Poslanik u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Damir Arnaut postavio je pitanje predsjedavajućem tog doma Denisu Zvizdiću zašto još ne saziva sjednice iako je tu dužnost od Borjane Krišto preuzeo prije tačno mjesec dana.\nArnaut podsjeća da čak 30 prijedloga zakona čeka pokretanje procedure, da su poslanici uputili brojne inicijative, te da niz međunarodnih ugovora čeka saglasnost za ratifikaciju.\nOn navodi da činjenica da komisije nisu formirane "ne može biti izgovor za nesazivanje sjednica jer je obaveza predsjedavajućeg da stvori pretpostavke za potpuno ostvarivanje prava i obavljanje dužnosti poslanika u okviru nadležnosti Doma".\n"Prihvatajući dužnost člana Kolegijuma, a sada i predsjedavajućeg, osim brojnih prava i privilegija, preuzeli ste i navedene obaveze. S obzirom na to da ih ne izvršavate, Dom nije u mogućnosti da donosi zakone, uključujući drastično smanjenje otpremnina, olakšavanje naplate alimentacija ili smanjenja činovničkih opterećenja na kandidate za rad u državnoj službi", naveo je Arnaut neke od zakona čiji je predlagač.\nOn je podsjetio i da, zbog nesazivanja sjednica, Dom nije razmatrao njegovu inicijativu kojom bi Savjetu ministara /u tehničkom mandatu/ bilo naloženo da bliske srodnike nosioca pravosudnih funkcija uvede u sukob interesa i onemogući njihovo postavljanje na rukovodeće pozicije u vladinim tijelima, javnim preduzećima i agencijama za privatizaciju.\n"Konačno, zbog nesazivanja sjednica Doma, poslanici nisu u mogućnosti da otvore raspravu o činjenici da sekretar Doma još nije zakazao konstitutivnu sjednicu Istražne komisije o stanju u VSTS-u čije su formiranje pozdravile Ambasada SAD i Misija OEBS-a", navodi Arnaut u poslaničkom pitanju proslijeđenom iz Parlamentarne skupštine BiH.\nVeoma uticajni predstavnici međunarodne zajednice dogovaraju novi sastanak lidera


DRUGI SAMIT SRBIJA – ITALIJA\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Tanjug) Memoradumom o razumevanju izmedu ministarstava spoljnih poslova Srbije i Italije po pitanju saradnje u procesu evrointegracija, koji je potpisan u okviru Drugog samita SrbijaItalija, vlada u Rimu se obavezala da ce Beogradu pružiti svu mogucu ekspertsku podršku na putu ka EU i da ce se zauzeti za što skorije otpocinjanje pregovora o pristupanju Srbije EU.\nU dokumentu, koji su potpisali ministri spoljnih poslova Vuk Jeremic i Đulio Marija Terci, navodi se da ce programi saradnje biti sprovedeni sredstvima iz pretpristupne pomoci EU.\n"Strane potpisnice ce pojacati saradnju kako bi se Srbiji pomoglo u procesu pristupanja EU razmenom iskustava i znanja u sprovodenju politike EU. Saradnja ce se fokusirati na oblasti relevantne za uskladivanje Srbije sa evropskim pravnim tekovinama i jacanje regionalne saradnje", stoji u Memorandumu u koji je Tanjug imao uvid.\nSaradnja u oblasti evrointegracija ce, kako se navodi, uzeti u obzir interese obe strane i bice sprovedena uz korišcenje svih postojecih instrumenata bilateralne saradnje.\nSaradnja se, kako je precizirano, može odnositi na treninge i seminare cije je cilj jacanje administrativnih i institucionalnih kapaciteta Srbije, na razmenu eksperata, programe obuke i tvining programe (partnersku saradnju institucija).\nSrbija i Italija ce, kako se navodi, formirati komitet koji ce biti zadužen za razmenu ideja i predloga za sprovodenje Memoranduma, a komunikacija ce se odvijati diplomatskim kanalima.\nU okviru drugog samita ItalijaSrbija danas je potpisano još pet sporazuma.\nMinistri unutrašnjih poslova Ivica Dacic i Ana Marija Kancelijeri potpisali su zajednicku izjavu o saradnji dva MUPa u borbi protiv organizovanog kriminala, kao i memorandum o razumevanju izmedu Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije i Predsedništva Saveta ministara Italije.\nTADIĆ: ZAHVALAN SAM NA PODRŠCI ITALIJE\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Tanjug) Predsednik Tadic rekao je da veruje da ce Srbija dobiti datuma pregovora do kraja ove godine kao i da veruje da ce Italija podržati Srbiju na tom putu.\n"Verujem da ce nas Italija podržati da dobijemo datum pregovora i ocekujem da ce to biti do kraja ove godine", izjavio je Tadic na konferenciji za novinare na Drugom samitu Srbija Italija.\nZahvalan sam na podršci Italije na putu integracija.\nTadic je izjavio da Srbija hoce da reši problem Kosova i Metohije, da ne želi da ga "zaledi", te da postoji mnogo modusa kako on može biti rešen i konstatovao da se sa Italijom ne slažemo samo po pitanju Kosova. "Sa Italijom se ne slažemo samo po pitanju Kosova, ali sam zahvalan zbog stava koji nijentvrd i sto je usmeren ka rešavanju problema, a ne zaledivanju konflikta", rekao je Tadic.\nSrbija, dodao je Tadic, hoce da reši problem Kosova i ne želi da ga zaledi. "Postoji mnogo modusa kako taj problem može biti rešen, ali se zna da Srbija nece preci preko svojih crvenih linija", naglasio je Tadic. Ocekujemo da bude više od 1000 kompanija u Srbiji.\nSa Italijanima razgovaramo o saradnji na kompletiranju Koridira , koji ce biti završen 2014, kao i autoputa ka Crnoj Gori i modernizaciji železnice. Ocekujemo još radnih mesta iz italijanskih investicija.\nCVETKOVIC: ITALIJA JEDAN OD NAJZNACAJNIJIH PARTNERA\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Tanjug) Premijer Cvetkovic zahvalio je danas Italiji na podršci našoj zemlji u njenim naporima za dobijanje statusa kandidata za clanstvo u EU i naglasio da je Italija jedan od najznacajnijih privrednih partnera Srbije.\n"Ovaj sastanak je došao u izuzetnom trenutku kada je Srbija pre nekoliko dana dobila status kandidata", naglasio je Cvetkovic i dodao da saradnja sa Italijom ne predstavlja samo prednost vec i obavezu. Posle sastanka sa italijanskom državnoprivrednom delegacijom koju je predvodio premijer Mario Monti, Cvetkovic je, na konferenciji za novinare, rekao da su italijanski partneri pokazali interesovanje za ucešce u izgradnji železnickog Koridora 11 kroz Srbiju, od Beograda prema Crnoj Gori, kao i u izgradnji beogradskog metroa. Cvetkovic je preneo da je tokom današnjih bilateralnih sastanaka potpisan niz ugovora sa italijanskom stranom od kojih se jedan odnosi i na evropske integracije.\nIzražavajuci zahvalnost Italiji za principijelnu podršku Srbiji u približavanju EU, Cvetkovic je istakao da to predstavlja i obavezu da se nastavi i sa reformama u zemlji i još intenzivnije u približavanju EU kao što je to Srbija i do sada cinila.\nPremijer Srbije je podsetio da je Italija na trecem mestu spoljnotrgovinskih partnetra Srbije a po nivou stranih investicija je na petom mestu.\nU Srbiju je do sada ušlo i pocelo da posluje više od 400 firmi iz Italije koje zapošljavaju više od 20.000 radnika, naveo je Cvetkovic i ukazao da do sada nije bilo pritužbi na rad firmi i njihov odnos prema radnicima u Srbiji.\nItalija je najznacajniji spoljnotrgovinski partner Srbije iz Evropske unije (EU), jer je ukupna razmena u 2011. bila preko 3,1 milijarde dolara, a po visini investicija je na šestom sa oko milijardu evra uloženih sredstava i opreme. Italija je u proteklih 20 godina bila uvek na jednom od prva tri mesta kada je u pitanju plasman roba iz Srbije.\nTADIĆ I MONTI: VELIKI POTENCIJAL ZA SARADNJU\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Beta) Predsednik Tadić i premijer Italije Mario Monti saglasili su se danas u Beogradu da postoji veliki potencijal za unapređenje saradnje u ekonomiji i evropskim integracijama, a da je jedina tačka neslaganja pitanje Kosova.\nNakon Drugog političkoprivrednog samita Srbija Italija, Boris Tadić je novinarima izjavio da Srbija ne želi i neće da prizna nezavisnost Kosova, ali da neće odustati ni od želje da rešava probleme i da će dati sve od sebe da se "ne zaustavi život".\nMONTI: SRBIJA ZASLUŽILA STATUS KANDIDATA\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Tanjug) Italijanski premijer Mario Monti porucio je da je Srbija zaslužila status kandidata za clanstvo u EU i da angažovanost koju je pokazala kako bi ispunila sve uslove koji su iz Evrope bili stavljeni pred nju predstavlja primer koji treba slediti\n"Cestitam predsedniku i premijeru Srbije kao i citavom narodu na angažovanosti koju su pokazali kako bi se ispunili svi uslovi Evrope i konacno ostvarilo ono cemu je Srbija težila", rekao je Monti na zajednickoj konferenciji za novinare sa predsednikom i premijerom Srbije.\nGovoreci o datumu za pocetak pregovora za clanstvo Srbije u EU, Monti je istakao da je to veoma važna etapa posle koje nema vracanja na staro.\n"Želimo da pratimo Srbiju na tom putu i da Evropa smatra Srbiju politicki i ekonomski zrelom za takav korak. U ime Vlade i cele Italije želim od srca brz nastavak puta Srbije ka EU", porucio je Monti.\nPrema njegovim recima, Evropa i integracije su od fundamentalnog znacaja jer to zemlje menja na najbolji moguci nacin. Isticuhi da su današnji razgovori protekli u znaku strateškog partnerstva i u duhu prijateljstva, Monti je rekao Italija snažno podržava Srbiju na putu ka EU.\nOn je naveo da dve zemlje imaju razlicite stavove po pitanju Kosova, da to treba uvažavati ali da je važno da postoji volja i angažovanost da se idem putem rešenja, o cemu je govorio predsednik Tadic.\nBeograd i Rim su, kako je rekao, objedinjeni u nameri da ostvare ekonomski rast i naglasio da je ekonomska razmena izmedu dve zemlje veoma dobra, i da se polako vraca na nivo pre krize 2008. godine.\n"Zadovoljni smo italijanskim investicijama u Srbiju", dodao je Monti i naglasio da je tokom sastanka bilo reci i o tome koliko je Italija zainteresovana da zajedno sa Srbijom radi na infrastrukturnim projektima.\n"Izgradnja koridora predstavlja veliki izazov ali svaka država koja želi da bude integrisana i konkukrentna mora stalno da vodi racuna o tome", rekao je Monti.\nPOTPISANO NEKOLIKO MEĐUDRŽAVNIH SPORAZUMA\nBEOGRAD, 8. mart 2012. (Beta) Predstavnici vlada Srbije i Italije potpisali su danas, na drugom političkoprivrednom samitu Srbija Italija, nekoliko međudržavnih sporazuma.\nMinjstri unutrašnjih poslova Ivica Dačić i Ana Marija Kančelijeri potpisali su Memorandum o razumevanju između Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije i Predsedništva Saveta ministara Italije.\nOni su potpisali i zajedničku izjavu o saradnji MUPa Srbije i MUPa Italije u borbi protiv organizovanog kriminala. Ministri poljoprivrede Dušan Petrović i Mario Katanija potpisali su Protokol o saradnji u ruralnom razvoju i kvalitetu u oblasti poljoprivrede.\nMemorandum o razumevanju u oblasti informativne saradnje između Poreske policije Srbije i Finansijske policije Italije potpisali su glavna ispektorka Vesna Aleksić i komandant general Nino di Paolo.\nŠUTANOVAC I DI PAOLO ZADOVOLJNI SARADNJOM U OBLASTI ODBRANE\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Beta) Ministar odbrane Dragan Šutanovac i njegov italijanski kolega Đampaolo Di Paolo izrazili su danas zadovoljstvo saradnjom dve zemlje u oblasti odbrane i istakli da će se ona i u budućnosti prvenstveno zasnivati na oblastima školovanja, obuke i usavršavanja, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije.\nŠutanovac i Di Paolo su u okviru samita Srbija Italija razgovarali i o podršci Ministarstva odbrane Italije uključivanju Srbije u zajedničku bezbednosnu i odbrambenu politiku EU, aktivnostima u okviru Partnerstva za mir, kao i podršci učešću u svim regionalnim inicijativama.\nPosebno je naglašena podrška Italije brzom pristupanju Srbije članstvu u Evropskoj odbrambenoj agenciji, o čemu će se u EU razgovarati 23. marta, naglašeno je u saopštenju.\n"Šutanovac je izrazio očekivanje da će dve države nastaviti dosadašnju uspešnu saradnju u oblasti odbrane i naglasio da je Srbija zainteresovana za uspostavljanje vojnoekonomske i naučnotehničke saradnje sa kompanijama iz Italije", navelo je Ministarstvo odbrane.\nMinistar odbrane Srbije je izrazio zahvalnost zbog podrške koju Italija pruža reformi sistema odbrane i procesu evropskih integracija Srbije. Istakao je i značaj podrške Italije prilikom dobijanja statusa kandidata za članstvo u EU.\nPOTPISAN PROTOKOL IZ OBLASTI POLJOPRIVREDE\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Beta) Ministarstva poljoprivrede Srbije i Italije potpisala su su danas u Beogradu Protokol o saradnji u oblasti ruralnog razvoja i kvaliteta u poljoprivredi.\nProtokol su na političkoprivrednom samitu SrbijaItalija, koji se održava u Palati Srbije, potpisali ministri poljoprivrede Srbije Dušan Petrović i Italije Mario Katanija.\nTaj dokument, koji je u skladu sa Memorandumom o razumevanju iz 2009. godine, trebalo bi da doprinese proširivanju saradnje Srbije i Italije na zajedničkim projektima u relevantnim oblastima ruralnog razvoja. To oblasti su, kako se precizira, programiranje ruralnog razvoja, diversifikacija poljoprivrednih aktivnosti ruralnog razvoja sa posebnim naglaskom na ruralni turizam, unapređenje proizvodnje obnovljive energije i olakšavanje razmene najboljih praksi.\nProtokol podrazumeva i saradnju u oblasti politike kvaliteta u poljoprivredi, odnosno sektora za proizvodnju voća, povrća i šećera što obuhvata i pomoć u proizvodnji proizvoda sa oznakom kvaliteta, registraciji i zaštiti geografskog porekla prema evropskim i međunarodnim standardima, kao i pomoć u razvijanju organske proizvodnje.\nItalija se svrstava u red najznačajnijih trgovinskih partnera Srbije jer po rangu ostvarenog izvoza iz Srbije u 2011. godini, zauzima drugo mesto dok je na trećem mestu po vrednosti ostvarenog uvoza.\nNajznačajniji poljoprivredni proizvodi u izvozu iz Srbije u Italiju u 2011. godini bili su kukuruz, soja, sojino ulje, pečurke, šećer, šećerni rezanci, sokovi, višnje, maline, kupine, šljive, orasi, med i juneće meso.\nNajznačajniji poljoprivredni proizvodi u uvozu iz Italije u Srbiju u 2011. godini bili su pirinčano brašno, seme šećerne repe, maslinovo i palmino ulje, ćuretina, riblji fileti, rendani sirevi, voćne sadnice, sveže cveće, kivi i kafa.\nSPORAZUM ITALIJE I SRBIJE O EKOLOGIJI\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Beta) Ministri životne sredine Italije i Srbije, Korado Klini i Oliver Dulić, potpisali su danas u Beogradu Aneks Memoranduma o razumevanju o saradnji u zaštiti životne sredine.\nOvim dokumentom, potpisanim na Drugom političkoprivrednom samitu Srbija Italija, predviđene su dalje zajedničke aktivnosti u sprovođenju Kjoto protokola o smanjenju emisije štetnih gasova s efektom staklene bašte.\nMemorandum o razumevanju o saradnji u oblasti zaštite životne sredine između dva ministarstva potpisan je 2002. godine, a zajednička deklaracija o saradnji u toj oblasti na Prvom samitu Srbija Italija 2009. godine. Aneksom danas potpisanog memoranduma je predviđena saradnja u jačanju kapaciteta i prenosu znanja u tehničkim i finansijskim pitanjima o energetskoj efikasnosti, obnovljivoj energiji i energetskom planiranju na nacionalnom i lokalnom nivou.\nTaj aneks memoranduma reguliše i zajedničku aktivnost u analizi specifičnih pilot projekta dva ministastva o izvorima obnovljive energije i energetskoj efikasnosti.\nTADIC: VERUJEM U DATUM PREGOVORA DO KRAJA GODINE\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Tanjug) Predsednik Tadic izjavio je da bi Srbija do kraja godine mogla da dobije datum za otpocinjanje pregovora o punopravnom clanstvu u Evropskoj uniji, cime bi proces evrointegracija postao nepovratan.\n"To ce biti suštinsko postignuce, jer ce evropski put Srbije tada doci do tacke na kojoj nece moci da bude ugrožen, ali mora dosta da se radi kako bi Srbija nastavila da sprovodi reforme i bila poželjan partner svima u regionu i Evropi", rekao je Tadic u intevjuu Blicu.\nNa pitanje da li ce Srbija sa statusom kandidata postati primamljivija destinacija za investitore, Tadic je odgovorio da ocekuje strateško partnerstvo Srbije sa svim državama clanicama EU.\n"Ocekujem da ce od sada u medunarodnim poslovnim krugovima Srbija biti doživljavana kao povoljnija destinacija za ulaganja, a status kandidata, koji je važan za našu perspektivu, menja ukupnu sliku o Srbiji", rekao je predsednik Republike.\nPrema njegovim recima, status kandidata je garancija sigurnosti za investitore, ali i poruka da je Srbija zemlja koja poštuje evropske vrednosti.\nTadic je porucio da ne postoji šansa da nova ekonomska kriza u evrozoni ugorzi realizaciju "Fijatove" investicije u Srbiji.\nPrimer Fijata, po njegovim recima, pokazuje da je to jedini nacin da Srbija reši hronicne nedostatke svoje privrede, pre svega spoljnotrgovinski deficit.\nGovoreci o pocetku proizvodnje novog modela "Fijat" 500L, Tadic je naglasio da je ponosan što ce tako kvalitetan, tehnicki napredan i sofisticiran proizvod na svetskom tržištu biti plasiran sa natpisom "Made in Serbia". "Srbija je uspela ne samo da dovede velikog proizvodaca automobila, vec i da obnovi prozvodnju autokomponenata. To je sve naša nova ekonomska perspektiva"., smatra šef države.\nGovoreci o ulaganjima Italije u srpsku privredu, Tadic je podsetio da je bilo potrebno pet godina da se "Fijat" i "Beneton" dovedu u zemlju, ali i ukazao da je nedavno razgovarao sa predsednikom borda direktora kompanije Danieli Đanpjetrom Benedetijem o mogucnosti da ta kompanija izgradi fabriku specijalnih celicnih proizvoda. Tadic je naglasio da ocekuje da ce procesi odlucivanja sada ici brže, pošto je Srbija postala kandidat za clana EU.\nISKUSTVA IRSKE POUCNA ZA SRBIJU\nBEOGRAD, 7. marta 2012. (Tanjug) Srbija na svom putu ka EU može mnogo da nauci iz iskustva Irske, a jedna od glavnih pouka jeste znacaj mirovnog procesa i razgovora, ocenili su danas šef delegacije EU Vensan Dežer i ambasador Irske u Beogradu Carls Šijan.\n"Nije lako povuci paralele izmedu problema Severne Irske i pitanja Kosova, ali se iz severnoirskog mirovnog procesa mogu izvuci neke pouke, a jedna od njih je znacaj razgovora dveju strana", izjavio je Šijan, odgovarajuci na pitanje novinara na debati na kojoj je predstavljeno iskustvo Irske u svetlu priprema Srbije za clanstvo u EU. "Jasno je da je mirovni proces važan", naglasio je irski ambasador.\nPrema Šijanovim recima, u slucaju Severne Irske razgovori su se odvijali na relaciji DablinLondon, ali je bilo važno staviti problem u medunarodni kontekst, a EU je pružila mirovnom programu i politicku i konkretnu, finansijsku podršku.\nNapominjuci da kod sukobljenih strana uvek postoji veliki problem nedostatak poverenja jer od nivoa poverenja zavisi i uspeh razgovora, Šijan je istakao da je važno videti da suprotna strana ispunjava obecanja, jer niz obostrano ispunjenih obecanja vodi ka uspostavljanju poverenja.\nIrski ambasador podsetio je da je Džon Hjum, dobitnik Nobelove nagrade za mir, smatrao da je rešenje za Severnu Irsku moguce naci samo u evropskom kontekstu, pošto ce granice tako izgubiti na znacaju. S tim se, u okviru debate, složio i Dežer, koji je ocenio da je važna lekcija mirovnog procesa to što ulaskom u Uniju granice postaju manje važne i izrazio nadu da ce dijalog Beograda i Prištine rezultirati uspehom, kao što je to bio slucaj sa Irskom.\nOn je, medu pitanjima koja, prema njegovom mišljenju, mogu biti poucna za Srbiju na putu ka EU naveo i ekonomski razvoj, podsetivši da je Irska pre skoro 40 godina, kada je postala clanica EU, bila medu najsiromašnijim zemljama Unije, dok je sada medu najbogatijim.\nŠijan je, nabrajajuci prednosti koje je Irska, koja ima manje od pet miliona stanovnika, dobila ulaskom u EU, naveo pristup tržištu koje sada ima 490 miliona ljudi, spoljnu trgovinu, direktne strane investicije i slobodu kretanja.\nDežer je podsetio da je Irska vekovima bila zemlja emigranata, a da je sada zemlja u koju se slivaju imigranti iz svih delova sveta.\nOn je rekao i da je glas Irske u evropskim institucijama važan i da je ta zemlja vec nekoliko puta bila na najvišim funkcijama EU.\nIrski ambasador je cestitao Srbiji dobijanje statusa kandidata za EU i rekao da je njegova zemlja spremna da ponudi Beogradu svoja iskustva u procesu evrointegracija.\nTADIC: NOVE ITALIJANSKE INVESTICIJE I ŠANSA AGRARU\nSVILAJNAC, 7. marta 2012. (Tanjug) Predsednik Tadic najavio je danas nove velike italijanske investicije u Srbiji, osnivanje razvojne banke za pomoc malim i srednjim preduzecima i novu šansu agraru.\nTadic je popodne posetio gazdinstvo Dragana Todorovica u selu Dublje, nadomak Svilajnca i razgovarao sa domacinima o tome kako država može da pomogne gazdinstva poput ovog da dalje razviju posao i što je lakše moguce prebrode ekonomsku krizu.\nU razgovoru sa novinarima najavio je da ce u skorijoj buducnosti biti formirana Razvojna banka kako bi se pomoglo malim i srednjim preduzecima, da ce se raditi na povezivanju malih srpskih privrednika sa evropskim i da ce biti dovedena još dva tri velika investitora iz Italije.\n"Razgovaramo sa velikim italijanskim investitorima. I ja se nadam da bismo u roku od mesecdva mogli imati još nekoliko velikih investicija, baš kao što je Fijat. Ne mogu da garantujem ali radimo na tome da to ostvarimo sa preko milijardu evra izvoza nakon tih investicija", rekao je Tadic.\nOn je, odgovarajuci na pitanje Tanjuga o planu državne akcije za pomoc malim privrednicima, dodao da je pravi model " velike kompanije, ali i mala preduzeca i konkretna pomoc našim ljudima".\nKako je dodao, Razvoja banka je pretpostavka jedne takve akcije i , iako neki kritikuju tu ideju, on smatra da premijer Mirko Cvetkovic ima dobar pristup rešavanju tog problema.\n"Sa svoje strane mogu da doprinesem tako što vodim male preduzetnike u svet", rekao je Tadic, dodavši da želi da bude taj most i da dobro može da obavi taj posao.\nBez odlaska u svet ne možete obezbediti malim privrednicima novi kvalitet proizvodnje, dodao je predsednik Srbije. "Razgovarao sam sa predsednikom italijanske regije Frulije Venecije Đulije. Italija, posebno njene severne regije, su šampioni malih i srednjih preduzeca i želeo bih da nekoliko stotina naših privrednika tamo pronade svoje partnere", porucio je Tadic.\nOn je podsetio da u Srbiju dolazi italijanski premijer Mario Monti, na celu velike italijanske delegacije, i da to pokazuje kako status kandidata za clanstvo u EU daje odmah svoje efekte.\n"Odmah imamo sastanak sa predstavnicma jedne od najvecih evropskih ekonomija, koja je uz to nama veoma komplementarna", dodao je Tadic.\nOn je istakao da je potrebno animirati ljude u svim oblastima da pokrecu posao i pronadu adekvatan prozivod kojim bi Srbija mogla da se nametne.\nU tom kontekstu Tadic je naveo primer nemackog preduzetnika koji ima 15 zaposlenih a svetski je lider u proizvodnji sveca i kandila, pokrivajuci 90 odsto svetskog tržišta.\n"Niko u Srbiji se nije setio da pravi kandila. Pogledajte šta je covek uradio pronašao je proizvod. Bez proizvoda nema države, nema rasta. Taj proizvod može biti bilo šta od viskotehnološkog proizvoda kao što je auto do kandila, ali i mleka, paradza sve za cim postoji potražnja u svetu", naglasio je Tadic.\nKad je rec o poljoprivredi, on je ukazao da je ta oblast šansa Srbije, da Srbija u toj oblasti ima veliki potencijal i da se u buducnosti više ne smeju propuštati šanse.\nNakon što je obišao gazdinstvo Todorovica, Tadic je rekao da je u prošlosti bilo grešaka, ali i dobrih poteza u poljoprivredi, ali da u buducnosti ne smeju da se propuštaju šanse.\n"Bilo je grešaka. Mi ih sada sagledavamo i pokušavamo da ih izbegnemo u budcnosti. I verujem da to možemo da uradimo i u tom smislu poljoprivreda je šansa. Na nju išao teret socijalne politike u ranijim godinama. Bilo je i jako dobrih poteza, ali nismo iskoristili sve šanse. Suština je u tome da u buducnosti ne smemo da ispuštamo šanse ", rekao je Tadic.\nNavodeci da je Srbija ostvarila veliki pomak u povecanju izvoza od preko milijardu i 300.000 evra, on je ukazao da to pokazuje da su "mogucnosti nedostignute".\n"Ako uporedimo Srbiju sa nekim drugim slicnim zemljama, nama je nebo granica, samo se radi o tome da li cemo to iskoristiti ", dodao je predsednik Srbije.\nU tom kontekstu, on je posebno naglasio da se sredstva kojima država raspolaže moraju usmeravati dobrim delom u izgradnju kanala i sistema za navodnjavanje.\nTadic je naveo da je cuo podatak da se sredstva uložena u navodnjavanje vracaju u roku od dve godine, što je izuzetno, a treba investirati tamo gde postoji brz povrat sredstava, kako bi se povecao efekat pozitivnog dejstva, povecao BDP i stvarali novi proizvodi za izvoz.\nTadic je takode rekao da parametar za subvencije u poljoprivredi ne treba da bude površina obradivog zemljišta, vec prinos sa tog zemljišta.\n"U prošlosti smo mnogo gubili zbog tradicionalnog pristupa poljoprivredi i to je smanjivalo ukupnu dobit. Svih ovih godina neprimenjivanje novih mera u navodnjavanju u stvari je bio odliv novca. Sada pocinjemo da primenjujemo nova znanja i nove tehnologije", rekao jeTadic.\nMora se, dodao je Tadic, raditi na podizanju proizvodnje u stocasrtvu, ali i u ratarstvu i povrtarstvu, jer jedno bez drugog ne može, a šanse su velike širom Srbije.\nTo obezbeduje i nova radna mesta, ukazao je Tadic, a u trenutku kada se svaka zemlja bori za nova radna mesta prosto je "greh ne iskoristiti mogucnosti".\nOn je, takode, rekao da uspešni poljoprivrednici, kao i drugi, mali ili srednji preduzetnici, treba da animiraju svoje sugradane, kako bi i oni poceli sa proizvodnjom, a drugima, koji nisu tako uspešni u pokretanju posla i koji se boje da preuzmu rizik Tadic je porucio:\n"Moj apel svima je da razmisle o svojim uspešnim komšijama kako bi i oni poboljšali kvalitet života svojih porodica. Ne postoji svemoguca država, ali može da pomogne ljudima da krenu", porucio je Tadic i dodao da ce u tome posebnu ulogu imati Razvojna banka.\nOn se složio da treba razmisliti o ponovnom uspostavljanju poljoprivrednih zadruga, kako to sugerišu poljoprivrednici. Porodica Todorovic poseduje 21 grlo krupne stoke, a nedavno su, uz pomoc države, kupili pet junica iz Nemacke. Želja im je da u perspektivi izgrade modernu štalu i nadaju se da ce im država pomoci da ostvare taj cilj.\nSERIJSKA PROIZVODNJA FIJATA "500 L" U MAJU\nKRAGUJEVAC, 7. marta 2012. (Tanjug) Serijska proizvodnja fijatovog automobila "500 L" pocece u maju u pogonima fabrike Fijat automobili Srbija u Kragujevcu, rekao je danas generalni direktor te kompanije Antonio Cezare Ferara.\n"U fabrici se svi radovi odvijaju po planu i serijska proizvodnja pocece, kako smo i najavljivali, u maju ove godine", rekao je Ferara.\nNaglašavajuci da se automobil fijat "500 L", koji je juce svecano predstavljen na sajmu automobila u Ženevi, sastoji od oko 5.000 delova, Ferara je podsetio da u krugu fabrike pogone gradi tri dobavljaca, a još cetiri u parku dobavljaca, kao i da ce se broj kooperanata koji ce proizvoditi delove u Kragujevcu povecati.\n"Dobavljaci koji su vec izgradili pogone proizvodice branike, tockove, sedišta, instrument table", rekao je Ferara i dodao da ce uskoro pogone podici i dobavljaci koji ce proizvoditi kablove za vozilo.\nFerara je u izjavi novinarima, pošto je prethodno sa gradonacelnikom Kragujevca Veroljubom Stevanovicem obišao radove na izgradnji saobracajnica koje tu fabriku povezuju sa proizvodnim halama glavnih fijatovih dobavljaca, rekao da je za funkcionisanje fabrike najbitnije izgraditi ulaz u Kragujevac iz pravca autoputa. "Nadam se da ce radovi na izgradnji saobracajnica u blizini fabrike, koje sam danas prvi put obišao, biti završeni do 15. aprila kako je obecano", rekao je Ferara.\nGradonacelnik Stevanovic obecao je da ce radovi na izgradnji tih saobracajnica biti završeni u roku i precizirao da je rec o blizu tri kilometra saobracajnica i tri mosta koji ce povezavati fabriku automobila sa parkom dobavljaca.\n"Vrednost tih radova je blizu tri miliona evra i finansira ih Vlada Srbije koja je i izabrala izvodace radova", rekao je Stevanovic.\nBEOGRAD, 7. marta 2012. (Beta) Šef pregovaračkog tima Beograda u dijalogu sa Prištinom Borislav Stefanović rekao je večeras da preregistracija vozila na "KS" i "RSK" tablice i korisćenje kosovskih dokumenata nije deo briselskih dogovora i da Srbi sa Kosova imaju i imaće pravo i na srpska dokumenta i na srpske tablice. Povodom letaka koje je Euleks delio na Jarinju i Brnjaku o preregistraciji vozila i korišćenju kosovskih dokumenata od 1. juna, Stefanović je kazao da taj letak apsolutno nema veze sa stavom EU i da su takve mere apsolutno jednostrane i neprihvatljive i nisu deo bilo kakvih briselskih dogovora.\nOn je rekao da o lecima koji su kasnije povučeni među evropskim zvaničnicima na Kosovu više nema govora i da ono što je u njima najavljivano pokazuje da je to bio jedan pokušaj da se ide u korak sa zahtevima Prištine. "To apsolutno nema veze sa briselskim dogovorima a s druge strane pokazuje da ćemo mi kao država i vlada morati uskoro da pronađemo neko treće rešenje koje će omogućiti normalno funkcionisanje naših građana korišćenjem svojih dokumenata i tablica s obzirom da Srbija nema nameru niti će to učiniti da se na bilo koji način pomeri sa Kosova", kazao je Stefanović.\n"U narednim danima ćemo sigurno izaći sa adekvatnom inicijativom koja će, siguran sam, rešiti ovaj problem", kazao je Stefanović i dodao da nije na njemu da otkriva te detalje nego da to treba da uradi Vlada Srbije. "Pronalazimo rešenja koja zaobilaze prepreke koje uporno jednostrano i na jedan brutalan način postavlja vlada Hašima Tačija pred Srbe na Kosovu i Metohiji", kazao je Stefanović.\nDodao je da to pokazuje nepoverenje koje vlada među predstavnicima Srba sa severa Kosova prema potezima Vlade Srbije koje je motivisano isključivo njihovim stranačkim interesom i nadolazećim parlamentarnim izborima. "Spreman sam da se sa njima sastanem kao i do sada, kao što sam spreman apsolutno da oni budu deo pregovaračkog procesa što su oni do sada nekoliko puta odbili", naveo je.\nČELNICI SEVERA KOSOVA: STEFANOVIĆ DA OBJASNI SPORAZUM\nZVEČAN, 7. marta 2012. (Beta) Čelnici opština sa severa Kosova optužili su danas predstavnike međunarodne zajednice u pokrajini da jednostranim potezima pomažu uspostavljanje kosovskih institucija na severu Kosova. Povodom letka Euleksa kojim se građani koji voze automobile obaveštavaju da će od 1. juna biti morati da imaju "KS" ili "RKS" tablice, kosovsku ličnu kartu, vozačku i saobraćajnu dozvolu, predstavnici opština sa severa Kosova pozvali su šefa pregovarackcog tima Beograda Borislava Stefanovića da ponovo objasni i obrazloži suštinu sporazuma o slobodi kretanja i iznese je u javnost.\nČelnici opština sa severa Kosova su pozvali građane da ne koriste prelaze Jarinje i Brnjak dok su tamo albanski carinici i pogranični policajci i najavili da neće biti saradnje sa Euleksom sve dok se ta misija, kako su naveli, ne vrati u okvire svog mandata.\nPredsednik opštine Zubin Potok Slavisa Ristić rekao je da leci koje Euleks deli građanima na prelazu Jarinje "ostavlja duboku sumnju na tumačenje" sporazuma o slobodi kretanja koje je preneo Borislav Stefanović. On nam je rekao da stanovnici na severu Kosova i Metohije neće morati da menjaju lična dokumenta, državljanstvo, registarske tablice", rekao je Ristić.\nPredsednik opštine Kosovska Mitrovica Krstimir Pantić rekao je da su predstavnicima Kfora, Unmika i OEBSa preneli da neće dozvoliti da se građanima oduzimaju dokumenta i tablice koje izdaje MUP Srbije i da im se nameću dokumenta Kosova.\nOn je podsetio na reči Borislava Stefanovića da se sporazum ne odnosi na administrativne prelaze Brnjak i Jarinje i da će građani moći da koriste dokumenta koja izdaje ministarstva Srbije.\n"Mi ne želimo da budemo Kosovari, mi smo Srbi koji žive na Kosovu i Metohiji", rekao je Milović.\nNačelnik kosovskomitovačkog okruga Radenko Nedeljković ocenio je da se situacija na severu Kosova pogoršava i naveo da Srbi sa severa Kosova nisu iznenađeni lecima koje je Euleks delio na prelazima Jarinje i Brnjak jer su pripadnici Euleksa od svog dolaska "na strani Prištine".\nZamenik predsednika opštine Leposavić Radoš Mihajlović je rekao da je Srbima koji rade u bazi Kfora u Leposaviću traženo da imaju dokumenta Kosova ako žele da nastave da rade u bazi.\n"Pošto su Srbi to odbili otpušteni su sa posla i umesto njih su došli Albanci", rekao je. Sastanku u Zvečanu nisu prisustvovali predstavnici Euleksa koji su na zahtev čelnika opština sa severa Kosva otišli.\nIVANOVIĆ: INSTITUCIJE NE ZAVISE OD ODRŽAVANJA IZBORA\nBEOGRAD, 7. marta 2012. (Beta) Državni sekretar u ministarstvu za Kosovo i Metohiju Oliver Ivanović izjavio je danas da srpske institucije u pokrajini ne bi prestale da postoje ni ako izbori na Kosovu ne budu održani. Ocenjujući da su izbori važni za sve Srbe na Kosovu bez obzira da li žive južno ili severno od Ibra, Ivanović je za agenciju Beta rekao da njihovo raspisivanje i održavanje mora biti u skladu za Ustavom i Rezolucijom 1244, te da je Srbiji praktično potrebna pomoć međunarodnih misija da bi izbori mogli biti tehnički sprovedeni.\n"Kakva god da bude odluka to neće značiti slabljenje srpskih institucija na terenu već će vlada komunicirati sa tim institucijama bez obzira da li su njihovi čelnici izabrani ili imenovani", kazao je Ivanović.\nIvanović je podsetio da po isteku mandata opštine ne prestaju da postoje, jer je vlada u mogućnosti da forimira opštinska veća.\nDržavni sekretar je ukazao da održavanje izbora dodatno komplikuje što će parlamentarni i lokalni izbori biti održani istovremeno.\nIvanović je podsetio da je Srbija od 1999. godine, uz manje ili više prećutnu saglasnost međunarodnih misija, održala sve prlamentarne i predsedničke izbore.\n"Ali lokalne nismo do 2008. godine, to su elementi koji ukazuju da će i naše tehničke mogućnosti biti faktor koji će uticati na održavanje izbora", kazao je Ivanović i dodao da smatra će ipak odluka o održavanju izbora biti politička.\nIvanović je podsetio da odžavanje izbora zavisi i od stanja na terenu, ustava, rezolucije Saveta bezbednosti i međunarodnih misija.\nPredsednica parlamenta Slavica Đukić Dejanović izjavila je juče da će lokalni izbori biti raspisani u svim sredinama u kojima je odbornicima istekao četvorogodišnji mandat, bez obzira da li su one na jugu ili severu pokrajine.\nOna je to izjavila juče nakon sastanka sa čelnicima skupština opština Leposavić, Zubin Potok i Zvečan kome nije prisustvovao predsednik SO Kosovska Mitorivica.\nPredsednik SO Zubin Potok Stevan Božović izjavio je juče da im je ĐukićDejanović "dala duboko uveravanje da će i lokalni i parlamentarni izbori biti raspisani na teritoriji cele Srbije, uključujući Kosovo i Metohiju". On je rekao i da lokalni izbori neće biti raspisani "u opštinama koje su još u mandatu", kao što su Leposavić i Kosovska Mitrovica.\nDE MARNJAK: LECI OBJAŠNJAVAJU DETALJE DOGOVORA\nPRIŠTINA, 7. marta 2012. (Tanjug) Šef Euleksa Gzavije de Marnjak izjavio je sinoc u Prištini da su leci koji su deljeni na severu Kosova informacija gradanima o onome šta je dogovoreno izmedu Beograda i Prištine. Na konferenciji za novinare, odgovarajuci na pitanje o lecima koji su deljeni na severu Kosova u vezi registarskih tablica za vozila, De Marnjak je rekao da je trebalo da ti leci informišu gradane o detaljima dogovora Beograda i Prištine koji se odnose na tehnicka pitanja.\nNa prelazima na severu Kosova neki gradani dobili su juce od službenika Euleksa letak u kojem piše da do 1. juna moraju imati KS ili RKS tablice.\nPortparol Euleksa Irina Gudeljevic rekla je ranije juce Tanjugu da je ta misija privremeno povukla letke kako bi se razjasnio tekst koji je u njima i bio poboljšan nacin na koji ce letak biti predstavljen.\nVORLIK: IZABRANI NA KOSOVU NEĆE IMATI NIKAKVU VLAST\nBEOGRAD, 8. marta 2012. (Beta) Lokalni izbori koje su na Kosovu organizovale srpske vlasti dovešće do izbora predstavnika koji neće imati nikakvu vlast u okviru kosovskih institucija, izjavila je ambasadorka SAD u Beogradu Meri Vorlik.\n"SAD nastavljaju da podržavaju suverenitet i vlast Kosova na celoj teritoriji. Lokalni izbori koje su organizovale srpske vlasti po srpskom zakonu dovešće do izbora predstavnika koji neće imati nikakvu vlast u okviru kosovskih institucija i zakona", rekla je Meri Vorlik u intervjuu za današnje izdanje "Večernjih novosti". Ona je podsetila da je, kada je Srbija 2008. godine sprovela glasanje na Kosovu, specijalni izaslanik generalnog sekretara UN izjavio da su ti izbori i njihov rezultat, kao i formirane srpske opštinske institucije "bez legitimiteta".\nKomentarišući predlog predsednika Srbije Borisa Tadića o planu u četiri tačke, Vorlikova je kazala da je za SAD pitanje statusa Kosova "završeno", kao i da su SAD shvatile da Tadić još razrađuje ideje o Planu, te da Vašington o tome još nije zauzeo stav.\nNa pitanje kada bi Srbija mogla da dobije datum za pocetak pregovora i šta ce biti najveća prepreka na tom putu, ambasadorka SAD je naglasila važnost napretka u reformama, vladavini prava, borbi protiv korupcije, ali i konkretnih pomaka u dijalogu sa Prištinom.\nOdgovrajući na pitanje da li će biti novih uslova u vezi sa Kosovom, Vorlikova je rekla da je među zadacima koje je Evropska komisija Srbiji postavila i nastavak i napredak u dijalogu sa Prištinom, dogovor o energetici i telekomunikacijama.\n"Zemlje EU će odlučiti koje dodatne pomake očekuju u oblastima kao što su paralelne institucije na severu. To će biti pitanja koja EU treba da razreši", rekla je ona.\nOna je kazala da je važno nastaviti proces dijaloga sa Prištinom "bez obzira na predstojeće izbore u Srbiji". Prema njenim rečima, "očekuje se i progres u implementaciji već postignutih sporazuma i spremnost obe strane da obnove dijalog što je pre moguće".\n"Treba raditi naporno i brzo ako Srbija želi da dostigne datum do kraja godine", naglasila je Meri Vorlik. Ona je ocenila da je pitanje priznavanja Kosova u ovom trenutku "mnogo manje važno" od pitanja boljeg života ljudi u regionu.\nNa pitanje da li će SAD nastaviti da insistiraju da se Srbija povuče iz institucija na severu Kosova, Vorlikova je kazala da je sever Kosova "deo Kosova", i da Srbi južno od Ibra već koriste prednost zaštite kosovskog ustava da razviju svoje zajednice i obezbede radna mesta.\n"Niko od njih nije tražio da se odreknu identiteta ili dvojnog državljanstva", rekla je Meri Vorlik.\nHABER: EULEKS ĆE POSLE REVIZIJE BITI JAČI I EFIKASNIJI\nPRIŠTINA, 7. marta 2012. (Beta) Komandant civilnih operacija EU Hansjorg Haber rekao je u Prištini da će Euleks posle rekonfiguracije biti "jača, pouzdanija i efikasnija" misija, saopštio je danas Euleks.\n"Euleks je obavio veliki posao. Ali, promena okolnosti podrazumeva i promenu prioriteta. Kosovske institucije su ostvarile veliki napredak u nekim oblastima vladavine prava, te misija Euleksa mora ići u tom pravcu. Euleks će preusmeriti svoje prioritete, rekonfigurisaće se i postati jači, pouzdaniji i efikasniji", rekao je Haber. On je tokom posete Kosovu, gde se obratio osoblju Euleksa, takođe izvestio kosovske vlasti o detaljima revizije, za koju se očekuje da će uskoro biti završena.\nRekonfiguracija podrazumeva smanjenje kako međunarodnog, tako i lokalnog osoblja, posebno u oblasti policije i carine, dok će rad biti koncentrisan na pravosudnu oblast, posebno na izvršni mandat Euleksa, navodi se u saospštenju i dodaje da se očekuje da će se dodatni resursi dodeliti severu Kosova.\nPrema proceni Habera broj stranog osoblja Euleksa biće smanjen za trećinu. Euleks trenutno ima 1.350 pripadnika međunarodnog i 1.150 lokalnog osoblja.\nŠef Euleksa Gzavije de Marnak zahvalio je Haberu na podršci misiji i pohvalio je lokalne organe vlasti za njihov rad.\n"Kosovske institucije su ostvarile stvarni napredak. Ovakva nova realnost se mora priznati. Ali, izazovi i dalje postoje, posebno u pravosuđu. Udvostručićemo svoje napore u ovoj oblasti i bićemo bolje opremljeni da se suočimo sa tim izazovima", poručio je De Marnak.\nSpecijalni predstavnik i šef kancelarije EU na Kosovu Samuel Žbogar je naveo da je u toku "nekoliko paralelnih procesa u odnosima između Kosova i EU" na koje će ove godine biti stavljen akcenat.\n"Od vizne liberalizacije do studije izvodivosti, i Euleks će igrati ključnu ulogu u ovim procesima", poručio je Žbogar. U saopštenju se navodi da će do promena u policijskopravnoj misiji EU na Kosovu doći posle 14. juna 2012. kada se očekuje početak njenog novog mandata.\nTAČI PREDVIĐA BRZO OKONČANJE NADGLEDANE NEZAVISNOSTI\nPRIŠTINA, 7. marta 2012. (Beta) Vlada Kosova je ubeđena da će proces nadgledane nezavisnosti biti okončan tokom ove godine, bez obzira na probleme na severu, izjavio je danas kosovski premijer Hašim Tači. Tači je na današnjoj sednici vlade, pozvao sve institucije da se angažuju na ispunjavanju plana kako bi već u septembru proces nadgledane nezavisnosti Kosova mogao biti završen.\nPrema njegovim rečima, do kraja juna treba ispuniti sve obaveze koje za kosovske institucije proizlaze iz Ahtisarijevog plana, da bi do sredine septembra mogao biti okončan proces nadgledanja kosovske nezavisnosti.\nAko obaveze budu ispunjene onda će, prema Tačijevim rečima, do okončanja nadgledane nezavisnosti doći sredinom septembra.\nKosovski premijer je kazao da je posebna radna grupa okončala posao oko priprema amandmana na Ustav Kosova koji se tiče završetka procesa nadgledane nezavisnosti.\nNakon sednice vlade, potpresednik Kuči je, komentarišuci najave da Srbija može organizovati izbore na Kosovu, rekao da Srbija treba da se ponaša evropski i da ne povređuje suverenitet suseda.


Svet arhiva vesti 21.02.2016 - Naslovi.net\nSnouden: Vratiću se u SAD, ali samo na fer suđenje\nBivši saradnik američke Agencije za nacionalnu bezbednost (NSA) Edvard Snouden izjavio je danas da bi pristao na izručenje u Sjedinjene Američke Države ukoliko bi federalna vlada garantovala da će dobiti fer suđenje. Bivši saradnik NSA obratio se… »\nPravda: SNOUDEN SE JAVIO IZ MOSKVE: Predaću se vlastima SAD ako…Radio 021: Snouden pristaje na izručenje, ali da mu se sudi ferjoš 7 povezanih\nGradonačelnik Londona i poslanik vladajuće Konzervativne stranke Boris Džonson izjavio je danas da će voditi kampanju za izlazak Velike Britanije iz Evropske unije, pred referendum zakazan 23. juna o tom pitanju. "Vodiću kampanju za izlazak iz EU"… »\nPolitika: „Evropski raskol” u kabinetu Dejvida KameronAkter: Gradonačelnika Londona podržao Bregzitjoš 7 povezanih\nPredsednik Zimbabvea napunio 92 godine\nharare -- Predsednik Zimbabvea Robert Mugabe napunio je 92 godine i najstariji je aktivni šef države. Zvanična proslava njegovog rođendana u Zimbabveu biće održana 28. februara. Prošle godine je za njegovu rođendansku proslavu ubijeno nekoliko… »\nDnevnik: Robert Mugabe napunio 92 godineRadio 021: FOTO: Ovo je najstariji predsednik na svetujoš 6 povezanih\n21.02.2016 Svet, izvori


Gde danas „idu“ uplate – 10. april 2019. - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Bet Info Fudbal Gde danas „idu“ uplate – 10. april 2019.\nGde danas „idu“ uplate – 10. april 2019.\n18:45 Luzern – Young Boys (Švajcarska – Super League)\nNa pobedu gosta je od ukupno 2612 evra uplaćeno tačno 2372 evra, što iznosi tačno 90.8% uplata od ukupne sume uplata. Young Boys jeste favorit na ovom susretu, a nadamo se da će na istom i uspeti da slavi, te nam donese željeni profit.\nPredlozi: 2 @1.80 / P/K2 @1.60\n18:00 Petrolul – Arges Pitesti (Rumunija – Liga 2)\nNa pobedu domaćina je od ukupno 1662 evra uplaćeno tačno 1585 evra, što iznosi tačno 95.3% uplata od ukupne sume uplata. Domaćin je po kvotama favorit, a ne preostaje nam ništa sem da sačekamo kraj utakmice i vidimo hoće li uspeti da slavi na istom.\nPredlog: 1 @1.55\nPrethodni tekstSutra imaju meč, a najbolji igrač je napustio klub!\nSledeći tekstOvaj dvojac je završio sezonu!


Opština Knić dobija Dom kulture u novom ruhu - 24sedam Opština Knić dobija Dom kulture u novom ruhu - 24sedam\nOpština Knić dobija Dom kulture u novom ruhu\nMinistarka kulture i informisanja Maja Gojković naglasila je da je važno iskoristiti potencijale svake opštine, kao i da je u tome posebno važno povezati turizam i kulturu\nTanjug/ Ministarstvo kulture i informisanja\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković posetila je danas Opštinu Knić i obišla radove na rekonstrukciji Doma kulture u toj opštini, koji su započeti sredstvima dobijenim na konkursu „Gradovi u fokusu“ Ministarstva kulture i informisanja.\nGojković je nakon obilaska Doma kulture istakla da je opština Knić pokazatelj da je decentralizacija kulture važna kako bi sva mesta u Srbiji imala infrastrukturu i sadržaje u kulturi kako bi mladi ostajali i naglasila da je važno iskoristi potencijale svake opštine, kao i da je u tome posebno važno povezati turizam i kulturu.\n– Na poziv predsednika Opštine Knić i direktorke ovog divnog Doma kulture došla sam da vidim koje su tu potrebe sada i na šta je utrošen novac građana Srbije ovog puta. Mogu da kažem da sam veoma zadovoljna kako izgledaju radovi – poručila je Gojković i podsetila da su potrebna dodatna sredstva kako bi se rekonstrukcija ovog objekta završila i Dom kulture postao jedno mesto sveobuhvatne kulture koje su potrebne Kniću, ali i svim selima u okruženju Knića i da je opština konkurisala sa tim projektom na ovogodišnjem konkursu.\nGojković je ukazala da ono što je potrebno Kniću, potrebno je i svim manjim sredinama u našoj državi, da sprovodi programe i sadržaje koji će omogućiti da građani, posebno mladi ostanu tamo gde su rođeni i dobiju mogućnost za zapošljavanje.\n– Ako gradimo dobre puteve koji omogućavaju lakšu komunikaciju sa većim gradovima, onda je neophodan taj još jedan mali segment a to je ljudska potreba za kulturom i najbolji način je da država pomogne tako što će pomoći izgradnju infrastrukture u pojedinim mestima – zaključila je ministarka.\nGojković je napomenula da je Srbija posvećena očuvanju kulture sećanja i gajenju kulture sećanja, kao i da je zato važno podizanje spomenika, snimanje filmova o delovima naše istorije, kao i da se i na taj način pokušava spojiti kultura i turizam, što je odavno u svetu prosto nerazdvojivo.\nSava Šumanović dobija obeležje u Šidu: Spomenik poznatom slikaru biće postavljen do kraja godine\nGojković je sa predstavnicima Opštine Knić obišla i Dom kulture u Gruži za čije su radove na rekonstrukciji obezbeđena sredstva iz budzeta Opštine Knić, kao i manastir Kamenac, koji je pod zaštitom Zavoda za spomenike kulture Kragujevac od 1969. godine.\nHrvatski mediji "hitno" preneli vest da je mitropolit Porfirije postao patrijarh SPC\nTanja Savić ipak nije otišla u Australiju: Uključiću se onlajn na suđenje\n#Dom kulture #Knić #Maja Gojković\nTuga vlada na komemoraciji velikom Dušanu Ivkoviću, Vućić: Ponosan sam što je Srbija imala takovg čoveka\nKosovska policija bacila suzavac, upućene dodatne snage ROSU na sever Kosova\nTenzije na Kosovu: Snage ROSU bacile suzavac na okupljene građane na prelazu Brnjak (VIDEO)


Zaštitnik gradjana: Domaćicama pravo na zdravstveno osiguranje - Radio Sto Plus\nŽene koje su domaćice, koje podižu decu ili brinu o bolesnim članovima porodice, kao i one koje rade na imanju, po novom zakonu Srbije o rodnoj ravnopravnosti za svoj rad moći će da ostvare pravo na zdravstveno osiguranje. To je zamenica Zaštitnika gradjana za...\nTo je zamenica Zaštitnika gradjana za rodnu ravnopravnost, Jelena Stojanović, izjavila danas u debati u kongresnom centru „Envoy Conference“ u Beogradu.\n„Za Zaštitnika gradjana je veoma značajno usvajanje Zakona o rodnoj ravnopravnosti. Veoma nam je važno uvodjenje pojma uravnoteženosti polova, ali i vrednovanje neplaćenog kućnog rada, što je i bila naša sugestija prilikom izrade nacrta ovog zakona jer je veliki broj žena nevidljiv za sistem i time ekonomski obeshrabren“, rekla je Stojanović.\nU saopštenju Zaštitnika gradjana je preneto da je Stojanović ukazala da neplaćeni kućni rad ima dugoročne posledice po život žena, posebno starijih od 45 godina jer njih, po pritužbama koje dobija Zaštitnik gradjana, poslodavci smatraju kategorijm koja nije poželjna i nije dovoljno produktivna, što ih diskriminiše na tržištu rada.


Bez pomaka u istrazi obijanja redakcije portala „Kolubarske“ - Raskrikavanje\n13.01.2020. Vesna Radojević Foto: Kolubarske (Đordje Đaković)\nU subotu uveče obijena je redakcija portala Kolubarske.rs koja se nalazi u centru Valjeva, a dva dana kasnije nema nikakvih novih informacija u vezi sa istragom u ovom slučaju. Darija Ranković, urednica ovog portala kaže za Raskrikavanje da je rekla policiji na koga sumnja, te da je sigurna da joj je u redakciju provaljeno zbog posla koji radi.\nNa pitanja Raskrikavanja da li ima novih informacija u vezi sa slučajem obijanja redakcije portala „Kolubarske“ iz Valjeva, Osnovno javno tužilaštvo u tom gradu kaže da je uviđaj obavljen, te da preduzimaju sve mere da slučaj reše.\n„Obaveštavamo vas da tužilaštvo u saradnji sa policijom preduzima sve mere i aktivnosti u cilju otkrivanja izvršioca krivičnog dela učinjenog na štetu pomenute redakcije“, stoji kratko u dopisu Osnovnog javnog tužilaštva iz Valjeva redakciji Raskrikavanja.\nUrednica portala, Darija Ranković kazala je za Raskrikavanje da je skoro sigurna da se radi o svojevrsnom upozorenju i zastrašivanju.\n„Ovom provalom i premetačinom, u našoj redakciji iz koje ništa nije odneto, šalje nam se poruka da menjamo uređivačku politiku i teme kojima se bavimo“, rekla je Darija Ranković za Raskrikavanje.\n„Imam osnovanu sumnju po čijem je nalogu provaljeno u redakciju s obzirom na to da već tri godine trpim verbalno nasilje od medija, koji su bliski gradonačelniku Slobodanu Gvozdenoviću. O tim sumnjama smo govorili policiji, ali ne želim nikoga javno da optužim bez čvrstih dokaza. A dokaze očekujem da pribavi policija“, kazala je Rankovićeva za Raskrikavanje.\nPortal u kom je urednica prati lokalne teme, a često se bave i istraživanjima korupcije, trošenju budžetskih sredstava, nameštanju javnih nabavki.\nKako nam je Ranković rekla, ne veruje da će institucije uraditi sve da saznaju ko je i zbog čega provalio u njenu redakciju.\n„I ranije sam podnosila prijave zbog verbalnih napada, tražeći da policija otkrije ko stoji iza skaradnih fotomontaža i tekstova objavljenih u jednim internet novinama o meni, međutim nikada nisu otkrili“, kaže ona i dodaje da trenutno ne veruje u institucije, i kaže da veruje da će jednog dana tužiti državu zbog nečinjenja.\nKako su Kolubarske obavestile javnost u subotu, provalnik je u prostorije redakcije ušao preko dvorišnog prozora koji je nasilno otvoren. U obe kancelarije redakcije ispreturane su fioke radnih stolova, a papiri i predmeti, i dokumentacija su se nalazili na podu.\nIz redakcije Kolubarskih.rs nije odneta oprema, niti bilo šta od vrednosti koje su se nalazile u prostorijama.\nInače, Raskrikavanje je ranije pisalo sa kakvim se sve pritiscima suočava redakcija Kolubarskih i urednica Darija Ranković.\nNaime, kako nam je tada prepričala koleginica Ranković, zbog njenog kritičnog pisanja o lokalnoj samoupravi, protiv nje je 2016. godine u Valjevu vođena žestoka kampanja koju ona izdvaja kao jednu od najtežih stvari sa kojima se suočila.\n„Sve je započelo na jednoj sednici kolegijuma na kojoj je gradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović (ginekolog) nezadovoljan mojim pisanjem rekao da bi mi rado pomogao ali da ne leči matore nerotkinje“, rekla je za Raskrikavanje Darija Ranković u decembru 2018.\nGradonačelnik Valjeva koji je inače lekar vređao je Rankovićevu rečima da je ona isfrustrirana, bolesna, samozvana novinarka, nepismena. Kampanju protiv nje je vodio i urednik Radio Valjeva Zoran Majdak koji je kako kaže Rankovićeva, štiteći gradonačelnika od njenog pisanja na svakih pola sata dva dana čitao otvoreno pismo u kome ju je najstrašnije vređao.\n„Između ostalog pisalo je da sam medijski isfrustrirana te da razlog tome leži u činjenici mog ličnog nezadovoljstva jer se nisam ostvarila kao majka, da vrištim po ulicama Valjeva na šta su Valjevci i navikli. Na kraju otvorenog pisma on zaključuje: Ono što Dariji Ranković treba niti želim niti mogu da joj dam jer nije moj tip“, prepričala je novinarka.\nNema pomaka ni u slučaju obijenih stanova novinarki KRIK-a\nNovinarki KRIK-a Dragani Pećo pre dve i po godine obijen je stan u kojem je tada živela. Iz stana ništa nije ukradeno, a policija slučaj i dalje nije rešila.\nNedavno je i drugoj novinarki KRIK-a, Milici Vojinović obijena kuća u kojoj živi sa porodicom dok su oni bili van Srbije. Njena rođaka je zatekla obijenu porodičnu kuću, a od oktobra do danas nema nikakvih podataka od policije i tužilaštva šta je sa istragom u ovom slučaju.


'NATO će morati da donese teške odluke 2021. godine'\nIzvor: B92, 30.Nov.2020, 19:19\n"NATO će morati da donese teške odluke 2021. godine"\nBrisel -- Generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izjavio je da je novoizabranom američkom predsedniku Džozefu Bajdenu predložio da dođe na samit Alijanse u Briselu.\n"Pozvao sam Bajdena da prisustvuje samitu NATO-a početkom naredne godine kako bismo razgovarali o važnim temama i doneli odluke među kojima je ostanak ili povlačenje snaga Alijanse u Avganistanu", rekao je Stoltenberg novinarima i dodao da >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << još treba da bude utvrđen datum samita.\nOdlazeći predsednik SAD Donald Tramp odlučio je da smanji američki kontingent u okviru misije NATO-a u Avganistanu. Trenutno ima 11.000 vojnika Alijanse, od kojih polovina nisu Amerikanci.\n"Misija će se nastaviti uprkos povlačenju američkih snaga i smanjenju američkog prisustva u Avganistanu. Teške odluke će morati da budu donete 2021. godine ukoliko talibani ne budu poštovali svoje obaveze", rekao je Stoltenberg.\nPrema njegovim rečima, Bajden je "veliki pristalica NATO-a koji dobro poznaje tu organizaciju". "To je dobra stvar za nas", rekao je Stoltenberg aludirajući na teškoće sa kojima se suočavao NATO tokom Trampove administracije.


Ljajiću kosovska policija nije dozvolila ulazak na Kosovo i Metohiju na pomen Ivanoviću - Glas Srpske\nTanjug 16.01.2021 11:59\nBEOGRAD - Predsjedniku SDP Srbije Rasimu Ljajiću pripadnici kosovske policije nisu dozvolili da pređe administrativnu liniju na Jarinju i da u Kosovskoj Mitrovici prisustvuje obilježavanju treće godišnjice ubistva Olivera Ivanovića u Kosovskoj Mitrovicu.\nLjajić je na Jarinju, kako je saopšteno iz SDP-a, zadržan više od dva sata, jer mu je najpre rečeno da se prema podacima iz baze KPS vodi kao ministar u Vladi Republike Srbije i da mu je zbog toga potrebna dozvola za prelazak administrativne linije.\nKada je Ljajić objasnio da nije član vlade i da u Kosovsku Mitrovicu ide u svojstvu građanina na obilježevanja godišnjice ubistva Olivera Ivanovića, pripadnici KPS su rekli da sačeka par minuta, a tih par miuta je trajalo dva sata.\nPoslije toga Ljajić je, kako se navodi u saopštenju, zvanično obaviješten da ne može da uđe na Kosovo i Metohiju, a kao razlog, nezvanično mu je rečeno da političarima i državnim zvaničnicima Republike Srbije nije dozvoljen ulaz zbog izborne kampanje, koja je u toku.\nSDP Srbije će o ovom incidentu obavijestiti sve relevantne međunarodne organizacije, a posebno one koje se bave zaštitom ljudskih prava.\n- Pitamo se o kakvom slobodnom protoku ljudi, roba i kapitala i zajedničkom tržištu, CEFTA ili "mini Šengenu", možemo govoriti, ako se ne dozvoljava ni odlazak na obeležavnje godišnjice nečije smrti – saopštila je stranka.


U Novom Sadu "Grin lav" 25. i 26. juna\nU Novom Sadu „Grin lav“ 25. i 26. juna\nTanjug 1. juna 2021. 13:50\nNOVI SAD – Festival elektronske muzike „Grin lav“ (Green Love) biće održan 25. i 26. juna u Novom Sadu, u prostoru na otvorenom unutar Novosadskog sajma, najavili su organizatori.\n„Nakon dugo vremena, usled pandemije koronavirusa koja je zaključala ceo svet, konačno je došlo vreme da ponovo zaplešemo… U nadi da se polako vraćamo normalnim okolnostima, ‘Grin lav’ festival najavljuje dvodnevni spektakl u skladu sa odlukama kriznog štaba i uz poštovanje svih epidemioloških mera“, saopštili su danas iz organizacije festivala.\nKako je najavljeno, u petak 25. juna nastupaju di-džejevi DŽej Lumen, Miloš Vujović i Liniar Disrapšn, odnosno Tamara Maksimović i Anđela Tomašević, dok će subota, 26. jun, biti rezervisana za Francuza Sebastijena Legera, kao i domaće Bokija i Fakira.\nUlaznice za dvodnevni festival po promotivnoj ceni koštaju 1.990 dinara, a iz „Grin lav“ festa navode da će ukoliko dođe do pomeranja datuma dvodnevni festival biti održan 30. i 31. jula na istoj lokaciji.\nIz „Grin lav-a“ podsećaju da „vrlo je važno da .#SAMOODGOVORNO rejvujemo jer je to jedini način da zaštitimo sebe i druge“.


Radio TV Stara Pazova - SEDNICA SO STARA PAZOVA: Usvojeni rebalansi Javnih preduzeća i ustanova, Milica Jelenić nova direktorka "Urbanizma"\nSEDNICA SO STARA PAZOVA: Usvojeni rebalansi Javnih preduzeća i ustanova, Milica Jelenić nova direktorka "Urbanizma"\nOdbornici Skupštine opštine Stara Pazova razmotrili su i većinom glasova usvojili rebalanse finansijskih planova ustanova i institucija za tekuću godinu, čiji je osnivač lokalna samouprava. Izglasani su i rebalansi finansijskih planova mesnih zajednica staropzaovačke opštine, kao i izveštaj o radu Opštinske uprave u prethodnoj godini.\nUsvojena je i Odluka o odvođenju atmosferskih i otpadnih voda, prihvaćeno Rešenje o obrazovanju komisije za planove opštine Stara Pazova kao a Milica Jelenić iz Starih Banovaca je imenovana za novog direktora Javnog urbanističkog preduzeća Urbanizam.\nPojedini odbornici imali su zamerke na određene članove predloženog Poslovnika Skupštine opštine Stara Pazova u skladu sa kojim snimanje ili fotografisanje zasedanja staropazovačke skupštine je dozvoljeno samo akreditovanim medijima odnosno medijima koji su uredno registrovani u APR-u i plaćaju poreske obaveze.\nOdbornička pitanja ovoga puta odnosila su se na komunalne teme - postavljeno je pitanje da li će JKP “Čistoća” zakupcima pijačnih tezgi i prostora refundirati uplaćen a neiskoriščen godišnji zakup i da li će u naselju Banovci Dunav povećati broj kontejnera. Problem prevoza izmedju Nove Pazove i Batajnice opet se našao medju odborničkim pitanjima.\nDanašnje zasedanje skupštine opštine Stara Pazova održano je uz strogo poštovanje svih propisanih mera prevencije od korona infekcije.


Vladimir Putin: Ruski medved na svetskoj areni - Sputnjik Srbija\n10:55 08 Avgust 2020\nVladimir Putin: Ruski medved na svetskoj areni\n16:58 28.02.2018 (osveženo 21:52 28.02.2018) Preuzmite kraći link\nVladimir Putin je ušao u visoku politiku 1999. godine, prvo na funkciju prvog zamenika premijera, zatim na funkciju vršioca dužnosti predsednika Vlade, a kasnije i premijera Rusije.\nUnutarpolitički program: Za vreme prvog mandata Putin je sproveo poresku, bankarsku, penzionu i agrarnu reformu, kao i reformu monopola, komunalne privrede i radnog zakonodavstva. Predsednik je istakao da je neophodno sačuvati teritorijalni integritet zemlje i ojačati njen suverenitet, značajno povećavši tempo rasta BDP-a.\nSpoljnopolitički program: Još 2007. godine, govoreći na Konferenciji o pitanjima bezbednosti u Minhenu, Putin je oštro kritikovao spoljnopolitičku strategiju SAD i ideju jednopolarnog sveta. Putin je izjavio da je „svet jednog gazde“ u današnjim uslovima nemoguć i da je takav model poguban za sve i da nema nikakve veze sa demokratijom. Putin je poručio da Rusiju uče demokratiji zemlje koje se same, iz nepoznatih razloga, ne uče demokratiji.\npredsednički izbori u Rusiji, Vladimir Putin


Predstavnici UNDP-a i Ambasade Japana juče su posetili Valjevo - MARSH online\nPočetna Vesti Društvo Predstavnici UNDP-a i Ambasade Japana juče su posetili Valjevo\nDruštvo HomePage Razno\nPredstavnici UNDP-a i Ambasade Japana juče su posetili Valjevo\nPredstavnik UNDP-a (Program Ujedinjenih nacija za razvoj) Naoki Niheja, kao i predstavnici Ambasade Japana u Beogradu juče su u Valjevu obišli objekate koje Vlada Japana finansira preko UNDP-a.\nGosti su obišli gradilište na reci Kolubari kod stočne pijace, gde se radi na sanaciji kanalizacionog sifona. Vrednost radova je 25.000 dolara, a izvođač radova je preduzeće Autotransport iz Valjeva.\nIzgradnja mosta u Goloj Glavi je u završnoj fazi, što su imali prilike da vide predstavnici Japana i UNDP-a tokom današnjeg obilaska gradilišta. Vrednost radova na izgradnji ovog mosta je 88.000 dolara, a izvođač je preduzeće Komgrad iz Valjeva.\nPrethodna objava Iz Austrije proterano oko 7.000 izbeglica\nSledeća objava Identifikovani napadači na regionalni centar za osobe sa invaliditetom u Kaliforniji


Višak pretvoren u sigurnu investiciju - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Višak pretvoren u sigurnu investiciju\nVišak pretvoren u sigurnu investiciju\nVeć početkom 2006. godine Narodna banka Srbije najavila je početak operacija na otvorenom tržištu (takozvane repooperacije). Tako je u poslovnim bankama omogućeno da viškove svoje likvidnosti pretoče u sigurne hartije od vrednosti, a potom ih u datom trenutku prodajom centralnoj banci ponovo aktiviraju.\nVeć početkom 2006. godine Narodna banka Srbije najavila je početak operacija na otvorenom tržištu (takozvane repooperacije). Tako je u poslovnim bankama omogućeno da viškove svoje likvidnosti pretoče u sigurne hartije od vrednosti, a potom ih u datom trenutku prodajom centralnoj banci ponovo aktiviraju. Sa druge strane Centralna banka, izdavanjem atraktivnih, po pravilu kratkoročnih, hartija od vrednosti steriliše višak novca u opticaju i na taj način utiče na kretanje inflacije. Tokom 2006. godine održano je čak 237 aukcija na kojima su kupovane i prodavane hartije od vrednosti centralne banke po kamatnim stopama koje su višestruko premašivale stopu inflacije. Početkom septembra, kada je usvojen novi okvir monetarne politike određeno je da će kamata na dvonedeljene repooperacije biti zapravo referentna kamatna stopa NBS i da iznosi 18 odsto. Odlučeno je, takođe, da se osim četrnaestodnevnih izdaju i šestomesečni zapisi pri čemu će kod njihovih aukcija biti određen samo obim a ne i kamatna stopa koja će zavisiti od zainteresovanosti banaka da ulaze u ovakve transakcije.\nNBS: Batiću potreban kurs o monetarnoj politici\nReagujući na pismo Vladana Batića koji je od premijera Koštunice zatražio odgovor na pitanje ko je i koliko novca zaradio na krusnim razlikama pri kupovini blagajničkih zapisa NBS, u centralnoj banci kažu da su «spremni da Batiću objasne kako se vodi monetrana politika. – Podaci jasno pokazuju da nema ni govora o nekoj unapred smišljenoj akciji, odnosno scenariju po kome bi NBS emitovala i prodala ogromnu količinu blagajničkih zapisa u periodu visokog kursa, da bi se po isteku perioda od šest meseci portfelj naglo prelio u devize po znatno nižem kursu. Evidentno je naime da NBS u periodu najvišeg kursa nije emitovala značajniju količinu blagajničkih zapisa, odnosno da su najveće emisije bile počev od 28.8.2006. godine kad je kurs već značajno apresirao. Još indikativniji i relevantniji podatak je da je portfelj prodatih HOV NBS gotovo dupliran u poslednjem kvartalu kada se kurs već stabilizovao na nivou od oko 80 dinara za evro.\nPrema grubim procenama NBS tokom 2006. godine sa tržišta je povučeno više od 400 milijardi dinara viška sredstava, pri čemu je 67,2 odsto tog viška povučeno kroz obaveznu rezervu na koju NBS nije plaćala ništa ako je bilo reči o deviznim sredstvima, odnosno samo 2,5 odsto ako je bilo reči o dinarskim sredstvima. Nešto više od četvrtine ukupnog viška novca, ili 25,2 odsto povučeno je sa tržišta upravo kroz repooperacije i za te transakcije NBS je plaćala kamatu od 14 do 15,5 odsto u proseku. Krajem avgusta, po oba osnova, bilo je povučeno oko 340 milijardi dinara, ali je kamata tada u proseku bila 18,7 odsto. Zanimljivo je da je do juna 2006. godine kamata na blagajničke zapise NBS zbog rasta inflacije stalno povećavana i iznosila je oko 22 odsto, a krajem ove godine referentna kamata je spuštena na 14 odsto.\nDakle, u mesecima kada je došlo do najvećeg pada vrednosti evra, (u poslednjih nekoliko meseci 2006. godine), smanjivana je i cena koštanja repotransakcija, ali i pored toga, kako se pokazalo na aukcijama dvonedeljnih zapisa, uvek je učestvovalo najmanje 25 od ukupno 31 poslovne banke, dok je desetak banaka obično bilo zainteresovano za transakcije ranije izdatih dvomesečnih zapisa. Samo u trećem kvartalu lanjske godine NBS je povukla više od 24 milijardi dinara preko repooperacija, a da se ova transakcija isplatila poslovnim bankama uprkos nominalnom padu prinosa pokazuje i podatak da su one krajem septembra u hartije od vrednosti centralne banke plasirale više od 743 milijarde dinara što je u odnosu na septembar 2005. godine bilo čak tri puta više sredstava. Tokom oktobra i novembra repotržište je bilo još aktivnije tako da je kraj godine dočekan sa stokom hartija od vrednosti od oko 150 milijardi dinara, a realni prinosi su zbog pada evra u odnosu na vrednost dinara i dalje bili dosta visoki. Prema računicama eksperata Kvartalnog monitora, istina ne kao sredinom avgusta kada su dostizali i 60 odsto, ali su se kretali negde između 30 i 50 odsto.\nPrema njihovoj analizi „kamatna stopa na repo ugovore se kao instrument monetarne politike pokazala ograničeno efikasnom“. S jedne strane, pri aprečijaciji kursa repoplasmani su postajali sve atraktivnija investicija, što je dovelo do povećanog priliva deviza čime je stvorena još veća ponuda deviza i pritisak na apresijaciju. S druge strane, taj priliv je zahtevao novu sterilizaciju kreiranih dinara putem deviznog tržišta što je poskupljivalo vođenje monetarne politike. Time je, kako su zaključili u NBS, nastao rizik „otvaranja začaranog kruga u kome visok prinos na repo ugovore privlači strani kapital koji izaziva pritisak na deviznom tržištu, NBS otkupljuje taj priliv deviza da bi sprečila preteranu apresijaciju kursa, a time se opet stvaraju novi dinari koje NBS opet teži da sterilizuje novim repo ugovorima da bi održavala inflaciju na ciljanom nivou“.\nPitanje je jedino šta je bila alteranativa takvom vođenju monetarne politike. Jedan od odgovora glasi dalje povećanje obavezne rezerve banaka, što je sigurno jeftiniji, ali daleko manje tržišan način, a u prethodnom periodu se pokazalo i manje efikasan način za obaranje inflacije jer se kreditiranje nastavlja istim tempom samo zaobilaznim putem.


Nikolina Pišek sa mužem Vidojem\n- Oni žive u Gornjem Gradu kod Skupštine, čim su čuli da se nešto dešava i da sve pada oko njih odmah su izleteli na ulicu. Kada su izašli imali su šta i da vide, da je skoro sve oko njih razrušeno i da su ljudi u pidžamama izašli na ulice. U tom momentu videli su kako se jedan deo kuće srušio, ali srećom niko od članova porodice nije povređen - objašnjava izvor blizak porodici za "Blic".\nKuća Nikoline Pišek posle zemljotresa u Zagrebu\nUspeli smo da dođemo i do fotografija na kojima se vidi koliko je kuća oštećena, a kada smo pozvali Pišekovu za komentar, poručila nam je samo da je u velikom šoku i da ne može da priča.\nInače, porodica Ristović kada nije u Beogradu stanuje u Zagrebu, a nisu mogli ni da naslute da će ih ovako nešto zadesiti.\nDva snažna zemljotresa potresla su jutros Zagreb i severozapad Hrvatske. Jedan je bio jačine 5.3, a drugi pet stepeni Rihtera. Oštećeno je više zgrada, katedarala u centru grada i teže povređeno jedno dete.\nOštećena je i Saborna crkva Preobraženja Gospodnjeg na Cvetnom trgu. Kako je za Informativnu službu Srpske Pravoslavne Crkve izjavio đakon Dragan Radić, autor fotografija postradalog hrama i zdanja u okolnim ulicama, među sveštenicima Srpske Pravoslavne Crkve i članovima njihovih porodica nema povređenih, prenosi sajt SPC.\nZbog jakog zemljotresa, iz svog stana u Zagrebu evakuisan je i predsednik Hrvatske, Zoran Milanović.


Nedelju dana nakon opštih izbora u Italiji pobednik još uvek nije potvrdjen\nViše od nedelju dana nakon opštih izbora, u Italiji još uvek nije potvrdjen pobednik. Medjutim, lider koalicije levo od centra Romano Prodi, kaže da već radi na sastavu buduće italijanske vlade.\nDanas je uskršnji ponedeljak i neće biti potvrde zvaničnih izbornih rezultata. Italijani još uvek ne znaju ko je pobedio ali znaju da se nadmetanje izmedju levičarske i desničarske koalicije nastavlja nesmanjenom žestinom. Nakon ogorčene izborne kampanje, nepotvrdjeni rezultati ukazuju da su ovo bili najtešnji izbori u Italiji od Drugog svetskog rata. Mada sve ukazuje na pobedu opozicionog lidera koalicije levo od centra, Romana Prodija, premijer Silvio Berluskoni odbija da prizna poraz i nije davao komentare tokom prazničnog vikenda. Bivši ministar njegove koalicije desno od centra, Roberto Kalderoli, insistira da je njegov tabor odneo pobedu sa nekih 20 hiljada glasova razlike.\nKalderoli tvrdi da postoje napravilnosti u učešću jedne od stranaka Prodijeve koalicije. Medjutim, Prodi odbacuje taj argument bivšeg ministra kao izmišljotinu i ukazuje da je došao momenat da se te stvari ostave po strani i da se započne rad za dobrobit zemlje.\n”Što je duže mučenje, to je sladja pobeda,“ kaže Romano Prodi sa velikom dozom samopouzdanja. Medjutim, postojeće podele i neizvesna politička sitaucija bude ozbiljnu zabrinutost. I papa je naglasio taj problem u svojoj uksršnjoj besedi:\nNeka Bog unese staloženost u ovaj trenutak u kojem se Italija nalazi, a one koji služe italijanskom narodu nek podari snagom da se zalažu za zajedničke ciljeve i opštu dobrobit, rekao je papa. U medjuvremenu, čovek koji očekuje da postane budući premijer Italije, Romano Prodi, rekao je da već radi na sastavu buduće italijanske vlade i istakao da će njen prioritet biti da se državne finansije stave pod kontrolu.


Đoković na pragu najgoreg plasmana od 2006. godine! - Admiral Bet SPORT\nStefan Cvetković Posted on 10. maja 2018. 13:19 10. maja 2018. 17:58\nNovak nikako ne uspeva da pronađe pravu igru ove sezone i ima dosta problema od povratka na teren početkom godine nakon operacije lakta.\nPosle poraza od Kajla Edmunda izjavio je da se evidentno previše brz vratio mečevima nakon operacije i da stvari još uvek ne funkcionišu dobro.\nSkor na početku godine je 6-6 a dosta se muči da prebrine prepreku zvanu drugo kolo na poslednjih nekoliko turnira, jer je sem Monte Karla, gde je došao do treće runde, na svim turnirima završavao učešće u prvoj ili drugoj.\nĐoković je prošle godine došao do polufinala turnira u Madridu i za to osvojio 360 poena ali ove godine nakon ispadanja u drugoj rundi osvojio je samo 45, što znači da će u ponedeljak imati 315 poena manje na listi i sa 1905 verovatno pasti bar do 18. mesta na tabeli. Taj pad može biti još koju poziciju niže, u zavisnosti šta će uraditi nekoliko tenisera koji su još uvek ostali u glavnom žrebu Madrida – Kajl Edmund, Miloš Raonić i Filip Kolšrajber.\nPoslednji put van top 15, Novak Đoković bio je 16. oktobra 2006, kada se nalazio na 17. mestu ATP liste.\nNaredne nedelje na programu je Masters u Rimu gde je Đoković prošle godine igrao finale i gde brani 600 poena, ukoliko to ne uspe to da odbrani očekuje ga još veći pad na listi, verovatno i van top 25 pred Rolan Garos.\nTagovi : atp, novak đoković


Naslovnica Balkan Hrvatski mediji: Ako Mađarska zatvori granicu izbjeglice će krenuti preko BiH\nBalkan – Ministar unutrašnjih poslova Mađarske Sandor Pinter u ponedjeljak je najavio mogućnost potpunog zatvaranja granice sa Hrvatskom.\nPinter je istakao kako vlada ne može znati kada će to biti jer sve zavisi od priliva izbjeglica i migranata iz Hrvatske prema Mađarskoj.\nHrvatski mediji prenose kako će mađarski premijer Viktor Orban prije zatvaranja granice zatražiti podršku od Višegradske grupe, udruženja četiri države među kojima su Mađarska, Češka, Slovačka i Poljska.\nČlanice se uveliko protive prilivu izbjeglica te kvotama koje im je dodijelio Brisel kada je riječ o prihvatanju ljudi sa Bliskog istoka na nivou Evropske unije, piše Jutarnji list koji ističe da podrška tri zemlje partnerice stoga ne bi trebala izostati.\nHrvatski mediji naglašavaju kako bi se zatvaranjem mađarsko-hrvatske granice otvorio novi problem koji bi zahtijevao veći angažman Slovenije i Austrije, na čiju podršku računa zvanični Zagreb. S druge strane, jedan od načina prigušenja problema jeste ponovno privremeno zatvaranje granica sa Srbijom, piše Jutarnji.\nU tom najcrnjem scenariju, izbjeglice i migranti ne bi imali izbora nego Hrvatskoj prići preko Bosne i Hercegovine na koju bi ih ionako usmjeravala srbijanska policija, a prilikom čega će Zagreb ostati potpuno nemoćan zbog više od 1.000 kilometara duge granice sa našom zemljom koju je praktično nemoguće nadzirati u potpunosti.


Na beogradskim ulicama svakodnevno se mogu videti razne situacije koje privlače pažnju sugrađana, a najnoviji slučaj jedan od čitalaca "Blica" zatekao je juče kod saobraćajne petlje Mostar.\nKako je objasnio, oko 15.30, od pomenute petlje do Ulice kneza Miloša, iz kamiona se konstantno slivao malter po putu. U saobraćaju je nastala opšta pometnja.\n- Vozači su svirali, blicali vozaču kamiona pokušavajući da ga upozore da nešto nije u redu, ali bezuspešno - kazao je sugrađanin koji nam je poslao fotografiju sa lica mesta.\nKoliku je put uspeo tako da "izmalteriše" ostalo je nepoznato.


Tilerson: Rusija zahteva poštovanje, ali ignoriše SAD - 11.01.2017, Sputnik Srbija\nKandidat za mesto državnog sekretara SAD Reks Tilerson izjavio je da Rusija u svojim aktivnostima ne uzima u obzir interese SAD. 11.01.2017, Sputnik Srbija\n19:40 11.01.2017 (Osveženo: 21:17 11.01.2017)\n© AFP 2021 / BEN STANSALLIzvršni direkto EksonMobila Reks Tilerson\nKandidat za mesto državnog sekretara SAD Reks Tilerson izjavio je da Rusija u svojim aktivnostima ne uzima u obzir interese SAD.\n„Dok Rusija traži poštovanje i značaj na međunarodnoj sceni, njene nedavne aktivnosti ne uzimaju u obzir američke interese“, rekao je Tilerson na saslušanju u Odboru za spoljne poslove američkog Senata.\nTilerson nije rekao o kakvim aktivnostima se radi.\nOn je Rusiju pomenuo u kontekstu „pretnji u svetu koji se menja“.\nSjedinjene Američke Države treba da imaju iskren razgovor sa Rusijom, smatra Tilerson.\nSAD odgovaraju na rusko „mešanje“ u izbore\n11 Januar 2017, 09:40\n„Potreban nam je otvoren i iskren dijalog sa Rusijom u vezi sa njenim ambicijama, da bismo mogli da iscrtamo sopstveni put. Rusija je upala u Ukrajinu, zauzela Krim i podržava sirijske snage koje brutalno narušavaju zakone rata. Naši NATO saveznici imaju pravo da budu zabrinuti oporavljenom Rusijom“, istakao je Tilerson.\n„Rusija danas predstavlja opasnost, ali nije potpuno nepredvidiva u promovisanju sopstvenih interesa“, dodao je on.\nRusija je upala u Ukrajinu, zauzela Krim i podržava sirijske snage koje brutalno narušavaju zakone rata. Naši NATO saveznici imaju pravo da budu zabrinuti oporavljenom Rusijom.\nJedini način na koji je moguće priznavanje Krima je širi dogovor koji poštuje interese ukrajinskog naroda. Bez toga nikada nećemo morati da priznamo prisajedinjenje Krima, naglasio je Tilerson.\nAmerika je trebalo Ukrajini da isporuči oružje\nVašington je trebalo da pomogne Kijevu u vojnom odgovoru kada su stanovnici Krima glasali da se pripoje Rusiji, izjavio je Tilerson.\n„Ja bih preporučio da Ukrajina uzme svu svoju vojnu imovinu koju ima na raspolaganju, postavi je na istočnoj granici i obezbedi tu imovinu oružjem neophodnim za odbranu“, rekao je Tilerson.\nTilerson je istakao da bi on, takođe, objavio da će im Sjedinjene Države „pružiti obaveštajne podatke i da bi ili NATO ili SAD obezbedili vazdušni nadzor iznad granice kako bi kontrolisali svaki pokret“.\nRusija ne polaže zakonsko pravo na Krim, dodao je on.\n„Ne, to je bilo zauzimanje teritorije koja nije njihova“, odgovorio je Tilerson na pitanje da li smatra da Rusija ima zakonsko pravo na Krim nakon što se Krim pripojio Rusiji nakon referenduma u martu 2014. godine.\nRuske i sirijske snage u Alepu krše međunarodni poredak\nNavodne mete bombardovanja u Alepu od strane Rusije i Sirije narušavaju međunarodni svetski poredak, izjavio je Tilerson u svom saslušanju pred Senatom.\nNa pitanje „Da li ciljana kampanja bombardovanja bolnica Rusije i Sirije u Alepu, na primer, narušavaju ovaj međunarodni poredak“, Tilerson je odgovorio: „Da, to nije prihvatljivo ponašanje“.\nRusija, Turska i Iran diktiraju razvoj događaja u Siriji\nGlavnu reč u Siriji vodi Rusija\n8 Januar 2017, 13:55\nRusija, Turska i Iran diktiraju uslove pod kojima se razvijaju događaji u Siriji, izjavio je Tilerson.\n„Sa onim gde se danas nalazimo, ne možemo da učinimo ništa. Rusija, Sirija, Turska i Iran diktiraju uslove na osnovu kojih će se razvijati događaji u Siriji. Bez našeg učešća“, istakao je Tilerson.\nRanije je Tilerson odbio da akcije Rusije u Siriji nazove zločinom.


Više od polovine građana Srbije ne veruje vestima koje objavljuju online mediji | Luftika\nViše od polovine građana Srbije ne veruje vestima koje objavljuju online mediji\nFakultet političkih nauka i BBC News na srpskom napravili su istraživanje u kom su analizirali digitalno tržište vesti u Srbiji, sa pozicije publike. Rezultati su potom upordeđivani sa onim iz najrazvijenih zemalja.\nAnketno ispitivanje sproveo je Ipsos Strategic Marketing u Srbiji u periodu od 7. do 20. jula 2020. godine, a uzorak je činilo 2008 ispitanika starijih od 16 godina koji bar jednom nedeljno, za informisanje o aktuelnim događanjima, koriste internet.\nIstraživanje je rađeno po metodologiji Rojters instituta, koji slično istraživanje radi svake godine u 40 zemalja sveta.\nPortali potisnuli televiziju, ali im ne verujemo\nDve trećine građana Srbije koji se informišu onlajn zabrinuto je za tačnost informacija koje sreću na internetu, pokazalo je ovo istraživanje pod nazivom “Informisanje u digitalnom okruženju u Srbiji”.\nU odnosu na prosečnu sliku u svetu, Srbija ove značajno odudara. Naime, prosek u svetu je 40% zabrinutih zbog tačnosti informacija na društvenim mrežama, a 20% na sajtovima.\nNajviše sumnjamo u izjave političara\nInternet populaciju u Srbiji od svih učesnika u javnoj komunikaciji najviše brinu političari kao izvori vesti koji bi mogli plasirati netačne i neproverene inforamcije.\nČak 61% u Srbiji izdvaja vladu, partije, političare kao izvor potencijalno netačnih izjava koji ih najviše brinu, dok u svetu to smatra 40%.\nSamo 26% smatra da mediji ne treba da naglašavaju tu izjavu, jer to daje političaru neopravdanu pažnju.\nNismo spremni da platimo usluge online medija\nGrađani koji se informišu onlajn nisu spremni da plate za vesti koje prate.\nSvega 4% je na neki način platilo pristup vestima na internetu tokom protekle godine (bilo kao pretplatu, donaciju), dok skoro polovinu ništa ne bi moglo da podstakne da to uradi.\nU većini evropskih zemalja između 10% i 20% plaća vesti, a najviše ljudi odlučuje se da plati onlajn vesti u Norveškoj (47%).\nPodkast u Srbiji popularniji nego u svetu\nOno po čemu se situacija u digitalnom okruženju u Srbiji ne razlikuje značajno od globalnih trendova je da vesti postaju, ili su već postale za onlajn populaciju dominantno mobilne, a s tim u vezi ispitanici i u Srbiji i u svetu kažu da onlajn vesti najradije čitaju.\nDetalje i rezultate ovog istraživanja možete pogledati na linku Informisanje u digitalnom okruženju 2020.\noznakeonline mediji poverenje u medije


Vučić: Pitanje na referendumu moglo bi biti samo za ili protiv sporazuma\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u nedelju da je predstavnicima Srba sa severa Kosova rekao da je spreman da na eventualnom referendumu pitanje bude u njihovu korist i da glasi "Da li ste za briselski sporazum ili ne".\nVučić je, međutim, rekao da ne prihvata predlog da pitanje na eventualnom referendumu bude "Da li Kosovo treba da bude u Srbiji ili ne", kao i da je odbio da ne učestvuje u kampanji za prihvatanje briselskog sporazuma s Prištinom ako bi referendum zaista bio i raspisan.\n"Postavićemo pitanje koje vama (Srbima sa severa Kosova) odgovara, a pitanje koje vama odgovara jeste: 'Da li ste za briselski sporazum ili ne'. Zato što za taj sporazum nije niko", rekao je Vučić gostujući u emisiji Prve televizije.\n"Za taj sporazum nije niko, ja ne mogu da kažem da je taj sporazum idealan, uvek ću da mu nađem više pokuda nego pohvala", rekao je Vučić i istakao da je to uprkos svemu najbolje moguće rešenje za Srbiju u datim okolnostima.\nVučić je rekao da protivnici briselskog sporazuma neće na uličnim protestima moći da promene odluku vlade koja je na njega pristala zarad budućnosti zemlje.


SGA predstavlja svog Programskog direktora – Serbian Games Association\nU skladu sa razvojem i sazrevanjem prve domaće asocijacije koja okuplja kompanije i druge aktere u domenu gejminga, ujedno i prve u našem regionu, SGA najavljuje novo pojačanje i novu poziciju u svom timu. Na mestu Programskog direktora od ovog meseca pridružuje nam se Relja Bobić, su-osnivač kreativnog haba Nova Iskra u kome je tokom poslednjih osam godina radio na pozicijama Programskog menadžera i Menadžera sektora međunarodne saradnje.\nNjegovo poznavanje eko-sistema umetnosti, kulture i kreativnih industrija, kako na nivou regiona tako i čitave Evrope, pružiće ključni doprinos za SGA u narednom periodu, kada su u pitanju programski razvoj, projekti međunarodne saradnje i umrežavanje, uvezivanje sa edukativnim institucijama u zemlji i inostranstvu i razvoj servisa koji su neophodni kako našim članovima, tako i srpskoj gejming zajednici u celini.\n„Radujem se novom timskom izazovu sa ekipom SGA, koja je već postigla toliko puno u relativno kratkom vremenskom periodu. Verujem da baza koja je već jako dobro postavljena u narednom periodu može da na najbolji mogući način podrži dalje napredovanje srpskih gejming kompanija i šire zajednice, kao i njihovo međunarodno pozicioniranje. Posebno se radujem tome što ću do detalja upoznati čitav gejming eko-sistem, koji mi se čini kao najbolji mogući poligon za kreiranje transdisciplinarnih saradnji između umetnika, kreativaca, inženjera i preduzetnika. Znam da su ljudi koji rade u ovoj branši izuzetno posvećeni, a to je velika vrednost i potencijal“, rekao je Relja povodom početka svog angažmana u SGA.\nŽelimo toplu dobrodošlicu Relji u naš tim, i radujemo se novim fazama rada SGA u proširenom sastavu, koji i dalje nastavlja da se širi!\nRelja je profesionalno aktivan u domenu kulture i različitih sfera kreativnosti već 20 godina. 2002. godine je osnovao festival savremene muzike i novih medija Dis-patch čiji je kreativni direktor bio do 2010, dok je prethodno i za vreme njegovog trajanja uređivao radijske emisije posvećene eksperimentalnoj muzici i organizovao brojne koncerte i gostovanja domaćih i inostranih izvođača. Od 2010. radio je kao kustos ili kreativni direktor niza izložbi, radionica, rezidencija i projekata iz domena savremene umetnosti, dizajna i muzike, da bi se od 2012. posvetio razvoju projekta Nove Iskre. U okviru Nove Iskre, učestvovao je u realizaciji više od 300 edukativnih programa, brojnih regionalnih i međunarodnih projekata, a dizajnirao je i realizovao neformalne edukativne formate iz domena dizajna, gejminga, preduzetništva i drugih srodnih oblasti. Imao je jednu od ključnih uloga u osnivanju European Creative Hubs Network, nove pan-evropske mreže posvećene kreativnim habovima. Pored toga je bio aktivan kao prevodilac i saradnik portala i magazina posvećenih dizajnu i kulturi.