio sve svoje potencijale preko promotivnog materijala, lokalnih proizvoda i direktnog kontakta sa potencijalnim turistima i klijentima.\nTags: Beograd, nastup to, sajam turizma, saopštenje\nUručivanje nagrada za najbolje programe


11 Dec 2017 - bif - Male hidroelektrane najisplativiji OIE\nOdrživi energetski razvoj Srbije zahteva da se ubrza izgradnja elektrana iz obnovljivih izvora energije, otvori tržište električne energije u potpunosti i intenzivira saradnja sa zemljama u regionu radi uspostavljanja jedinstvenog tržišta električne energije. U razvoju obnovljivih izvora energije, za Srbiju je najisplativiji razvoj malih hidroelektrana.\nOdrživost energetike, energetska bezbednost i razvoj tržišta električne energije predstavljaju tri osnovna stuba na koje se oslanja energetski razvoj Srbije, a ključni elementi za postizanje održivog razvoja su smanjenje uticaja na klimatske promene, korišćenje obnovljivih izvora (OIE) i primena mera energetske efikasnosti.\nNavedeni elementi su ujedno deo novog paketa mera koji je Evropska komisija predstavila krajem prošle godine, kako bi se uspostavio zakonodavni okvir za lakši prelazak na „čistu“ energiju i napravio značajan iskorak ka stvaranju Energetske unije. Projekat pod nazivom „Čista energija za sve Evropljane“ ima za cilj da pomogne energetskom sektoru EU da postane stabilniji, konkurentniji i održiviji, te da podstakne ulaganja u „čistu“ energiju kroz povećanje energetske efikasnosti, uspostavljanje liderske pozicije EU u razvoju obnovljivih izvora energije i obezbeđivanje fer uslova za sve kupce energije.\nZahvaljujući podsticanju prekogranične saradnje i mobilizaciji javnih i privatnih investicija u sektor „čistih“ energetskih izvora (koje će, po proceni Evropske komisije, od 2021. godine iznositi 177 milijardi evra godišnje), predlozi u okviru novog paketa mogu da doprinesu razvoju ekonomije kroz otvaranje oko 900 000 novih radnih mesta i povećanje BDP-a do 1% u narednoj deceniji. Uzimajući u obzir obnovljive izvore energije i druge inovativne tehnologije, ovi predlozi imaju i potencijal da unaprede zaštitu životne sredine, na primer uspostavljanjem novih ciljeva za emisiju koje je potrebno dostići 2030. godine. Na kraju, novi paket mera može biti od velike koristi za kupce, kroz predloge koji će omogućiti niže račune za energiju, a više mogućnosti da pojedinci proizvedu sopstvenu čistu energiju.\nZaokret na globalnom nivou\nEnergetski sektor je ključan u borbi protiv klimatskih promena, budući da oko dve trećine emisije gasova sa efektom „staklene bašte“ nastaje iz proizvodnje energije i njene upotrebe. Stoga je za ostvarenje cilja „well below 2°C“ Pariskog sporazuma, odnosno ograničenja porasta srednje globalne temperature na 2°C do 2100. godine sa verovatnoćom od 66%, neophodno ispuniti nekoliko najvažnijih uslova na globalnom nivou.\nPrvi se odnosi na sama ulaganja u energetskom sektoru, koja bi morala da sa sadašnjih 1.500 milijardi američkih dolara narastu na 3.500 milijardi i da se, pri tom, preusmere sa fosilnih goriva na obnovljive izvore energije. Ubrzano povećanje u primeni OIE i povećanje energetske efikasnosti su ključni elementi tranzicije energetskog sektora.\nSledeći važan uslov je da CO2 emisija iz sektora energetike počne da opada pre 2020. godine i to za 70% do 80% u odnosu na sadašnji nivo do 2050. godine. U istom periodu, mora značajno da se smanji učešće fosilnih goriva u primarnoj potrošnji energije, a učešće obnovljivih, nuklearnih i izvora energije iz fosilnih goriva koji omogućavaju izolovanje i odlaganje ugljenika (tzv. CCS – Carbon capture and storage) da se povećaju tri puta, odnosno da učešće obnovljivih izvora u primarnoj proizvodnji energije poraste sa sadašnjih 15% na 65% u 2050. godini.\nIstovremeno, upotreba fosilnih goriva u 2050. godini mora da bude na trećini današnjeg nivoa, što pre svega zahteva značajno smanjenje upotrebe uglja, dok bi korišćenje nafte i naftnih derivata trebalo svesti na 45% današnje upotrebe. Potrebna je i velika promena u načinu kako proizvodimo i koristimo energiju. To znači da bi oko 95% proizvedene energije trebalo da bude proizvedeno „low carbon“ tehnologijama, a da 70% novih automobila koristi električnu energiju.\nSve navedeno iziskuje obiman set političkih mera, porast CO2 taksi na 190 američkih dolara po toni CO2 i dodatne investicije u „low carbon“ tehnologije. Povećanje upotrebe obnovljivih izvora energije i povećanje energetske efikasnosti je od presudne važnosti. Energija vetra i sunca do 2030. godine mora da bude globalno najveći izvor energije, a OIE da učestvuju sa 65% u energetskom globalnom miksu u 2050. godini, što zahteva da se do tog vremena njihovo učešće povećava za 1,2% svake godine.\nNajveći izazovi za Srbiju\nImajući u vidu navedene energetske trendove u svetu i EU, jasno je da će se Srbija u svojim nastojanjima da obezbedi održivi razvoj energetskog sektora naći pred nizom ozbiljnih izazova.\nSmanjivanje emisije CO2 polako će postati deo obaveza za zemlje kandidate za pridruživanje EU, što će u našoj zemlji zahtevati nova ulaganja u termoelektrane na lignit i ugalj, a time otežati postavljanje finansijske konstrukcije i pronalaženje investitora. U skladu sa Direktivom o industrijskim emisijama, koja je nasledila Direktivu o velikim ložištima (LCP), predviđa se prestanak rada mnogih postojećih termoelektrana na ugalj. Srbija se u tom pogledu izjasnila da će iskoristiti tzv. „opt-out“ mehanizam (u periodu od 2018. do 2023. godine rad termolektrana se ograničava na 20.000 sati, nakon čega sledi prestanak rada termoelektrane), za sedam svojih manjih termoelektrana (za koje je neisplativo uvoditi sisteme za odsumporavanje, denitrifikaciju i prečišćavanje elektro-filtrima), sa ukupnom snagom od oko 1.200 MW. Imajući u vidu da je u izgradnji samo jedan novi blok od 350 MW, jasno je da će se u slučaju gašenja ovih termoelektrana pojaviti deficit.\nStoga će biti potrebno da se pored izgradnje konvencionalnih kapaciteta, ubrza razvoj i izgradnja elektrana iz obnovljivih izvora energije i otvori tržište električne energije u potpunosti, pre svega na tržištu balansnih usluga. Takođe, potrebna je čvršća regionalna saradnja i uspostavljanje regionalnog tržišta električne energije, uz izgradnju novih kapaciteta u prenosnoj mreži. Osim ulaganja u obnovljive izvore energije, mere energetske efikasnosti će postati glavni cilj energetskih investicija u regionu.\nU pogledu obnovljivih izvora energije, male hidroelektrane ostaju najisplativije u Srbiji, a očekuje se i pad neto sadašnje vrednosti jedinične količine proizvedene električne energije za vreme celokupnog životnog veka elektrane (Levelised cost of electricity – LCOE) u pogledu solarnih elektrana i vetroelektrana u budućnosti, što će ih činiti atraktivnijim za investitore. Sadašnja vrednost LCOE za Srbiju, na najpovoljnijim lokacijama je za solarne elektrane na nivou od 84 €/MWh, dok je za vetroelektrane LCOE 60 €/MWh.\nU cilju održivog razvoja energetskog sektora, a u pogledu obnovljivih izvora energije, preporučljivo je ukinuti kvote za domaćinstva u pogledu solarnih elektrana na krovu instalisane snage manje od 10 kW. Ova mera, u skladu i sa standardom IEC 61727, ne bi imala implikacija po distributivni elektroenergetski sistem. Uvođenje solarnih kapaciteta na ovaj način podrazumeva decentralizovanost i ravnomernu distribuciju unutar distributivnog EE sistema, tako da ne stvara nikakve neželjene posledice po taj sistem, već naprotiv, doprinosi smanjenju gubitaka, jer se energija proizvodi na mestu potrošnje.\nU skladu sa analizama koje je izvršio nemački insitut Fraunhofer ISE, solarni PV sistemi koje su instalirala domaćinstva u Nemačkoj su jedinične snage ispod 10 kW, i njihovo učešće u instalisanoj snazi u solarnim elektranama u Nemačkoj je ispod 15%, odnosno oko 6 GW (Feed in tarifa u Nemačkoj za solarne panele na krovu iznosi 12,31 c€/kWh i garantovana je 20 godina).\nUkoliko bi domaćinstva u Srbiji instalirala solarne PV sisteme na krovu u istom procentu kao domaćinstva u Nemačkoj, njihova ukupna instalisana snaga bi bila oko 500 MW. Ipak, imajući u vidu niži standard domaćinstava u Srbiji u odnosu na Nemačku, realno je očekivati da bi ova mera doprinela povećanju instalisane snage za oko 100 – 125 MW. Procena autora je da bi povećanje instalisane snage za 125 MW, imajući u vidu važeće Feed in tarife u Srbiji, dovelo do povećanja takse za OIE za prosečan račun kod domaćinstva od 400 kWh, sa sadašnjih 38 dinara na 95 dinara.


Nekadašnji Bušov strateg prognozira Obaminu pobedu.\nDok republikanski predsjednicki kandidat Džon Mekejn i njegovi savetnici, uprkos zaostatka u anketama, kažu da im neodlučni birači mogu doneti iznenađujuću pobedu, najpoznatiji republikanski izborni strateg Karl Rouv u utorak je na svojoj web stranici vec objavio prognozu premoćne pobede demokrata Baraka Obame.\nKarl Rouv, koji se smatra glavnim arhitektom dveju izbornih pobeda Džordža Buša 2000. i 2004. godine, predvideo je da ce Obama pobediti u utrci za Belu kuću s premoćnim brojem glasova Elektorskog kolegija 338 prema 200 glasova za Mekejna.\nPrema seriji istraživanja javnog mnjenja Rojters/Zogbija, objavljenim danas, Obama vodi u pet od osam ključnih država za odluku o novom predsedniku SAD. Obama ima prednost u Virdžiniji (13 elektorskih glasova), Nevadi (pet elektorskih glasova) i Pensilvaniji (21 elektorski glas), dok Mekejn ima prednost u Indijani (11 elektorskih glasova) i Severnoj Karolini (15 elektorskih glasova).\nObama, po istim istraživanjima, vodi i u Koloradu (devet elektorskih glasova), Nju Hempširu (četiri elektorskih glasova), Novom Meksiku (pet elektorskih glasova) i Viskonsinu (10 elektorskih glasova), dok\nsu dvojica kandidata skoro izjednačena na Floridi (27 elektorskih glasova), u Misuriju (11 elektorskih glasova) i Ohaju (20 elektorskih glasova).\nPobedniku je potrebno 270 elektorskih glasova da bi osvojio izbore i ušao u Belu kuću.


14-04-2021 09:46 Izdvojeno Svet Planeta\n„Očekujemo da će Moskva tražiti mogućnosti za pragmatičnu saradnju sa Vašingtonom pod njenim uslovima i mi smatramo da Rusija ne želi direktan sukob sa snagama SAD“, navodi se u izveštaju.\n„Rusija gradi veliki, raznovrstan i moderan arsenal nestrateškog oružja, koje je u stanju da lansira i nuklearne i konvencionalne bojeve glave, jer Moskva smatra da takvi sistemi pružaju mogućnost za obuzdavanje protivnika, kontrolisanje eskalacije potencijalnih neprijateljskih akcija i suprotstavljanje vojsci SAD i saveznika kod njenih granica“, precizirano je u dokumentu.\n„Smatramo da će Rusija ostati vodeća sajber-pretnja dok poboljšava i koristi svoj potencijal u oblasti špijunaže i uticaja. Rusija nastavlja da cilja kritičku infrastrukturu, uključujući podvodne kablove i kontrolne sisteme industrije u SAD i u zemljama koje su partneri i saveznici SAD. Kompromitovanje takve infrastrukture poboljšava, a u nekim slučajevima može demonstrirati mogućnost Rusije da našteti infrastrukturi u slučaju krize“, navodi se u izveštaju.\n„Rusija će i dalje biti ključni suparnik u svemiru, posedujući široku mrežu izviđačkih, komunikacionih i navigacionih satelita“, smatra američka obaveštajna zajednica.


Ilon Mask:"Tesla" u Srbiji, Slovačkoj i Hrvatskoj početkom sledeće godine - "TESLA BI BIO PONOSAN" • Poportal\nIlon Mask, izvršni direktor kompanije „Tesla“, najavio je da će se „Tesla“ uskoro naći u Srbiji, Slovačkoj i Hrvatskoj. Mask je ovu informaciju podelio sa svojim pratiocima na društvenoj mreži Tviter.\n„Nadamo se otvaranju u Slovačkoj, Hrvatskoj, Srbiji i većini zemalja istočne Evrope početkom sledeće godine. Napokon, učinićemo da Nikola Tesla bude ponosan što će imati svoje automobile u zemlji iz koje je potekao“, napisao je Mask na Tviteru.\nPodsetimo, automobil kompanije „Tesla“ poznat kao „model 3“ je početkom godine dobio „zeleno svetlo“ za početak prodaje u Evropi. Od avgusta, svoju prodajnu mrežu „Tesla“ je počela da širi u istočnoj Evropi i kupovina njihovih vozila moguća je odnedavno u Mađarskoj, Poljskoj, Rumuniji i Sloveniji. Ova kompanija za sada ima servisni centar samo u Poljskoj, ali je najavljeno otvaranje još jednog centra u Budimpešti.\nIlon Mask je južnoafričko-američki preduzetnik, investitor i inženjer. Osnivač je, direktor i glavni dizajner kompanije “Spejs iks”, suosnivač, direktor i dizajner proizvoda u kompaniji “Tesla”, kao i suosnivač “Neuralinka” i “Pejpala”. U decembru 2016. zauzeo je 21. mesto na Forbsovoj listi najmoćnijih ljudi sveta, a od januara ove godine njegovo neto bogatstvo procenjeno je na 21,4 milijardi dolara. Više o Ilonu Masku pročitajte OVDE


Displaying items by tag: Evropsko prvenstvo 2018\nčetvrtak, 21 decembar 2017 15:18\nBorozan na dodjeli priznanja COK: Danas je bolje, ali je nastup na EP upitan\nRukometaš Vuko Borozan i zvanično je najbolji sportista Crne Gore u tekućoj godini. Njemu je na današnjoj svečanosti Crnogorskog olimpijskog komiteta dodijeljeno priznanje, no, silom prilika, u centru pažnje - kada je o ovogodišnjem dobitniku riječ - bilo je drugo pitanje.\nčetvrtak, 21 decembar 2017 10:01\nBorozan otpušten iz bolnice: Nijesu u pitanju ozbiljnije povrede\nNakon informacije da bi reprezentativac Crne Gore i rukometaš „Vardara“ Vuko Borozan zbog saobraćajne nezgode mogao odsustvovati sa predstojećeg Evropskog prvenstva u Hrvatskoj, Radiju Cetinje saopšteno je kako nijesu u pitanju ozbiljnije povrede.\npetak, 23 jun 2017 18:56\nEuro 2018: Crna Gora u grupi sa Njemačkom, Makedonijom i Slovenijom, domaćin Zagreb\nRukometna reprezentacija Crne Gore će na Evropskom prvenstvu 2018. godine igrati u Grupi ‘C’ protiv ekipa Njemačke, Makedonije i Slovenije. Domaćin grupe biće Zagreb.\nsrijeda, 21 jun 2017 14:03\nUoči žrijeba: Rakčević ima popis poželjnih rivala, Roganović optimističan\nU zagrebačkoj koncertnoj dvorani „Vatroslav Lisinski“ preksjutra će biti održan žrijeb takmičarskih grupa za Evropsko prvenstvo u rukometu, čiji će domaćin u januaru naredne godine biti Hrvatska. Među 16 sudionika šampionata kontinenta i ovog je puta reprezentacija Crne Gore.\nponedjeljak, 19 jun 2017 15:27\nRukometaši u trećem ‘šeširu’: Ovo su mogući protivnici Crne Gore\nEvropska rukometna federacija upravo je objavila sastav šešira uoči žrijeba takmičarskih grupa za Evropsko prvenstvo 2018. Žrijeb će biti održan u petak u Zagrebu, a naša reprezentacija je u trećem ‘šeširu’.\nponedjeljak, 19 jun 2017 10:30\nBožović: U završnicu EP da uđemo kao u drugo poluvrijeme u Moskvi\nPlasman crnogorske rukometne reprezentacije na Evropsko prvenstvo, dva dana nakon utakmice posljednjeg kola u Moskvi, i dalje je jedna od nezaobilaznih tema u domaćim sportskim okvirima.\nnedjelja, 18 jun 2017 22:02\nLisičić: Tim savladao pritisak, kvalifikacije su ojačale naš duh\nDan nakon izborenog plasmana na Evropsko prvenstvo, naša reprezentacija doputovala je u Crnu Goru. Dok se u našem taboru utisci o još jednoj sjajnoj partiji sumiraju, sagovornik RTV Cetinje bio je nekadašnji reprezentativac, a danas sportski direktor reprezentacije Crne Gore Blažo Lisičić.\nsubota, 17 jun 2017 15:25\nVeliki obrt u Moskvi: Crna Gora slavi plasman na Evropsko prvenstvo\nRukometaši Crne Gore izborili su plasman na Evropsko prvenstvo u Hrvatskoj. U krajnje uzbudljivom susretu posljednjeg kvalifikacionog kola, naši reprezentativci su remizirali sa selekcijom Rusije - 27:27 (11:16), iako su tokom većeg dijela utakmice bili u zaostatku.\npetak, 16 jun 2017 19:55\nMeč odluke u Moskvi: Sve staje u sjutrašnjih 60 minuta\nRukometaši Crne Gore sjutra igraju odlučujućih 60 minuta za plasman na Evropsko prvenstvo. Naš tim u posljednjem će kvalifikacionom kolu gostovati Rusiji, a za četvrti nastup na završnici EP dovoljan nam je i bod.


Novi Sad dobija program razvoja turizma do 2022. godine - TU Magazin\nBy redakcija on\t Apr 12, 2017 TURIZAM\nGrad Novi Sad će u narednom periodu dobiti program razvoja turizma za period od 2018. do 2022. godine. Ovaj program će za Novi Sad uraditi Centar za istraživanja i studije turizma nakon javnog tendera na kome su bili jedini ponuđač, a iz budžeta grada za ovo će biti izdvojeno 4,08 miliona dinara bez PDV-a.\nKako se navodi u konkursnoj dokumentaciji, cilj izrade programa je da omogući “održivi ekonomski, ekološki i socijalni razvoj turizma u Gradu”, dovede do jačanja konkurentnosti turističke privrede i sa njom povezanih delatnosti na domaćem, regionalnom i međunarodnom tržištu, kao i da se poveća direktno i ukupno učešće sektora turizma u bruto domaćem proizvodu Grada. Cilj je, takođe, i da se poveća broj zaposlenih u turizmu i konačno unapredi ukupni imidž Novog Sada.\nPotrebno je obezbediti dugoročnu zaštitu prirodnih i kulturnih resursa u funkciji turizma i zaštitu potrošača u skladu sa evropskom praksom, ali i ukupno poboljšanje kvaliteta života stanovnika Novog Sada, navela je Uprava za privredu u dokumentaciji.\nVremenski period za izradu prve verzije dokumenta Program razvoja turizma do 2022. je ne duže od 180 dana. Nakon datih komentara, ponuđač će imati 30 dana da unese dodatne komentare i potrebne izmene u finalnu verziju dokumenta.\nTokom izrade dokumenta, Centar za istraživanja i studije turizma će morati da održi radionice sa svim akterima turističke privrede i konsultuje se sa Socijalno-ekonomskim savetom Grada i Savetom za razvoj turizma Vojvodine.


Izabrano novo rukovodstvo Transportne zajednice - Prioritet stvaranje "zelenih koridora" ka Evropskoj uniji - Pluton Logistics\nTransportna zajednica Zapadnog Balkana dobila je novo, stalno rukovodstvo. Novi direktor Stalnog sekretarijata Matej Zakonjšek preuzeće funkciju od 1. avgusta, a od 1. septembra 2020. će mu se pridružiti i zamenica direktora Ljuba Siljanoska.\nNovo rukovodstvo izabrano je na 8. sastanku Regionalnog odbora koji je održan poslednjeg dana juna, putem video konferencije. Sastanku su prisustvovali predstavnici zapadnobalkanske šestorke i Evropske komisije, kao devet država članica Evropske unije, a na njemu je doneta i odluka o finansijskim pravilima Transportne zajednice.\nOd osnivanja pre tri godine do danas, Transportna zajednica postala je značajan faktor u unapređenju odnosa EU i zapadnobalkanske šestorke (ZB6). Vršilac dužnosti direktora Alen Baron rekao je u otvorenom pismu da je rukovođenje Sekretarijatom u ime Evropske komisije, bilo „velika čast i izazov“ i da očekuje da njegovi naslednici nastave uspešno započet posao.\nU narednom periodu, kako je saopšteno, u fokusu će biti rad na uključivanju država Zapadnog Balkana u sistem “zelenih koridora” Evropske unije, dalje implementacija aplikacije Galileo Green Lane, monitoring saobraćaja na unutrašnjim i spoljašnjim granicama, definisanje rokova za implementaciju ključnog pravnog okvira u skladu sa EU zahtevima itd.\nZeleni koridori Evropske unije – uključivanje Zapadnog Balkana\nKako bi se transport robe ubrzao (pre svega tokom pandemije – ali i ubuduće), smanjile kilometarske kolone kamiona i omogućilo da se na unutrašnjim granicama EU ne čeka više od 15 minuta, EU je uvela sistem „zelenih traka“ (zelenih koridora). I države Zapadnog Balkana izrazile su težnju da budu deo ovog sistema, što će biti jedan od prioriteta u narednom periodu.\nOko 70% spoljne trgovine država-članica Zapadnog Balkana odvija se sa zemljama Evropske unije.\nDugo čekanje na granicama sa državama-člancama Unije jedan je od najvećih problema balkanskih prevoznika, te je cilj da se što brže završi unapređenje infrastrukture i uklanjanje svih prepreka (prema projekcijama, do kraja 2023).\nPre toga, očekuje se da se do kraja 2022. najpre u potpunom obimu uspostavi sistem „zelenih traka“ na Zapadnom Balkanu i u regionu CEFTA.\nAplikacija Galileo Green Lane\nMobilna aplikacija Galileo Green Lane, koju je Evropska agencija GNSS (GSA) razvila u saradnji sa Evropskom komisijom, kreirana je kako bi se olakšalo slobodno kretanje robe i smanjilo vreme čekanja na granicama Evropske unije tokom pandemije.\nAplikacija prikazuje stanje saobraćaja na takozvanim “Green Lane” graničnim prelazima koji su deo TEN-T mreže Evropske unije, te pomaže prevoznicima da lakše isplaniraju rutu, a graničnim službama da rasterete prelaze i ubrzaju protok robe. U pitanju je jednostavno i besplatno rešenje.\nGalileo Green Lane funkcioniše i kao aplikacija i kao desktop verzija, a testna faza uspešno je završena. Sekretarijat Transportne zajednice omogućio je da ova opcija bude dostupna i za ZB6 (pilot-verzija dostupna je za prelaze ka članicama Unije).\nU toku su razgovori sa Evropskom agencijom GSA kako bi aplikacija bila proširena i na unutrašnje prelaze između država Zapadnog Balkana, što bi bilo od koristi za prevoznike i vozače.\nDešavanja koja je pandemija prouzrokovala uticala su na pad ostvarenih rezultata teretnog saobraćaja na Zapadnom Balkanu u periodu od januara do maja ove godine, u odnosu na uporedni period prošle godine. Evo šta kaže statistika:\nKriza koju nam je svima doneo covid-19 pokazala je da su transportni sistemi izuzetno ranjivi, kaže Alen Baron.\n– Osim toga, ona je pokazala i da su transportni sistemi Evropske unije i Zapadnog Balkana uzajamno zavisni, možda čak i više nego što smo svi mislili. Saradnja je danas još važnija, jer smo svi pogođeni posledicama pandemije – naveo je.\nSledeći važan korak, koji će biti presudan u oporavku, jeste osigurati bolji pristup ZB6 transportnoj mreži EU i obrnuto.\n– Stvaranje „zelenih koridora“ na granicama sa EU doprineće „zelenijem“ celokupnom transportnom sistemu u regionu i bi trebalo bi da bude sledeći izazov za Transportnu zajednicu – naveo je Baron.\n← NEMAČKA: Uvođenje putarine na autoputevima ponovo aktuelna tema\nISTRAŽIVALI SMO: Kako funkcioniše prioritetni prelazak kamiona sa voćem? →\n31. jula 2019. marko


Jakšić: Slab uticaj na Dodika - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Jakšić: Slab uticaj na Dodika\n4Piše: FoNet 18. septembra 2016. 13.32\nI kada premijer Vučić u Parizu izjavi da najviše strahuje od destabilizacije Zapadnog Balkana, onda smatram da je, pre svega, mislio na situaciju u RS u vezi sa referendumom, objasnio je Jakšić.\nKao sagovornik u seriji intervjua „Bet rukavica“, Jakišić je ukazao da referendum u RS jeste destabilizujući faktor u čitavom regionu, koji ima tri neuralgične tačke: Bosnu i Hercegovinu, Makedoniju i Kosovo.\nUpitan da li je dilema Evropska unija (EU) ili Rusija stvarna ili lažna, Jakšić je odgovorio da je ta dilema kod nekih ljudi u Srbiji stvarna, mada on ne vidi razlog za to, jer smatra da nema nikakve potrebe da Srbija ne sarađuje i sa EU i sa Rusijom.\nJakšić je podsetio da je u zvaničnoj politici Srbija članstvo u EU proglasila svojim strateškim ciljem i da je zato stvaranje dileme EU ili Rusija jako loše i samo pomaže da jačaju pritisci sa Istoka.\nPrema oceni Jakšića, vrlo je simptomatično da su na izjavu nemačkog državnog sekretara za Evropu u Ministarstvu spoljnih poslova Mihaela Rota odmah reagovali oni koji su u suštini prozvani – pobornici jačeg približavanja Rusiji.\nIzjava Rota je potpuno legitimna, istakao je Jakšić i podsetio da je nemački državni sekretar upitao hoće li Srbija da se jasno opredeli za EU i, u skladu sa tim, vremenom počne da prihvata sve više obaveza koje proističu iz puta ka EU.\nTo ne znači da se time ukida saradnja sa Rusijom. Ista ta Nemačka veoma dobro sarađuje sa Rusijom i mnogo je bolje sarađivala dok nije bio zaveden režim sankcija, rekao je Jakšić.\nPrema tome, to jedno drugo ne isključuje, ali ovo je više politička orijentacija koju smo mi prihvatili, ocenio je Jakšić, koji smatra da se u praksi izgleda vrlo često sabotira to napredovanje ka EU i nudi alternativa koja se zove evroazijska federacija.\nOn je konstatovao i da nije dobro to što se u EU samo retorički govori o proširenju, dok ono u praksi uopšte nije na dnevnom redu.\nVideli smo i pre neki dan, na osnovu izlaganja predsednika Evropske komisije, da se proširenje uopšte ne pominje. Tako da smo mi prepušteni opasnom procesu, upozorio je Jakšić, a to je da sami pokušamo da se približimo EU, dok ona ne izražava neka jača očekivanja.\nUpitan o odnosima Srbije i Hrvatske posle izbora, on je primetio da postoji određena zakonitost da se dve desničarske stranke uvek lakše dogovore.\nTo bi u ovom slučaju moglo da važi, ako Hrvatska demokratska zajednica (HDZ), kako se očekuje, napravi koaliciju u Hrvatskoj. Na vlasti u Srbiji je stranka desnog centra, prema tome dve stranke sa jakim nacionalističkim osnovama će se lakše dogovoriti, nego što su to svojevremeno uspevali Ivo Josipović i Boris Tadić, predvideo je Jakšić.\nOn je konstatovao da u Hrvatskoj više nema potrebe za nekom vrstom predizborne retorike u kojoj i nije prednjačio HDZ, već socijaldemokrate, tako da sada postoje sve pretpostavke da se krene u ozbiljnu normalizaciju odnosa koja je u interesu obe strane.\nPrema rečima Jakšića, normalizacija odnosa ne bi trebalo da se svede samo na bukete cveća koji se na sredini mosta predaju hrvatskoj predsednici, jer je to mnogo ozbiljniji proces, koji ne zavisi od ličnog odnosa lidera u jednoj ili drugoj zemlji.\nUpitan kako odluka Velike Britanije da izađe iz EU utiče na Srbiju, Jakšić je odgovorio da su efekti negativni i da će biti potrebno vreme da se oni saniraju.\nVerovatno će talas tog uticaja početi da slabi tek onog trenutka kada se završe i tehnički pregovori o izlasku Velike Britanije iz EU, prognozira Jakšić.\nDok god ti pregovori traju, to je aktuelna tema, ta aktuelna tema stimuliše i evroskeptike kojih po Srbiji, prema rečima Jakšića, nažalost ima više nego što bi se to danas očekivalo.\nOn je upozorio i da Bregzit ima svojevrsnu radijaciju koja se širi Evropom i stimuliše sve evroskeptične pokrete i antievropske pokrete, kako u Francuskoj, Holandiji, Danskoj, tako i u Srbiji.\nNa pitanje ko je od kandidata za Belu kuću bolji za Srbiju, Jakšić je ocenio da je Srbija na periferiji američke spoljne politike i da je loš svaki pokušaj da se Srbija zvanično svrsta među pristalice jednog od kandidata i za njega navija.\nSrbija je samo u poziciji da posmatra ko će pobediti. Ne mislim da su u pravu oni koji najvijaju za Trampa zato što nas je muž Hilari Klinton bombardovao. To apsolutno nikakve veze sa savremenom politikom nema. Treba biti realan i hladne glave, čekati i posle se odrediti, savetovao je Jakšić.\nOn veruje i da će se u briselskim pregovorima još lomiti koplja oko Zajednice srpskih opština, o kojoj se dugo priča, ali ništa nije urađeno.\nSa srpske strane nije napravljen statut tih opština. Sada, kada je srpska strana krenula da ga pravi, vidimo da postoji alternativni statut, koji prave vlasti u Prištini, ukazao je Jakšić.\nDakle, dodao je on, svaka situacija i svaka tačka na dnevnom redu pregovora u Briselu ima velika osporavanja i vidi se koliko je teško.\nZajednica srpskih opština jedna je od bitnih pretpostavki, mnogo važnija nego što su automobilske tablice ili telefonski broj, jer bi ona suštinski trebalo da odredi status življenja srpske manjine na Kosovu, precizirao je Jakšić.\nKada je reč o pregovorima sa EU, on je napomenuo da se nedovoljno govori o suštinskom napretku i zatvaranju poglavlja, i kao primere pomenuo poglavlja 23 i 24.\nNe vidim veliki pomak u reformi pravosuđa, koja je jedna od ključnih reformi koja se od Srbije očekuje. Ne vidim poboljšanje na medijskoj sceni. Ako ne vidim pogoršanje, onda poboljšanje, svakako, ne vidim, predočio je Jakšić.\nPrema njegovoj oceni, morali bismo zato mnogo više i ozbiljnije da razmislimo, da se ne hvalimo samo time kako ćemo otvoriti neko poglavlje, nego šta ćemo učiniti da se ta poglavlja zatvore.\nIskustva sa poglavljima 23 i 24, imajući u vidu da nema suštinskog napretka, kako smatra Jakšić, pokazuju da se nedovoljno radi na onome što obećavamo i što kažemo našim građanima da radimo i što verovatno pokušavamo da ubedimo i naše pratnere u Briselu.\nNemam utisak da se na tome radi, jer ne vidim nikakve rezultate, zaključio je Jakšić.\nBoško Jakšić, Milorad Dodik\n18. septembra 2016. u 15.37\nSa Dodikom je ista situacija kao i sa garniturom oko Karadzica koju je Milosevic inugurisao I jedno vreme podrzavao. Kada je hteo da ih se resi , otkazali su mu poslusnost. Dokle ce Srbija biti veciti talac srba van Srbije?.\n18. septembra 2016. u 17.58\nPa ne može da "zdravstveni karton" bude u EU, a da premijer ide na "lekarski pregled" u Moskvu !\n18. septembra 2016. u 21.06\nSrbija ce biti talac srba van Srbije sa (od beogradskih politicara) izmisljenim "srpskim republikama" sve dok joj svi oni ne dodju u Srbiju -traktorima ili mafijaskom kupovinom stanova kao sto je Dodik uradio i tada ce svi srbi biti u jednoj drzavi" -Srbiji.\n19. septembra 2016. u 12.11\nHvala ti Jakso sto si nas doveo na vlast i sto nas branis i naravno hvala Danasu pre svega i hvala belim listicima.


· Kolegij Predstavničkog doma određuje Ustavnopravnu komisiju i Komisiju za finansije i budžet Predstavničkog doma PSBiH kao nadležne komisije za razmatranje Prijedloga zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu. Nadležne komisije trebaju odmah sazvati sjednice komisija i nakon održanih sjednica dostaviti mišljenja Predstavničkom domu;\n· Predstavnički dom PSBiH odlučuje da će naredna sjednica Predstavničkog doma PSBiH biti održana u četvrtak, 09. jula 2020. godine, na kojoj bi se razmatrao Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu u prvom čitanju, nakon čega će biti otvorena amandmanska faza. Odmah nakon okončanja amandmanske faze, Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu bit će razmatran u drugom čitanju.\nUsvojen je Izvještaj o provedenoj reviziji učinka o temi: "Upravljanje troškovima prijevoza u institucijama BiH". Usvojen je zaključak iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma o Izvještaju o provedenoj reviziji učinka o temi: "Upravljanje troškovima prijevoza u institucijama BiH", koji glasi: " Predstavnički dom PSBiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od tri mjeseca izvijesti Predstavnički dom PSBiH o planiranim i poduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja o provedenoj reviziji učinka o temi: ‘Upravljanje troškovima prijevoza u institucijama BiH’, te da o poduzetim aktivnostima upozna Ured za reviziju institucija BiH".\nUsvojen je zaključak poslanice Mirjane Marinković-Lepić povodom rasprave o Specijalnom izvještaju o iskustvima u primjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH, koji glasi: "Ministarstvo pravde BiH treba nastaviti proceduru donošenja Zakona o slobodi pristupa informacijama, koji će biti usklađen u cjelosti s međunarodnim standardima, a uzimajući u obzir nalaze Specijalnog izvještaja o primjeni Zakona o slobodi pristupa informacijama, koji su izradili ombudsmani BiH, stručnog izvještaja Unaprjeđenje prava pristupa nformacijama u BiH od 19. 2. 2018. i TAIEX-IPA. Rok za dostavu Zakona u parlamentarnu proceduru je 1. 12. 2020."\nUsvojen je zaključak poslanika Jasmina Emrića povodom rasprave o osiguravanju sredstava za provođenje Lokalnih izbora 2020. godine, koji glasi: " Predstavnički dom PSBiH zadužuje Vijeće ministara BiH da hitno dostavi Predstavničkom domu na razmatranje i usvajanje Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2020. godinu".\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za antidopinšku kontrolu BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za državnu službu BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za javne nabavke BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za poštanski saobraćaj BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za sigurnost hrane BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za statistiku BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za promociju stranih investicija u BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Arhiva BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u BiH – BHMAC;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za evropske integracije BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Fonda za povratak BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Granične policije BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za akreditiranje BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za intelektualno vlasništvo BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za mjeriteljstvo BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za nestala lica BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Instituta za standardizaciju BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Jedinice za realizaciju projekta za izgradnju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Komisije za koncesije BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Konkurencijskog vijeća BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva finansija i trezora BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i prometa BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva odbrane BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva pravde BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva sigurnosti BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva vanjskih poslova BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Pravobranilaštva BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Predsjedništva BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Centralne harmonizacijske jedinice Ministarstva finansija i trezora BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Centralne izborne komisije BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Suda BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Tužilaštva BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Uprave za indirektno oporezivanje BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ureda koordinatora za reformu javne uprave BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ureda za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ureda za razmatranje žalbi BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ureda za veterinarstvo BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Ustavnog suda BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Vijeća za državnu pomoć BiH;\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH.\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH\n· Izvještaj o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica-Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. godine;\na) 67 izvještaja finansije revizije institucija BiH čije je finansijsko poslovanje ocijenjeno revizorskim "pozitivnim mišljenjem" i "pozitivnim mišljenjem sa isticanjem predmeta" (po osnovu mišljenja revizora o finansijskim izvještajima i po osnovu mišljenja revizora o usklađenosti) – Prilog 1. Zbirnog mišljenja\nb) šest izvještaja finansijske revizije institucija BiH čije je finansijsko poslovanje ocijenjeno revizorskim "mišljenjem s rezervom" i "mišljenjem s rezervom sa skretanjem pažnje", (po osnovu mišljenja revizora o finansijskim izvještajima i po osnovu mišljenja revizora o usklađenosti) – Prilog 2. Zbirnog mišljenja\nUsvojen je i zaključak kojim Predstavnički dom PSBiH obavezuje rukovodstvo 55 institucija BiH, čije je finansijsko poslovanje u 2018. godini ocijenjeno revizorskim "pozitivnim mišljenjem sa skretanjem pažnje" (obuhvaćajući skretanja pažnje uz pozitivna mišljenja revizora o finansijskim izvještajima i/ili uz pozitivna mišljenja revizora o usklađenosti), na poduzimanje svih potrebnih mjera iz nadležnosti svake institucije zasebno, kako bi se izbjegle dalje posljedice pojava na koje je revizija skrenula pažnja pri isticanju predmeta u "pozitivnom mišljenju", a posebno da materijalnost takvih nalaza revizije eventualno ne preraste u buduće kvalifikacije u narednom izvještaju revizije.\n· Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova;\n· Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije;\n· Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet;\n· Izvještaj o radu Komisije za vanjsku trgovinu i carine;\n· Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije;\n· Izvještaj o radu Komisije za vanjske poslove.\n· Izvještaj o radu Komisije za vanjske poslove;\n· Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova.\n· Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove\n· Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH;\n· Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije;\n· Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava.\n1. Nebojša Radmanović, predsjedavajući;\n2. Nikola Lovrinović, prvi zamjenik predsjedavajućeg;\n3. Halid Genjac, drugi zamjenik predsjedavajućeg;\n4. Lazar Prodanović, član;\n5. Denis Zvizdić, član;\n6. Snježana Novaković-Bursać, članica;\n7. Lidija Bradara, članica;\n8. Branislav Borenović, član;\n9. Saša Magazinović, član;\n10. Amir Fazlić, član;\n11. Bariša Čolak, član;\n12. Denis Bećirović, član;\n13. Mladen Bosić, član.\n· Sporazuma o investicionom grantu između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, Koridor 5c – izgradnja dionice autoputa Zenica sjever – Žepče jug, poddionica 4: Ponirak – Donja Gračanica, dio 1: Ponirak – Vraca (izlaz iz tunela Zenica;\n· Sporazuma o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina za 2018. godinu, između Evropske komisije, Republike Srbije i Bosne i Hercegovine;\n· Ugovora o zajmu (GrCF2 W2 – Projekat javnog prijevoza Sarajevo Dio 2) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj;\n· Sporazuma o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2018-2020, za 2018. godinu, između Evropske komisije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore;\n· Ugovora o zajmu (Projekat Živinice - regionalna deponija za čvrsti otpad) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj;\n· Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije kojim se mijenja Sporazum o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi s Interreg IPA programom prekogranične saradnje Hrvatska, Bosna i Hercegovina i Crna Gora za period 2014-2020. (CCI 2014TC1615CB004) u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II);\n· Ugovora o grantu (Projekat regionalni vodovod Plava voda) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, koji se odnosi na investicioni grant iz SIDA-EBRD II. programa za komunalno okruženje i klimu;\n· Sporazuma o finansiranju i projektu između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, Republike Srpske, koju predstavljaju Ministarstvo finansija i Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju (agencija za izvršenje projekta), i KfW-a, Frankfurt na Majni, u iznosu od 10,000,000,00 eura – Energetska efikasnost u javnim zgradama;\n· Sporazuma o finansiranjudržavnog programa aktivnosti za Bosnu i Hercegovinu za 2018. godinu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za evropske integracije Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, i Evropske unije, koju zastupa Evropska komisija.\nIZVOR: Vebsajt Parlamenta BiH, 07.07.2020.


Lončar najavio BANKU REPRODUKTIVNIH ĆELIJA i TKIVA: Evo zbog čega je to DOBRO za građane Srbije!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 21.Apr.2017, 17:19\nMinistar zdravlja i dalje protiv surogat materinstva\nNovim zakonom o postupcima biomedicinski potpomognute oplodnje predviđeno je osnivanje banke reproduktivnih ćelija i tkiva, kao i čuvanje embriona, izjavio je danas ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nObrazlažući poslanicima u Skupštini Srbije taj zakonski predlog, Lončar rekao da se odredbe ovog zakona odnose na bračne i vanbračne partnere, žene bez partnera ili pojedince koji čuvaju svoje polne ćelije >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << za buduću potpomognutu oplodnju.\nPredložena rešenja, kaže, utrđuju pravila rada i državnih i privatnih klinika, takozvanih centara za biomedicinski potpomognutu oplodnju, banaka darovanih reproduktivnih ćelija i embriona, uprave za biomedicine i inspekcijske službe.\nMinistar kaže da će pravo na čuvanje reproduktivnih ćelija, odnosno tkiva imati i maloletnici za koje postoji opasnost da će trajno ostati neplodni iz medicinskih razloga.\nGovoreći o zamrzavanju embriona, Lončar je naceo da će taj postupak neposredno smanjiti stopu blizanačkih trudnoća, koja sa sobom nosi povećan rizik po majku i plod, s ozbirom na to da će parovi imati mogućnost da čuvaju embrione iz prethodnih pokušaja vantelesne oplodnje.\nObrazlažući predloženi zakon o transfuzijskoj medicini, Lončar kaže da je predviđeno da će, umesto dosadašnjih 47 bolničkih banaka krvi transfuzioloških službi, ubuduće postojati četiri ovlašćena centra za prikupljanje, obradu, testiranje i distribuciju krvi.\nTi centri će biti u Nišu, Novom Sadu, Beogradu i Kragujevcu, međusobno će biti povezani informacionim sistemom, al i sa svim bolnicama.