Srbija 1. u Evropi po rastu, taj rezultat nikada nismo imali\nTanjug 11. januara 2021. 22:07\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je večeras da je Srbija po privrednom rastu prva u Evropi, što će biti formalno potvrđeno krajem marta, a sve to, kako je dodao, bilo je moguće zahvaljujući reformskim merama koje su preduzete od 2014.godine i brzim otvaranjem zemlje posle prvog talasa korona virusa.\nVučić je, na TV Hepi, ukazao da je Srbija u prvom kvartalu imala rast od 5,2 odsto, dok je evrozona bila na minus 3,2 odsto.\nU drugom kvartalu Srbija je imala rast od 6,3 odsto, dok je evrozona imala minus od 14,7 odsto, a u trećem kvartalu, kada je evrozona imala minus od 4,3 odsto, Srbija je imala samo minus 1,4 odsto.\n„To je sve bilo mogcuhe jer smo čekali, zatvorili zemlju na mesec dana, što je bilo paetno, jer smo time savladali veliki prvi talas, i onda brzo otvorili zemlju. Kod nas su firme radile, iako ne punim kapacitetom, ali su radile. Ne smemo da zatvorimo privredu, jer na kraju će neko reći od čega ćemo da živimo kada prođe korona », kazao ej Vučić.\nTakođe su građene i obnovljene bolnice, dve su izgrađene za samo četiri meseca.\nUkazao je da se radi na 10 opštih bolnica širom Srbije, dodajući da su sve to bile velike stvari koje su moguće samo na osnovu uspeha reformi iz 2014., donošenjem Zakona o radu, koji je doneo odlične rezultate i merama fiskalne konsolidacije.\nGovoreći o smanjenju penzija, rekao je da se njegov otac, za kojeg se nada da će za koji dan izaći iz bolnice, pošto ima veliku penziju žalio što mnogo gubi, ali sada, dodaje, ima veću razliku u plusu nego što je imao u minusi i „više ne kuka“.\nPohvalio je penzionere rekavši da su oni verovali u zemlju i da su mogući veliki uspesi.\n„Kada morate da uradite nešto teško, bolje da je progutate žabu odmah, a ne da davite deset godina“, rekao je on.\n„Ovo su rezultati koje Srbija nikada nije imala. Kada je Srbija bila prva u Evropi po stopi rasta ? Dobićemo 31. marta rezultate da se potvrdi da je Srbija broj jedan u Evropi. Ne znam jedino kako će da računaju Irsku, koja ima kompanije koje izvoze pare u Ameriku. To sve je bilo moguće zahvaljujući ljudima koji su verovali u teške promene“, rekao je Vučić.


SICEF | Studentski inovacioni centar Elektronskog fakulteta - Strana 5\nStudije budućnosti 2012/2013\n25. septembra 2012. // piše: Dusan Stefanovic // Najave, Studije budućnosti // Nema komentara\nOvim projektom SICEF želi da zajedno sa Vama (ICT kompanijama), utiče na svest srednjoškolaca o odgovornosti koju imaju prema sebi i društvu prilikom odabira fakulteta. Želimo da ih navedemo da razmišljaju na duže staze i donesu pravu odluku. Mi smo tu da ih kao vršnjaci i neko ko je kroz istu muku prolazio samo nekoliko godina ranije, uverimo zašto su…\nAlumni klub Elektronskog fakulteta\n25. septembra 2012. // piše: Dusan Stefanovic // Aktuelno, Projekti // Nema komentara\nFormiranje alumni kluba je novi projekat na kojem je SICEF počeo da radi. Ideja je da se na jednom mestu okupe svi alumni Elektronskog fakulteta i ICT kompanije. Jednom godišnje će se održavati i alumni koktel na kome će se okupiti svi članovi grupe kako bi uz opuštenu atmosferu mogli da porazgovaraju o novim poslovnim mogućnostima.\nPredstavnici kompanija, fakulteta i studenata će voditi diskusiju o tome koje su potrebe kompanija (kadrovi, kompetence, tehnologije), kakav je trenutni nastavni program i da li se on poklapa sa potrebama kompanija, kao i šta je to što studenti najviše vole da rade i kakva je njihova perspektiva.


Španovićeva odbranila titulu u Dijamantskoj ligi! - Semberske\nDate: Septembar 01, 2017\nSrpska atletičarka Ivana Španović odbranila je titulu u Dijamantskoj ligi sjajnim skokom u poslednjoj seriji na velikom finalu u Briselu\nZIHERNADLA joj je odnela zlato, a kosmička pravda donela dijamante! Ivana Španović je pre tri nedelje u poslednjoj seriji finala planetarnog šampionata ostala bez svetske titule kada joj se otkačio startni broj sa leđa i dodirnuo pesak.U petak je u finalu Dijamantske lige u Briselu, poslednjim skokom u celoj sezoni pokazala rivalkama sa londonskog postolja zašto je ona trebalo da odnese kući najsjajnije odličje. Na prestižnom “Van Damu” odnela je najsjajniji trofej, moralnu pobedu i dijamantski dokaz da je njen kvalitet večan.\nSa olovnim nogama od sezone pune povreda, pod tmurnim nebom, kroz pet mučnih serija je naša najbolja atletičarka tražila put do odbrane trofeja koji je prošle godine dominantno osvojila. Čekao se taj jedan skok koji protivnice nikako nisu mogle da “ubodu”, čak ni čuvene Amerikanke. Neke druge devojke, poput Ugenove (druga sa 6,65) i Saunders (6,64) bile su na pragu senzacije, ali Španovićeva najbolje čuva za kraj.\nPrevious : Srpski džudista prvak svijeta\nNext : Bijeljina / Ivona Vučković izabrana za Miss Republike Srpske u 2017. godini


PANTER TEK PRVA LASTA: Željko Obradović počeo sa stvaranjem moćnog tima – Nacionalist\nby nacionalist July 4, 2021, 12:17 am 1.7k Views\nDolazak odličnog beka šutera u tim iz Humske je zanimljiv iz više razloga. Ne samo da je Panter posle Robertsa, Kinzija, Gista i Voldena peti stranac koji je igrao ili će igrati za oba “večita”, već je po nekim navodima i najskuplji košarkaš u istoriji srpske košarke.\nJasno je bilo da dolazak najtrofejnijeg košarkaškog stručnjaka u Partizan za sobom povlači i znatna finansijska sredstva za formiranje ekipe koja će napasti trofeje na svim frontovima. Sada je i očigledno da se Obradović neće primarno fokusirati na razvoj mladih igrača već na vraćanje crno-belih tamo gde svojom istorijom i renomeom pripadaju – u Evroligu.\nPozicije plejmejkera i centra su posebno u deficitu i trebalo bi očekivati da sledeća mozaična kockica bude upravo jedna od tih, bilo stranog ili domaćeg porekla. Ono što je posebno zanimljivo jeste da se Panter neće svrstavati u strane igrače pošto je za vreme mandata u crveno–belom dresu dobio srpski pasoš.


STIGAO PEŠKE IZ UŽICA U BEOGRAD, ALI NIJE UŠAO NA SASTANAK - Užice Oglasna Tabla\nјул 8, 2017 0213\nPredsednik Sindikata mašinovođa „Sloga-Srbija Kargo“ Nebojša Dukanac, koji je pre četiri dana u znak protesta krenuo pešice iz Užica, stigao je danas u Beograd.\nMeđutim, on se nije pojavio na zakazanom sastanku sa rukovodstvom železničkog reduzeća Srbija kargo.Dukanac je trebalo da održi sastanak sa rukovodstvom Srbija kargo na čelu sa v.d.generalnim direktorom Miroljubom Jevtićem, saopštio je Medija centar Železnica Srbije.\nKamen spoticanja rukovodstva „Srbija karga“ i Dukanca je bilo njegovo negodovanje da, zbog zakonske obaveze, opravda akontacije za prevoz koje je u prethodnom periodu dobijao, na ime troškova dolaska na posao i odlaska sa posla, na relaciji Kraljevo – Užice, koji su mesečno iznosili između 20.000 i 25.000 dinara.\nTa problematika razmotrena je i na sastanku održanom samo nekoliko dana pre njegove protestne šetnje, ali je pitanje troškova njegovog prevoza ostalo tada nerešeno.\nJevtić je, kako je navedeno, sa saradnicima čekao Dukanca u upravi ove kompanije danas u 11:55 sati, kada je i bilo dogovoreno.\nDukanac je došao do poslovne zgrade srpskih železnica, gde ga je dočekalo par fotoreportera, ali na sastanak u Srbija kargu nije došao, niti su razlozi za to poznati rukovodstvu ove kompanije.\nU Srbija kargu ističu da su o nameri Dukanca da će u znak protesta pešačiti iz Užica do Beograda bili obavešteni samo sat vremena pre njegovog polaska na put. ž\nDukanac je predsednik Sindikata mašinovođa „Sloga – Srbija Kargo“, koji ima 13 članova, od ukupno 3.294 zaposlenih u železničkoj kompaniji „Srbija kargo“.\n„Srbija kargo“ je odmah po saznanju da je Dukanac krenuo peške iz Užica za Beograd, angažovao Zavod za zdravstvenu zaštitu železničara, čiji su ga lekari sa sanitetskim kolima pratili tokom čitavog puta, kako mu zdravstveno stanje i bezbednost ne bi bili ugroženi.\nTokom čitavog puta direktor Sektora za vuču vozova, u kojem radi Dukanac, bio je u kontaktu sa njim i na taj način je Dukanac i najavio dolazak u upravu društva „Srbija kargo 7. jula u 11:55 sati.\nJevtić je prilikom svakog prethodnog dolaska iz Užica za Beograd primio Dukanca i razgovarao sa njim.\nSvaki od njegovih zahteva rukovodstvo „Srbija karga“ je razmotrilo i skoro svi su u prethodnom periodu bili i realizovani, navedeno je u saopštenju.


Makedonija započela pretpristupne pregovore sa NATO-om - 25.07.2018, Sputnik Srbija\nMakedonija je pokrenula pretpristupne pregovore sa NATO-om, nakon što je zvanično primila poziv za pregovore o članstvu na samitu Alijanse u Briselu 12. jula. 25.07.2018, Sputnik Srbija\n15:22 25.07.2018 (Osveženo: 03:49 26.08.2021)\nCC0 / Pixabay / Spomenik Goce Delčeva u Skoplju, Makedonija\nMakedonija je pokrenula pretpristupne pregovore sa NATO-om, nakon što je zvanično primila poziv za pregovore o članstvu na samitu Alijanse u Briselu 12. jula.\nDelegacija NATO-a na čelu sa direktorom za evropska i globalna pitanja Džejmsom Mekejom posetila je Makedoniju kako bi razgovarali o političkim, bezbednosnim, odbrambenim, finansijskim i zakonskim pitanjima u vezi sa pregovorima o članstvu sa institucijama koje su u taj proces uključene, prenosi MIA.\nNa današnjoj konferenciji za novinare sa nacionalnim koordinatorom NATO-a za Makedoniju Stevom Pendarovskim, Mekej je rekao da očekuje da će Makedonija postati 30. članica NATO-a za otprilike 18 meseci, nakon završetka međunarodnih procedura u toj državi i nakon ratifikacije od strane svih zemalja članica Alijanse.\nNeustavni trik Zaeva: Jedan referendum, a tri pitanja\n24 Jul 2018, 21:45\nPregovori sa makedonskim predstavnicima odnosiće se na niz aktuelnih reformi, kao i na one koje će biti rešavane u okviru procesa pridruživanja Alijansi, navodi agencija.\n„Vaša država je uključena u plan Akcije o članstvu i partnerstvu sa NATO-om godinama i dobro je pripremljena za ovaj posao“, kazao je Mekej.\nPendarovski je kazao da poseta delegacije NATO-a koja je bila sastavljena odmah nakon samita u Briselu, pokreće pretpristupne pregovore.\n„Oni nameravaju da ispune svoje obaveze, ali moramo i mi da odradimo naš deo posla“, dodao je Pendarovski.\nPrema njegovim rečima, delegacija neće razgovarati o političkim pitanjima, konkretno o sporazumu sa Grčkom oko imena Makedonije, ali da će biti govora o aspektima uobičajenim za pretpristupne pregovore poput vojnotehničkih tema i zakonskih i finansijskih implikacija budućeg članstva u Alijansi.\n„Glavni politički zadatak vlade, sporazum oko imena, ostaje preduslov za naše punopravno članstvo“, istakao je Pendarovski.


Nakon što je stigao na Ušće pozdravio je postrojene vojnike, i potom je u društvu Nenada Miloradovića, pomoćnika ministra odbrane za materijalne resurse pregledao naoružanje.\n– Preko 70 odsto ljudi su nam iz pet okruga na jugu Srbije. Uvek bili najhrabriji deo od svih nas, najmanje kukaju, beskrajno vole Srbiju. Sve nam je bukvalno jug Srbije – rekao je predsednik u razgovoru sa vojnicima.\nCentralna manifestacija praznika biće održana na Savkom trgu u Beogradu, kod spomenika Stefanu Nemanji. Zvaničan početak svečanosti biće obeležen počasnom artiljerijskom paljbom sa Kalemegdana u 17.30.\nNa ceremoniji će se, pored predsednika Srbije Aleksandra Vučića, obratiti patrijarh Porfirije i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik.\nPraznik se proslavlja kao sećanje na dan kada je 1918. godine u Prvom svetskom ratu probijen Solunski front, a obeležava se od prošle godine.\nI Novi Sad proslavlja praznik\nZastava Srbije od juče se vijori na mnogim objektima širom grada. Takođe, na Mostu slobode, Varadinskom mostu i novom drumsko-železničkom mostu. Srpska trobojka vijori se na svakoj raskrsnici na Bulevaru oslobođenja, kao i niz ceo Bulevar Mihajla Pupina, kao i delom Beogradskog keja. Na Gradskoj kući okačene su državna i narodna zastava Srbije.\nPrevious articleSavremena i nova oprema za Opštu bolnicu u Sremskoj Mitrovici\nNext articleDvadesetogodišnjak uhapšen zbog preprodaje amfetamina


Sijarto je to potvrdio u razgovoru sa ministarkom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović. Tema sastanka bila je saradnja dvije zemlje u oblasti infrastrukture.\nIzgradnja Fruškogorskog koridora je, kako je kazala Mihajlović, važan projekat za Srbiju, za koji je već urađen dio projektne dokumentacije, a u narednom periodu razgovaraće se o modelima finansiranja.\nOna je ocjenila da je za regionalno povezivanje važno i uklanjanje nefizičkih barijera kroz efikasnije procedure na granicama, a mađarska strana je obećala da će biti riješen problem dugog zadržavanja na graničnim prelazima, i u drumskom i u željezničkom saobraćaju, saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nNa sastanku je razgovarano i o projektima u željezničkom saobraćaju, uključujući najveći zajednički projekat izgradnje brze pruge Beograd-Budimpešta, ali i projekat pruge Subotica-Baja. Beta\nTagovi: Fruškogorski koridormađarskapeter sijartosrbijatunelzorana mihajlovic


I ovog februara očekuje nas manifestacija „Festival ljubavi“ koja će od 3. do 24. februara biti održana na Trgu slobode i na još nekoliko lokacija u Novom Sadu. Ideja je ista kao i prošle godine, da se, kroz saradnju sa ustanovama kulture, u okviru tematike ljubavi, predstave muzičari, pisci, slikari i drugi umetnici. Dakle, „Festival ljubavi“ objedinjuje kulturne, kreativne, zabavne i turističke sadržaje. Otvaranje Festivala zakazano je za nedelju u 18 časova na Trgu slobode, a prvi će nastupiti dečji hor Zvončići, potom u 19 časova nastupa Red Hot Chili Peppers Tribute band, uz tradicionalno puštanje balona u obliku srca. I ove godine na Festivalu učestvuju Galerija Matice srpske i Spomen zbirka Pavla Beljanskog koje će predstaviti dela iz svojih galerija sa ljubavnom tematikom. U Muzeju savremene umetnosti Vojvodine biće prikazivani domaći filmski klasici, a u Novi Sad stižu potomci, ili prijatelje, nekih od najvećih jugoslovenskih glumaca koji više nisu među živima. Tokom trajanja festivala biće organizovana i humaniratna akcija da bi se deci i omladini Dnevnog boravka Centra za socijalni rad kupila klavijatura koja im je potrebna za nastupe. Najave događaja na festivalu možete pratiti i na Fejsbuk stranici ove manifestacije.


VUCIC SA PREDSTAVNICIMA SVETSKE BANKE I MMF: Ovo je prelomni trenutak za oporavak srpske ekonomije! – NAJNOVIJE VESTI\nVUCIC SA PREDSTAVNICIMA SVETSKE BANKE I MMF: Ovo je prelomni trenutak za oporavak srpske ekonomije!\n21st July 2016 , 21:15 RTS\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić rekao je predstavnicima Svetske banke u Beogradu i MMF-a, da je ovo prelomni trenutak za oporavak domaće ekonomije.\nVučić je na sastanku zahvalio Svetskoj banci na velikoj pomoći i želji da Srbija bude makroekonomski uređena zemlja na putu razvoja i prosperiteta i naglasio da su rezultati koje Srbija ima iznad proseka i da suficit budžeta to i dokazuje, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nŠef kancelarije Svetske banke u Beogradu, Toni Verhejen, izjavio je da Srbija postiže izuzetne rezultate u odnosu na postavljene ciljeve, posebno naglasivši jačanje investicija u privatnom sektoru kojima su doprineli i pozitivni trendovi na fiskalnoj strani.\nJedna od tema razgovora bila je potreba da se usvoji plan optimizacije zaposlenosti EPS-a i analiza opšteg stanja u ovom preduzeću, na čemu insistiraju obe međunarodne finansijske institucije.\nNa sastanku se govorilo i da je okončana ekspertska misija Svetske banke, te da je razmatrana i realizacija plana finansijske konolidicije EPS-a koji je usvojen juna prošle godine.\nPredsednik Vlade istakao je da Srbija ima najveći rast BDP-a u regionu na kraju prvog polugođa ove godine, kao i najveći rast u Evropi.\nOn je zamolio obe finansijske institucije da pošalju tim eksperata u Srbiju koji će, zajedno sa domaćim ekspertima, doprineti definisanju efikasnih mara za povećanje stope rasta bruto domaćeg proizvoda i u godinama koje su pred nama.\nVučić je ukazao na važnost infrastrukturnih projekata i pravovremenog donošenja Zakona o finansiranju lokalne samouprave, pre započinjanja procesa pripreme budžeta za narednu godinu.\nSastanku su prisustvovali i ministar finansija Dušan Vujović i ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić, navedeno je u saopštenju.


Abasov obezbedio drugu medalju za boksere Srbije na EP - SPORTSKI ŽURNAL\nKasnije večeras za plasman u polufinale bore se Vladimir Mirončikov i Sadam Magomedov\nSrpski bokserski reprezentativac Vahid Abasov obezbedio je drugu medalju za Srbiju na Evropskom prvenstvu u Jerevanu, pošto se danas plasirao u polufinale u kategoriji do 67 kilograma.\nOn je u četvrtfinalu ubedljivo savladao Škota Džolija Tajlera.\nRanije danas, prvu medalju za Srbiju obezbedio je Artjom Agejev u kategoriji do 80 kilograma.\nPriliku za osvajanje medalja imali su i Vladimir Mirončikov protiv Georgoja Kušinašvilija iz Gruzije i Sadam Magomedov protiv Engleza Luisa Vilijamsa, ali su obojica izgubila u borbi za plasman u polufinale.\nRadoje · 29 maj, 2022 06:37\nSamo vi kupujte još rusa i biće još medalja. Onda će boks biti nikad uspešniji. Umesto ulaganja u mlade iz Srbije, kupujemo strance i još se dičimo timr.


Portal Sarajevo-RS.com - Prikupljena novčana sredstava za Mladena Mojevića\nPrikupljena novčana sredstava za Mladena Mojevića Istaknut\nponedeljak, 10 april 2017 09:21\nDonatorsko veče za Mladena Mojevića završeno je uspješno. Prikupljeno je 16.000 konvertibilnih maraka, što znači da Mladen sada ima iznos koji mu je potreban za transplantaciju bubrega u Francuskoj.\nMladen Mojević zahvalan je svima koji su omogućili da se ostvari najbitniji uslov za ono što čeka već godinama. Sada predstoji čekanje da se pojavi donor sa odgovarajućim bubregom, ali kaže da će mu biti neuporedivo lakše, kada zna da su sredstva obezbijeđena.\nNačelnik opštine Rogatica Milorad Jagodić, koji je organizator ovog događaja, smatra da je ovo velika radost za svakog Rogatičanina, ali i sve naše sunarodnike koji su dali svoj doprinos u mnogim akcijama za Mladena.\nJagodić napominje da u današnje vrijeme, kada je sve više ljudi kojima je potreban ovaj vid podrške, moramo imati razvijen osjećaj solidarnosti, jer samo udruženim snagama možemo činiti značajna i plemenita djela.\nNa donatorsko veče odazvali su se brojni lokalni privrednici, funkcioneri i direktori javnih preduzeća i ustanova. Ovim je Rogatica još jednom pokazala da ima veliko srce za svakog svog građanina.\nViše iz ove kategorije « Realizovan projekat ''Različitost je naše bogastvo'' Dodjela paketa socijalno ugroženim porodicama »


Opstrukcija konstitutivne sednice Sobranja\nSudeći prema toku konstitutivne sednice makedonskog parlamenta, ona će trajati veoma dugo. Na dnevnom redu je sastav Komisije za izbore i imenovanja, koja kasnije treba utvrditi kandidata za predsednika parlamenta. Za reč se javilo 57 poslanika, većinom iz VMRO DPMNE, koji uglavnom repliciraju između sebe.\nOliver Spasovski iz Socijaldemokratskog saveza (SDSM) je proceduralno reagirao da poslanici iz VMRO DPMNE na taj način opstruišu rad Sobranja. Predsedavajući sednice Trajko Veljanoski je objasnio da Poslovnik ne dozvoljava replike između članova iste poslaničke grupe, ali da sada poslanici imaju prava na to, jer one još nisu formirane.\nAntonio Milososki iz VMRO DPMNE je rekao da kandidat za predsednika parlamenta treba biti iz te partije, jer ona ima najviše poslanika. Zatražio je od Komisije koja se treba formirati, da proceni moralni i politički kredibilitet budućeg predsednika, koji prema njemu, ne sme biti čovek koji nije odbacio “tiransku platformu albanskih partija”.\nPre nastavka sednice, prethodni predsednik Sobranja Tito Petkovski je upozorio da su moguće opstrukcije od strane VMRO DPMNE, dodajući da je dosadašnja praksa bila da se predlog o izboru prvog čoveka parlamenta utvrđuje istog dana kada je sazivana prva plenarna sednica.\n“Verujem da će biti opstrukcija, to se treba izdržati. Oni će odugovlačiti”, naglašava Petkovski, dodajući da je njihov cilj veoma jasan - dovesti u pitanje funkcionisanje Specijalnog javnog tužilaštva. On smatra da se najveće taktiziranje može očekivati u radu Komisije za izbore i imenovanja, koja treba da predloži predsednika parlamenta i da se o svakoj temi iz dnevnog reda raspravlja danima.\n“Pokušaće na svaki mogući nacin prave opstrukcije, ali postoje ovnicki mehanizmi u Poslovniku da se ta stvar izgura. Prema Poslovniku Sobranja, odlučuje se većinom glasova”, rekao je.\nInače, Poslovnik predviđa da prvog čoveka Sobranja može predložiti Komisija ili najmanje 20 poslanika.\nKonstitutivna sednica parlamenta je počela 30. decembra prošle godine, ali je prekinuta pošto nije bila obezbeđena većina za izbor predsednika zakonodavnog doma.\nPredsednik Sobranja na čekanju


Nejmar nije jedina "bomba" koju sprema PSŽ! | BN\nNejmar nije jedina "bomba" koju sprema PSŽ!\nPored Barselone, bez jedne od zvezda svog tima mogao bi da ostane i Arsenal.\nFudbal 25.07.2017 | 12:00\nPari Sen Žermen je u centru pažnje ovog leta kada je u pitanju transfer pijaca fudbalera.\n"Sveci" su izuzetno ozbiljni u nameri da iz Barselone dovedu Nejmara plaćanjem ugovorom određenog obeštećenja od 222 miliona evra, ali to nije sve.\nPored sjajnog Brazilca, Parižanu su navodno zainteresovani i za Aleksisa Sančeza.\nUgledni "Gardijan" piše da dok vlasnik Naser Al Kelaifi radi na transferu Nejmara, sportski direktor Antero Enrike je zadužen za pregovore sa Čileancem i Arsenalom.\nNavodno, PSŽ je spreman da ponudi londonskim "tobdžijama", za početak, 45 miliona evra za Sančeza, a kao glavni adut "svetaca" navode se prijateljski odnosi Al Kelaifija i Arsena Vengera, pošto je bogati gazda Parižana svojevremeno bio poslodavac francuskom treneru u ulogama stručnog konsultanta na "Al Džazira" i "BiIN Sport" TV kanalima.\nIstovremeno, francuski list "Le Parizijen" piše da ima saznanja da se Nejmar poverio pojedinim igračima Barselone i rekao im da ima ogromnu želju da se pridruži svojim prijateljima u Parizu - Tijagu Silvi, Daniju Alvešu, Markinjosu i Lukašu Muri, dok "ESPN" tvrdi da je 25-godišnji napadač prihvatio ponudu Pari Sen Žermena i da se sada čeka reakcija Barselone.\nZa razliku od Brazilca, koji sa Barselonom ima ugovor do juna 2021, Sančez je za Arsenal "vezan" još samo godinu dana i ovo leto je poslednja prilika da "tobdžije" zarade poveću sumu novca njegovom prodajom.


O smrti srpskog kantautora izvestila je i agencija AP, Ej-Bi-Si njuz i Ju-Es njuz.\nKako se navodi, Balašević je pre tri dana primljen u bolnicu u Novom Sadu, bolujući od upale pluća koja je izgleda bila komplikacija COVID-19. Državna televizija RTS javila je da u petak umro u bolnici.\n"Balašević je svoju karijeru započeo krajem 1970-ih i početkom 1980-ih, prvo nastupajući u bendovima, pre nego što je postao solista sa svojom mekom pop muzikom i duhovitim tekstovima. Kada se Jugoslavija raspala u etničkom ratu ranih 1990-ih, Balašević se otvoreno usprotivio nacionalizmu koji je podgrevao sukobe. Zbog njegovih stavova, glavni mediji u Srbiji izbegavali su Balaševića tokom ratne ere", ocenio je "Vašington post".\nOstao je omiljen širom etnički podeljenog balkanskog regiona nakon ratova, puneći koncertne sale u svim zemljama nastalim iz šest bivših jugoslovenskih republika.\nMediji u Hrvatskoj i BiH odmah su preneli vest o Balaševićevoj smrti, koja se takođe široko delila na društvenim mrežama.\nBosanski novinski portal Kliks opisao je Balaševića kao "legendarnog" izvođača čije su pesme mogle "da u publici podstaknu najdublje osećanja". Hrvatska državna televizija HRT evocirala je Balaševićevu "krajnje antiratnu i pacifističku poziciju koja je prisutna u mnogim pesmama, koncertnim govorima i intervjuima".\nIza Balaševića su ostala supruga i troje dece.


Povoljan MTS mobilni internet za poslovne korisnike - Povoljna cena izrade i održavanja sajtova → Najpovoljnije → Povoljna cena izrade i održavanja sajtova\nUkoliko ste vlasnik firme ili predstavnik udruženja, grupe građana, sportskog ili nekog drugog kluba, možete u mts-u povoljno imati internet. Međutim ukoliko niste u zoni u kojoj je dostupan MTS optički internet ili ADSL internet, možete po povoljnim cenama i dobrim uslovima u MTS-u zaključiti ugovor za mobilni internet.\nPaketi koji su dati nastavku su veoma dobri a osim interneta ovi paketi omogućuju i govorne pozive. Međutim u tom slučaju se poziv tarifira po ceni minuta iz cenovnika (ne dobijate unapred određenu količinu minuta).\nS obzirom da se na ruter koji se dobije uz internet može se priključiti fiksni telefon, tako u kancelariji možete povezati fiksne telefone bez obzira da li se nalazite u zoni u kojoj nemate mogućnosti za fiksnu liniju ili ukoliko ne želite da ugovorite posebno fiksnu liniju jer vaša firma nema stalne kancelarije i radite u zakupljenom prostoru.\nU skoro najbolje pakete mobilnog interneta u koji se mogu pronaći u Srbiji su paketi MTS mobilnog interneta. Možete zaključiti ugovor na dve godine, na 12 meseci ili uzeti internet bez ugovorne obaveze. Uz ugovor na dve, cena najnižeg paketa od 100 GB iznosi 1.150 dinara, za paket od 200 GB potrebno je izdvojiti 1.550 dinara dok za pretplatu od 4.450 dinara dobijate paket od 500 GB interneta mesečno.\nOve cene važe uz ugovornu obavezu a uz ugovor, možete kupiti mobilni prenosni mifi ruter ili klasični ruter sa mobilnom karticom koji poseduje 4 Lan priključka i 1 ili 2 priključka za fiksni telefon.\nUkoliko vam internet ne treba u kontinuitetu 2 godine, u MTS kao biznis korisnik možete zaključiti ugovor na 1 godinu ili uzeti paket bez ugovorne obaveze pri čemu će cene pretplate biti nešto više u odnosu na ugovornu obavezu i ruter nećete moći kupiti za 1 dinar.


БРИТАНИЈА ПОДРЖАВА РАТНЕ ЗЛОЧИНЕ: Обучава саудијске пилоте\nBRITANIJA PODRŽAVA RATNE ZLOČINE: Obučava saudijske pilote\nLONDON obučava saudijske pilote uprkos optužbama za ratne zločine u Jemenu izrečenim na račun Velike Britanije. Ovo svoje otkriće, koje je ustalasalo javnost, britanske liberalne demokrate, ocenile su kao „sramotno“ i pozvale na hitnu obustavu obuke, navodi tamošnji „Indipendent“.\nBritanski liberali apeluju na vladu u Londonu da hitno okonča svoje saučesništvo u ovoj smrtonosnoj kampanji, za šta su sada, na videlo iznete veoma konkretne i dokazima potkrepljene optužbe.\n– Sramota je da Vlada Britanije ne samo što naoružava saudijske pilote, već ih i obučava. Nasumično bombardovanje nevinih civila od strane Saudijske Arabije u Jemenu u jasnoj je suprotnosti sa međunarodnim humanitarnim pravom – kaže Tom Brejk, portparol liberala.\nBritanski ministar odbrane Majkl Falon odgovara da je saradnja sa Kraljevskom saudijskom avijacijom usmerena na unapređenje njihovog procesa gađanja.\nU vazdušnim napadima izvedenim 8. oktobra na pogrebnu ceremoniju u Sani poginulo je, prema procenama UN, 140 osoba dok je više od 525 ljudi ranjeno. Mediji spekulišu da je broj poginulih 213.\nArapska koalicija, predvođena Saudijcima, demantovala je u startu navode pobunjenika Huta da je umešana u incident, ali je kasnije pristala da se stvar ispita. Jemen je od 2014. godine u vojnom sukobu između vladinih snaga, na čijem je čelu predsednik Jemena Abd Rabu Mansur Hadi i pobunjenika Huta, koje podržavaju jedinice vojske lojalne bivšem predsedniku Jemena, Aliju Abdulahu Salehu.\nSaudijska koalicija, koju čine mahom zemlje Persijskog zaliva, od marta prošle godine, na Hadijev zahtev, izvodi vazdušne napade na opozicione Hute.\nMEJOVA: „CILJ JE BEZBEDNOST!“\nPREMIJERKA Velike Britanije i lider konzervativaca Tereza Mej ostaje pri stavu da opravdava britansku prodaju naoružanja Saudijskoj Arabiji. Kako piše list „Independent“, Mejova je u odbranu vlasti u Londonu instistirala „na činjenici da i ova aktivnost doprinosi bezbednosti građana na ulicama širom Velike Britanije“.


16.12.2016 16:57 6049 0 0\nCijena električne energije za dvotarifna domaćinstva od 1. januara trebalo bi da bude niža 4,74 odsto, bez uračunavanja naknade za podsticanje obnovljivih izvora energije, saznaje agencija Mina-business.\nCijene struje za domaćinstva sa jednotarifnim mjerenjem trebalo bi da, na osnovu dokumentacije koju je Regulatorna agencije za energetiku (RAE) u ponedjeljak objavila na sajtu, bude niža 7,61 odsto.\nMinistarstvo ekonomije trebalo bi da do 25. januara donese nove odluke o naknadama za obnovljive izvore energije. Odbor RAE donio je u ponedjeljak odluke o utvrđivanju dozvoljenog prihoda za energetske kompanije, a konačan stav o tome da li će struja od 1. januara poskupiti ili pojeftiniti donijeće snabdjevač najkasnije do 16. decembra.\nOčekuje se da naknada za obnovljive izvore energije u narednoj godini bude višestruko uvećana, zbog planiranog ulaska većeg broja obnovljivih izvora na tržište. RAE je o dozvoljenim prihodima odlučivala po zahtjevu Crnogorskog elektroprenosnog sistema (CGES), elektrodistributivnog sistema (CEDIS) i operatora tržišta električne energije (COTEE). Iz RAE su kazali da za CGES prosječno utvrđeni regulatorno dozvoljeni prihod za period od 1. januara naredne do kraja 2019. godine iznosi 25,3 miliona EUR.\nZa CEDIS je RAE utvrdila da prosječni godišnji utvrđeni regulatorno dozvoljeni prihod za period od 1. januara naredne do kraja 2019. godine iznosi 76,44 miliona EUR. Za COTEE regulatorno dozvoljeni prihod, koji se transponuje u naknadu za rad za narednu godinu, utvrđen je u iznosu od 458,99 hiljada EUR.\nSnabdjevač koji snabdijeva domaćinstva i male kupce, odnosno Elektroprivreda (EPCG), dužan je da na svojoj internet stranici objavi cijene za domaćinstva i druge krajnje kupce koje snabdijeva, najmanje 15 dana prije početka snabdijevanja, odnosno najkasnije 16. decembra. Krajem ove godine, odnosno 31. decembra, završava se drugi regulatorni period.\nDetaljnije 2758 18\nDetaljnije 1060 3 1\nCrna Gora ima ogroman potencijal za upotrebu energetski (električnih) efikasnih vozila, nakon čega bi trebalo razmotriti mogućnost uvođenja poreskih olakšica za njihovo korišćenje...\nDetaljnije 1453 3\nDetaljnije 1245 4\nDetaljnije 1477 3\nU glavnom gradu Crne Gore je održana akcija: Plesom protiv nasilja\nOve godine, u okviru globalne kampanje protiv nasilja pod nazivom "Milijarda ustaje", u Podgorici, glavnom gradu Crne Gore, na Trgu nezavisnosti održana je akcija "Plesom protiv...\nU Crnoj Gori temperatura zraka može pasti do -20°C\nSledeće sedmice na Balkanu se očekuje jako zahlađenje, pa u Crnoj Gori temperatura vazduha noću može pasti na -20° C. Tokom noći sa subote na nedjelju na teritoriji Crne Gore,...\nDetaljnije 1984 5\nDetaljnije 1312 3\nDetaljnije 3443 9\nDetaljnije 8634 4\nDetaljnije 2682 7\nDetaljnije 1856 2


Prazan budžet za prazna obećanja\nNova vlada je formirana, možda i brže no što se očekivalo, a glavni partneri svoj čudni savez pravdaju time što on omogućava ostvarenje predizbornih obećanja, kao i to da će za opstanak vlade prvenstveno biti važni njeni rezultati. Socijalisti, penzioneri i Palma pomoći će, dakle, proevropskim snagama da se što više približe Evropi, dok će, zauzvrat, proevropski deo vlade poraditi na ostvarivanju socijalne pravde, koja je bila jedan od glavnih zahteva koalicije SPS-PUPS-JS. Nova vlada biće proevropska i socijalno odgovorna, a da bi se građanstvu dokazalo da će ona omogućiti bolji život, još pre njenog formiranja, najavljeno je da će se najpre poboljšati materijalni položaj najstarijih građana, odnosno, da će se penzije povećati, najpre za 10%. Koalicija SPS-PUPS-JS zahtevala je, kao jedan od najvažnijih uslova, povećanje penzija za deset odsto neposredno po formiranju vlade. Pored toga, traženo je da se prosečna penzija digne na nivo od 80% od prosečne plate, da najniži iznos penzije ne sme biti niži od 10.000 dinara, kao da se penzije usklađuju isključivo prema rastu zarada. Ipak, sudeći prema stanju srpskog budžeta i srpske prvirede, penzioneri mogu biti zadovoljni čak i ako od svega dobiju samo ono što im po zakonu pripada, a što im je u prethodnim godinama oduzimano.\nPogoršanje položaja penzionera\nU Srbiji trenutno živi oko 1,6 miliona penzionera, od čega oko 1,2 miliona osiguranika PIO, koji prosečno primaju 19.024 dinara. Međutim, čak njih 60 odsto prima penziju manju od proseka, a najniža starosna i invalidska penzija Fonda PIO u aprilu 2008. iznosila je 9.715,44 dinara. Penzionera poljoprivrednika ima oko 225.000, i oni su, u prvoj polovini godine, u proseku primali 7.112 dinara, dok je prosečna penzija bivših zanatlija i vlasnika samostalnih radnji u istom periodu iznosila 18.575 dinara. Do sada su penzioneri dva puta mesečno dobijali penziju, a od 1. avgusta će svoje prinadležnosti dobijati iz jednog dela.\nSudeći po ovim podacima, položaj najstarije populacije u Srbiji, trenutno je prilično težak, njihova primanja su niska, usled čega su izloženi povećanoj smrtnosti. Preko 200.000 penzionera prima manje od 1,80 evra dnevno, a oko 70% penzionera prima manje od 120 evra mesečno. Postojeće penzije svakako nisu dovoljne da obezbede mirnu starost, a po sadašnjem načinu obračunavanja, u narednim godinama penzionerima bi bilo još teže. Do 2001. penzije su usklađivane sa platama, a osiguranicima sa punim stažom garantovan je iznos od 85% prosečne plate. Međutim, iste godine, izmenama i dopunama Zakona o PIO, uveden je sistem tromesečnog usklađivanja, 50% sa platama, a 50% sa troškovima života. Sledećim izmenama i dopunama Zakona 2005. godine, koje su još uvek na snazi, sistem se ponovo promenio na štetu penzionera. Prema sadašnjoj formuli, penzije se usklađuju šestomesečno, i to 87,5% sa rastom troškova života i svega 12,5% s rastom zarada. Ako bi se zadržao ovaj način obračunavanja, penzije bi u narednoj godini pale na 40 odsto prosečne zarade, a u 2010. na svega 35 procenata. Obzirom na stanje srpske privrede, ne treba očekivati da bi do 2010. prosečne plate bile znatnije povećane, a s obzirom na troškove života, koji su sve veći i veći, za najveći broj penzionera, ovako niska primanja u iznosu od 35% prosečne plate, bila bi ravna katastrofi. Ne bi bilo preterano reći da bi na taj način društvo izvršilo kolektivni lapot nad svojim starijim sugrađanima.\nPrethodne vlade očigledno nisu bile naklonjene najstarijim sugrađanima, a pitanje je da li bi to bila i nova, da u njoj ne učestvuje i PUPS, čiji je predsednik Jovan Krkobabić i sam tokom 90-tih bio direktor Fonda PIO. Povećanje penzija bio je njegov uslov za ulazak u vladu, a kao odgovor na njegove zahteve, doskorašnji ministar finansija, a sadašnji predsednik vlade, Mirko Cvetković, obećao je da će se u septembru penzije jednokratno povećati za 10%.\nNejasna obećanja i nejasni procenti\nPremijer je obećao, ali penzioneri ne bi trebalo da se odmah obraduju. Cvetković najpre nije objasnio ni šta podrazumeva pod povećanjem od 10%. U ovom času, prosečna penzija u prosečnoj zaradi učestvuje sa oko 56 procenata, što znači da je ispod minimuma od 60% od prosečne zarade propisanog Zakonom o penzijama. Svaka vlada, pa i ona socijalno odgovorna, trebalo bi najpre da poštuje zakon, tako da bi penzije najpre trebalo uskladiti sa zakonskim minimumom. Osim toga, penzije u Srbiji se usklađuju dva puta godišnje, 1. aprila i 1. oktobra. Penzionerima, dakle, po zakonu sledi redovno usklađivanje prinadležnosti od 1. oktobra. Koliko će ono biti zavisiće od rasta zarada i troškova života u naredna tri meseca, ali statistika pokazuje da ono neće biti veće od pet procenata. Cvetković je najavio povećanje penzija od 10%, ali nije objasnio da li će vlada prvo ispoštovati svoje zakonske obaveze, i najpre podići penzije na nivo od 60% prosečne plate, zatim ih povećati 1. oktobra, i onda najzad podići penzije za 10%. Samo u ovom slučaju, penzioneri bi mogli računati na realno povećanje. U suprotnom, penzioneri bi dobili samo ono što im po zakonu pripada, te obećanog povećanja u stvari ne bi ni bilo.\nPoseban problem u vezi povećanja, jeste ogromna razlika između najviših i najnižih penzija, jer bi sa najavljenim korekcijama na dobitku bili oni sa najvišim prinadležnostima. Najviša penzija trenutno iznosi 84.177,20 dinara i prima je 46 penzionera, tako da bi oni sa najvišom penzijom uz najavljeno septembarsko povećanje dobili po 8.400 dinara, dok bi oni sa najnižom penzijom primili povećanje oko 900 dinara.\nPored toga, da bi se penzije zaista povećale za 10 odsto, neophodno je u skupštini po hitnom postupku usvojiti izmene i dopune Zakona o PIO. Koliko je poznato, to tek treba da se uradi, a kada – niko još ne može da proceni, tako da je verovatnije da će najavljeno povećanje od 10% biti prazno obećanje, a da će penzioneri najverovatnije dobiti samo ono što im po zakonu pripada.\nPredsednik vlade, takođe, nije objasnio odakle će doći novac za povećanje, niti od čega će biti isplaćene i postojeće penzije, jer je budžet Srbije u deficitu, a državi nedostaju sredstva za isplatu postojećih penzija. Cvetković je obećao i da bi krajem 2009. godine prosečne penzije trebalo da iznose oko 70 odsto prosečne plate, kao i da se povećavaju prema rastu plata, a ne troškova života. Zahtev PUPS je da penzije u narednom periodu dostignu 80% prosečne plate, ali brojni ekonomisti smatraju da je trenutno i povećanje na 70% veliki problem na već ispražnjen budžet, a da o povećanju od 80% niko u stvari ne razmišlja. Ekonomisti su izračunali da bi samo povećanje penzija na 70 odsto prosečne zarade koštalo dodatnih milijardu evra u budžetu. Za penzije, (oko 1,6 miliona penzionera u Srbiji) mesečno se izdvaja 27 milijardi dinara, od kojih 35 odsto (oko devet milijardi dinara) iz budžeta, a 65 odsto iz doprinosa zaposlenih. Za isplatu penzija sada se izdvaja 13 odsto bruto domaćeg proizvoda, a u slučaju ispunjenja zahteva PUPS-a, taj procenat iznosio bi više od 16 odsto. Otuda je vrlo verovatno da će penzioneri umesto povećanja penzija tokom 2009. dobijati raznorazna obrazloženja o razlozima izostanka obećanog.\nPrazan budžet i inflacija\nPenzioneri, takođe, ne bi trebalo mnogo da se raduju, niti da se nadaju, jer je zbog nedostatka novca u budžetu, ugrožena i isplata postojećih penzija. Za penzije se, iz budžeta, mesečno izdvaja oko 9 milijardi dinara, a predsednik vlade, Mirko Cvetković, u izveštaju o budžetu za prvih pet meseci 2008. i projekciji do kraja godine, koji je podneo Vladi početkom juna (dok je još bio ministar finansija) , naveo da će, u budžetu Srbije, do kraja godine nedostajati oko 35 milijardi dinara, odnosno oko 440 miliona evra.\nNadležni u Ministarstvu finansija tvrde da tekuća primanja i davanja u budžetu nisu ugrožena, a da je ugrožen deo budžeta u kojem su privatizacioni prihodi, iz kojih se isplaćuju spoljni dug, stara devizna štednja, dugovanja penzionerima i poljoprivrednicima (iz 90-ih godina). Međutim, da je isplata penzija ugrožena, potvrdili su i Predrag Bubalo i Radovan Jelašić. Po rečima Bubala, isplata penzija može da bude problem u drugom delu godine, jer se one vezuju za troškove života, a u tom delu budžeta već sada je uočljiv minus od sedam milijadi dinara: Bubalo je naveo i da, ako inflacija nastavi ovim tempom, doći će do novog usklađivanja i tu će se pojaviti minus od nekih desetak milijardi, a možda i više". Guverner Narodne banke Srbije Radovan Jelašić, takođe je potvrdio da, a ko nema dovoljno sredstava za nastavak isplate postojećih penzija, ne može da bude ni povećanja, i da bi svako povećanje, u istim okolnostima, samo povećalo deficit.\nProblem sa srpskim budžetom je u tome što zavisi od prihoda od privatizacija. Budžetski manjak može se nadomestiti samo dodatnim zaduživanjem države, ili brzom prodajom dela preostale državne imovine, jer po rečima Jelašića, budžet "kako je sada krojen" ne može bez privatizacionih prihoda. Međutim, ove godine, prilivi od privatizacije su ispod očekivanih, a rashodi su se nagomilavali otprilike istom brzinom, kojom su rasla predizborna obećanja. Državi sada hitno ostaje da iznađe rešenje kojim će popuniti minus na svom računu, a ako se nastavi sa dosadašnjom praksom, način na koji se popunjava budžet neće biti promenjen. Ali, po ocenama mnogih ekonomista, srpski budžet je zidanica na pesku, a prodaja državne imovine, ogromna potrošnja i prekomerni uvoz nimalo ne doprinose njegovoj stabilnosti.\nSituacija u kojoj bi penzioneri sigurno bili “na gorem” i koja bi obezvredila povećanje kojem se nadaju, jeste mnogo gora nego što se prikazuje, zbog činjenice da se manjak u budžetu pojavljuje baš u trenutku kada inflacija dobija na ubrzanju.\nMogućnost dužničke krize\nPrema procenama ekonomista, a da bi pokrila postojeći manjak, Vlada Srbije će verovatno ići na rebalans budžeta, preraspodelu rashoda i prihoda, a pominje se i mogućnost daljeg zaduživanja ili izdavanja trezorskih zapisa. To, međutim, nisu mere kojima bi se zaštitili od deficita, posebno kada se uskoro završi proces privatizacije. Srpski budžet zavisi od prihoda od privatizacije, a godinama unazad prihodi od privatizacije prikazivani su kao budžetski prihodi. Zato je uvek budžet bio naizgled u suficitu, a zapravo je on svih ovih godina bio u deficitu. Budžet ugrožavaju i najavljene mere poput smanjenje poreza na zarade sa 12 na 10 odsto, a koje se po najavi Božidara Đelića očekuju na jesen. Poslednje smanjenje ovog poreza sa 14 na 12 odsto (početak 2007) rezultiralo je smanjenjem prihoda budžeta za jedan odsto BDP-a godišnje, a novo smanjenje poreza na zarade, uz povećanje neoporezivog dela zarade na 8.000 dinara, dovelo bi do daljeg smanjenja prihoda budžeta za još 0,7 odsto BDP-a na godišnjem nivou. Zato će za državu biti ogroman, verovatno i nerešiv problem da pronađe način da se penzije povećaju i dovedu na nivo od 70%, jer će to značiti dodatnih milijardu evra rashoda za državnu kasu. Pored toga, u budućnosti se v rlo lako može desiti da u opasnost dođe ne samo isplata penzija, već i ostale isplate iz budžeta, jer Srbiji preti dužnička kriza.\nVeć u septembru ove godine dospeva nova tranša spoljnog duga, čija je isplata ugrožena deficitom upravo onog dela budžeta iz koga se isplaćuju dugovanja poveriocima. Spoljni dug Srbije je krajem marta ove godine prešao 29 milijardi dolara, a u prošloj godini iznos isplaćenih glavnica dugoročnih i srednjoročnih kredita bio je preko tri milijarde dolara. Preduzeća su vratila 1,636 milijardi dolara, banke 1,171 milijardu, a država 245 miliona dolara. Vrlo je verovatno da će iznos anuiteta u ovoj godini biti još veći, a pogotovu će biti veći sledeće godine, tako da već u idućoj godini, a posebno u godinama nakon nje, Srbiji preti realna opasnost upadanja u dužničku krizu, koja će se odraziti na isplate iz budžeta, a samim tim i na penzije.\nS obzirom na stanje srpske privrede i finansija, većina ekonomista je složna u proceni da će Srbija uskoro morati da “steže kaiš”, i da je neminovno smanjivanje javne potrošnje. U tom slučaju, penzioneri će pre morati da se nadaju da će njihovi predstavnici iz PUPS-a uspeti da promene Zakon o PIO, i spreče pad penzija na 35% od prosečne plate, kako su to prethodne vlade predvidele, dok bi o povećanjima verovatno bilo bolje i da ne razmišljaju.


Jača spoljnopolitički uticaj Turske\nŽelja Turske da uđe u Evropsku uniju i dalje je neizvesna, uprkos početnim važnim sastancima sa zvaničnicima unije početkom meseca u Istanbulu. U svakom slučaju, neizvesna budućnost Turske kao priznate evropske sile, ne sprečava Ankaru da širi svoj uticaj u regionu.\nScena u Istanbulu je bila topla i srdačna. Dva visoka zvaničnika Evropske unije su se sastala sa turskim ministrom inostranih poslova na važnom razgovoru o nastojanju Ankare da se priključi evropskom bloku. Ali ispod površine, odnosi Turske i njenih tradicionalnih partnera u Evropskoj uniji i šire, zategnuti su.\nAnkara je frustrirana zbog prividnog odbacivanja njenih težnji prema Evropskoj uniji. Turski glas prošlog maja protiv dodatnih sankcija Iranu, razočarao je Sjedinjene Države. Posle toga, Ankara je zatražila izvinjenje od decenijskog saveznika Izraela - posle prošlomesečnog napada na humanitarnu flotilu, u kojem je poginulo osam Turaka i Amerikanac turskog porekla.\nAli ta muslimanska zemlja koja spaja Istok i Zapad, ne dopušta da je nedavni događaji odvrate od pokazivanja političkih mišića izvan evropskih granica. Vlada predsednika Abdulaha Gula i premijera Redžepa Tajipa Erdogana, sistematski obnavlja turske svojevremeno poremećene odnose širom Bliskog istoka – sa zemljama kao što su Iran, Irak i Sirija.\nTurska se ponaša kao posrednik koji želi da premosti regionalne konflikte, odnosno kako analitičari kažu, „Bliskoistočni hladni rat“. Danas, kao šesta po veličini ekonomija u Evropi, sa sve većim političkim uticajem, Turska brzo prerasta u „meku svetsku silu“. Prošlog meseca, delegacija visokih turskih diplomata je doputovala u Vašington, da bi u suštini podsetila svoje američke kolege na tu činjenicu.\n„Turska sada prvi put nastupa sa psihologijom, sa razumevanjem, sa uverenjem, koji odražavaju realnosti posthladnoratovske ere,“ kaže Ibrahim Kalin, glavni savetnik turskog premijera.\nČlan vladajuće Partije pravde i razvoja (AKP) Suat Kiniklioglu dodaje:\n„Verujemo – a neki od vas mogu da kažu da smo naivni – da ono što su uspele da urade Francuska i Nemačka u Zapadnoj Evropi, mi možemo da uradimo u geografskom prostoru Bliskog istoka, Kavkaza, Crnog mora i Balkana, gde je moguća sloboda kretanja ljudi, ideja i robe.“\nTurski ambasador u Sjedinjenim Državama je izjavio da je cilj puta u Vašington bila i „ponovna edukacija“ američkih zakonodavaca o promenama turskih spoljnopolitičkh stavova.\nKritičari ove novoojačane Turske kažu da se zemlja okreće od Zapada, posebno Evrope i gleda prema istoku, tražeći političko partnerstvo sa komšijama kao što su Iran i Sirija, savezništva koja zapadne sile smatraju uznemirujućim.\nMeđutim, Ibrahim Kalin, glavni savetnik turskog premijera, kaže da Turska jednostavno sprovodi evropsku politiku „dobrog susedstva“ u sopstvenom regionu.\nOn kaže da Ankara diversifikuje svoju inostranu politiku da bi doprinela uspostavljanju mira i stabilnosti na Bliskom istoku. U turskim političkim krugovima, to se naziva „nultim problemom u politici prema susedima“:\n„U pogledu tih vrednosti ne vidimo nikakve kontradikcije. Kada naši evropski i američki saveznici na sličan način pokušavaju da poboljšaju odnose sa svojim teškim saigračima kao što su Rusija i Kina, to se slavi kao veliki doprinos svetskom miru. Neki ljudi i dalje teško shvataju činjenicu da i druge zemlje u svetu zaslužuju da ih jednako poštujemo. A to je ono što mi pokušavamo u našoj inostranoj politici u našem delu sveta.“\nTurska sebi može da dozvoli samopouzdanje. Njena ekonomija je sada na šesnaestom mestu u svetu, sa bruto nacionalnim proizvodom od gotovo 750 milijardi dolara. Štaviše, Turska izdvaja gotovo 500 miliona dolara pomoći za više od 30 zemalja, što doprinosi daljem rastu njenog globalnog uticaja.\nIbrahim Kalin tvrdi da nova geopolitička paradigma Ankare jednostavno odražava promenjene realnosti u 21. Stoleću:\n„I dalje treba da prevaziđemo problem evrocentrizma u svetskoj politici. Ideja da je marš istorije nekako počeo u Evropi i da se još nastavlja u Evropi, sa nekim malim umecima u međuvremenu, kao što je islamski svet, kao što je Kina, kao što je Otomanska imperija... To treba da se prevaziđe.“\nU ovom novom svetskom poretku, zemlje u usponu kao što su Kina, Indija i Brazil, imaju sve veću političku i ekonomsku moć, dok tradicionalne globalne sile izgleda da gube nešto od svog uticaja na svetskoj pozornici.


Nova svedočanstva o pohodu Crvene armije do pobede /video/ - 06.07.2020, Sputnik Srbija\nU arhivu „Borbe“ nedavno su pronađene nove fotografije koje svedoče o operacijama sovjetske vojske u obračunu s nacističkim trupama, a biće predstavljene... 06.07.2020, Sputnik Srbija\nradio, svet sa sputnjikom, mile bjelajac, 75 godina od velike pobede\n18:00 06.07.2020 (Osveženo: 12:03 12.08.2021)\nKako je osmišljena izložba, koja se otvara 7. jula u Domu Vojske? Kako je dragocena dokumentacija o tim danima završila u Beogradu? Ko i zašto pokušava da ospori odlučujući doprinos Crvene armije pobedi nad fašističkom Nemačkom? Koji su momenti Drugog svetskog rata ostali nerasvetljeni do kraja i zašto je važno razrešiti istorijske dileme toga doba? Kako se boriti protiv istorijskog revizionizma? U emisiji „Svet sa Sputnjikom“ o ovoj temi govore: srpski politikolog, doktor istorijskih nauka i univerzitetski profesor Mile Bjelajac i Dragan Vujičić novinar „Večernjih Novosti“.


Uklaviri se i ti – obaranje Ginisovog rekorda – Muzička škola "ISIDOR BAJIĆ"\nUklaviri se i ti – obaranje Ginisovog rekorda\n24. septembra 2019. 28. marta 2020. Aktuelno, Obaveštenja, Takmičenja i nagrade\nU petak 20. septembra u 21h učenici i profesori naše škole pokušali su da obore Ginisov rekord u saradnji sa OPENS-om (Omladinskom prestonicom Evrope za ovu godinu) kao još jednim događajem koji je doprineo da naš grad bude omladincki centar kulture Evrope.\n23 učenika i profesora pokušali su svirajući kompoziciju „Zora“ mladog kompozitora (bivšeg učenika naše škole) Ivana Markovića da obore Ginisov rekord u sviranju što više osoba na jednom klaviru.\nOvo su oni poimence: Mihajlo Racepti, Saša Zahorjanski, Daniel Leš, Milica Vranješ, Tisa Lekić, Igor Dalagija, Boško Stojadinović, Luka Petrović, Milica Vujanović, Dunja Vranješ, Sara Todorić, Mateo Radimir, Lenka Škrbić, Nemanja Marčetić, Marija Šapovalova, Ivan Černuhin, Elena Jakšić, Laura Mađarić, Damjan Svijić, Stefan Svijić, uz tri profesora Tijanu Tenji, Slobodanku Stević i Aleksandru Vojnak.\n23 đaka i profesora, 46 ruku, 230 prstiju i jedan klavir bili su potrebni da se krene u obaranje Ginisovog rekorda. Ova ideja rodila se na klavirskom odseku naše škola kao potreba da se klasična muzika na nesvakidašnji način približi što većem broju ljudi.\nKompoziciju „Zora“ koju su učesnici izvela da bi oborili Ginisov rekord komponovao je mladi kompozitora Ivan Marković, bivši učenik naše škola a sada student Akademije umetnosti.\nKao uvod u obaranje rekorda isti dan u 18h učenici i profesori su na četiri lokacije u centru Novog Sada odžali otvoreni čas klavira za naše sugrađane. Časovi su se održali na platou kod Srpskog narodnog pozorišta, kod „Trčike“, u Porti i kod Gradske biblioteke.\nUpis u novi ciklus ABRSM-a\nObaveštenje o roditeljskom sastanku – prvi razred smš


NEJMAR NAPUŠTA PARI SEN ŽERMEN: Šampion Francuske više se ne protivi odlasku brazilskog napadača! | Happy BSC portal\nNEJMAR NAPUŠTA PARI SEN ŽERMEN: Šampion Francuske više se ne protivi odlasku brazilskog napadača!\nPari Sen Žermen spreman je da se ovog leta odrekne najboljeg fudbalera Nejmara u velikom transferu.\nŠampion Francuske više se ne protivi odlasku brazilskog napadača, ali samo u slučaju velike ponude, slične onoj od pre dve godine kada ga je platio Barseloni rekordnih 222 miliona evra.\nČeste povrede i nesportska dešavanja oko Nejmara učinila su to da "sveci" na čelu sa predsednikom Naserom Al Kalifijem više nemaju nameru da ponavljaju da nije na prodaju.\nNejmar se ranije dovodio u vezu sa povratkom u Barselonu, ali i sa transferom u Real Madrid, s tim da je u kraljevski klub stigao Eden Azar i već je napravljena "gužva" u napadu, gde je i Luka Jović.


Ana Dragaš – Stranica 5 – Portal RTPV\nNaslovna / Ana Dragaš (stranica 5)\nTV Bajka 29. 11. 2019.\n30. Novembra 2019.\tTV Bajka 0\nNa provjeri najviše diploma iz menadžmenta ekonomije i prava\n29. Novembra 2019.\tDruštvo 0\nZbog velikog broja zahtjeva za nostrifikaciju diploma Ministarstvo prosvjete je pokrenuo izmjene Zakona o priznavanju inostranih obrazovnih isprava. Trenutno ovaj resor porovjerava najviše inostranih diploma iz menadžmenta, ekonomije, prava…, saopšteno je CdM-u iz Ministarstva prosvjete. Ističu da ne mogu uticati na kvalitet diploma u drugim zemljama i rad ustanova iz …\nU Crnoj Gori je ukinuto dopunsko zdravstveno osiguranje\n26. Novembra 2019.\tDruštvo 0\nU Crnoj Gori je ukinuto dopunsko zdravstveno osiguranje, na osnovu izmjena Zakona, koje je usvojio parlament. Obrazloženo je da je Analiza opravdanosti sprovođenja i ostvarivanja prava iz dopunskog zdravstvenog osiguranja ukazala na otežane ekonomske mogućnosti i nezainteresovanost građana za taj oblik osiguranja. Vlada Crne Gore je ranije donijela zaključak da …\n25. Novembra 2019.\tDruštvo 0\nhttps://www.youtube.com/watch?v=FaVFn7kRb_Q&t=5s Još jedan 25. novembar, Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, dočekujemo u saznanju da više od trećine žena svijeta tokom života doživi neki od oblika nasilja, da 650 miliona djevojčica stupi u brak prije punoljetstva, od čega svaka treća prije petnaeste godine, kao i da su u 71% …\nPovodom “Novembarskih svečanosti” održan koncert učenika Muzičke škole\n23. Novembra 2019.\tKultura 0\nDjeca, učenici osnovne muzičke škole i ovaj put, svojim talentom oduševila su pljevaljsku publiku. Na koncertu polaznika ove ustanove, koji je upriličen povodom “Novembarskih svečanosti”, mogla su se čuti brojna remek-djela, poznatih kompozitora, a svaka kompozicija u izvođenju učenika, propraćena je velikim aplauzom. Direktorica Osnovne muzičke škole Danka Popović, kazala …\nU vrtiću “Eko bajka” održana “Klincijada” povodom Svjetskog dana djeteta\n21. Novembra 2019.\tDruštvo 0\nPovodom obilježavanja 20. Novembra Svjetskog dana djeteta, u dvorištu JPU „Eko bajka“ tradicionalno je održano takmičenje predškolskih grupa u sportskim vještinama-Klincijada. U sportskom takmičenju učestvovali su mališani predškolskog uzrasta iz svih vaspitnih jedinica. Svjetski dan djeteta ili Međunarodni dan dijeteta je godišnji međunarodni događaj koji se slavi 20. novembra. Ustanovljen …\nPolaganjem vijenca obilježen Dan Sanžaka\n20. Novembra 2019.\tDruštvo 0\nPolaganjem vijenca ispred Gimnazije “Tanasije Pejatović” obilježen je 20. novembar, Dan Sandžaka. Ovaj datum vezan je za važan događaj u istoriji za sve Sandžaklije. U pljevaljskoj gimnaziji 20. novembra 1943 godine, održana je Osnivačka skupština Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Sandžaka (ZAVNOS). Povodom obilježavanja ovog datuma, pored polaganja vijenca, biće …\n19. Novembra 2019.\tDruštvo 0\nU Ministarstvo prosvjete pristiglo je preko 2.500 prijava za Fond za kvalitet i talente, iz koga se dodjeljuju godišnje nagrade najboljim nastavnicima i učenicima. To je dvostruko više u odnosu na prošlu godinu, kada je stiglo preko 1.000 prijava. Predsjednik petnaestočlane komisije koja će se baviti vrednovanjem ponuda je potpredsjednik …\nProsječan oktobarski račun za električnu energiju 27,51 eura\n18. Novembra 2019.\tEkonomija 0\nDomaćinstva u Crnoj Gori, oktobru 2019. godine potrošila su 85.702.572kWh (kilovatsati) električne energije, što je 7,2%manje u odnosu na potrošnju ostvarenu u septembru 2019. godine, odnosno 0,6%manje u odnosu na potrošnju ostvarenu tokom oktobra 2018. godine. Prosječan oktobarski račun za električnu energiju za domaćinstva na nivou Crne Gore (ukoliko se …\nMališani vrtića „Eko bajka“ i GTO oduševili pljevaljsku publiku\n15. Novembra 2019.\tKultura 0\nU okviru Novembarskih svecanosti, u Domu kulture, održan je koncert GTO i mališana iz JPU „Eko bajka“ pod nazivom „Najmlađi svome gradu”. Na repertoaru, našle su se poznate dječije i starogradske pjesme, a svaka pjesma ispraćena je gromoglasnim aplauzom. Vaspitačica Vanja Sokić, kazala sam je da se vrtić “Eko bajka” …\nStranica 5 od 13« prva...«34567\t»\t10...zadnja «


EU dala još milion evra malim porodičnim turističkim firmama u Srbiji | Slobodna reč\nEU dala još milion evra malim porodičnim turističkim firmama u Srbiji\nBRISEL / BEOGRAD – Evropska unija je danas izdvojila milion evra bespovrate vanredne pomoći za 120 malih i porodičnih turističkih firmi u 12 opština u istočnoj Srbiji, radi ublažavanja posledica pandemije virusa korona. Šef Misije EU u Beogradu Sem Fabrici je izjavio da je turizam važan za Srbiju, koja može mnogo toga da ponudi – odlična vina, prirodne lepote, verske i istorijske objekte.\nBitno je da Srbija razvije turističku ponudu za celu zemlju, da se mala i srednja preduzeća umreže. Srbija ima odličnu turističku industriju, ali još mnogo toga može da se uradi, ocenio je Fabrici.\nOn je izneo podatak da je u novembru EU opredelila 18 miliona evra pomoći istoku Srbije, a da ovaj program predstavlja vanrednu podršku, zbog pandemije virusa korona.\nVirus je promenio naše živote, ali želimo da ublažimo te teškoće. Turizam nisu samo veliki igrači, već i hiljade porodičnih poslova, malih hotela, rekao je Fabrici. On je izjavio da je u konkurenciji bilo više od 460 projekata i da je izabrano 120 najboljih.\nFabrici je naveo da je EU u februaru i martu izdvojila 50 miliona evra kao pomoć Srbiji zbog pandemije virusa korona, a zatim još 78 miliona evra kao podršku srpskoj privredi.\nPrethodni članakGrađani se žale zbog zatvorene nove atletske staze, „problem“ su radovi\nSledeći članakPreminulo dvoje, u Novom Pazaru i Vranju stabilno


Насловна Инфо Корона вирус Završena sednica Kriznog štaba, odluke u 15 sati, mere na snazi još...\nSednica Kriznog štaba za borbu protiv korona virusa završena je posle nepunih sat vremena, a odluke će biti saopštene na redovnoj konferenciji za novinare u 15 sati.\nTo je novinarima u Palati Srbija rečeno iz kabineta premijerke Ane Brnabić.\nMere na snazi još ovaj vikend?\nInstitucije kulture, pozorišta, muzeji i bioskopi od ponedeljka će raditi do 21 sat, dok će postojeće mere koje se odnose na tržne centre i ugostiteljske objekte ostati na snazi još ovaj vikend, odlučeno je na jutrošnjoj sednici Kriznog štaba, objavile su Novosti u internet izdanju.\nPrema informacijama Novosti, Krizni štab će se ponovo sastati u ponedeljak kako bi se razmatrala odluka o produženju radnog vremena za maloprodajne objekte, restorane i kafiće do 20 časova.\nIzvori lista prenose da su lekari bili izričiti da se ne ublažavaju mere ovog vikenda i da se sačeka analiza epidemioloških brojki kako bi se u ponedeljak eventualno relaksirale mere.\nPredstavnici vlasti su bili za to da se mere „olabave“ već u subotu i nedelju, ali će se preseći prvog radnog dana sledeće sedmice.\nKonkretno, predlog predstavnika vlasti je da se omogući rad restorana, kafića i maloprodajnih objekata do 20 časova i postoje veliki izgledi da će tako i biti.\nDosadašnje restriktivne mere, koje su prvobitno važile do 15. decembra, ističu danas, a članovi kriznog štaba su na današnjoj sednici razmatrali epidemiološka situacija, da li su dosadašnje mere dale rezultate, kao i eventualno uvođenje novih ili ublažavanje postojećih mera.\nPrema najavama medija, Krizni štab bi mogao da donese odluku o ublažavanju određenih mera, pre svega, onih koje se odnose na produženje radnog vremena tržnih centara, frizerskih i kozmetičkih salona radnim danima i za vikend.\nEpidemiolog i član Kriznog štaba izjavio je ranije da je “nerealno“ da se popuste mere što se tiče radnog vremena prodavnica i butika.\n„To su dobre želje, dobre namere, sve mislim najbolje o tome, ali mislim da je nerealno u ovom momentu. U ovoj situaciji je izuzetno važno da se relaksiraju intenzivne nege u bolnicama, da se spusti kriva dovoljno da bi realno mogli da pričamo o popuštanju mera“, rekao je Kon.\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež uputio je u četvrtak, u ime najvećeg broja kompanija u Srbiji, apel članovima Kriznog štaba da preispitaju odluku o skraćenju radnog vremena i zatvaranja prodajnih objekata u naredna dva vikenda, pred novogodišnje praznike.\nČadež je naveo da srpska privreda neće izdržati taj “udar“ i dodao da najveći broj domaćih kompanija upravo u decembru ima najveći promet u godini.\nPOGLEDAJ: Lončar: Srbija spremna da proizvodi vakcinu sa Rusijom\nkrizni štab za borbu protiv covid-19\nПретходни текст: Poznati građani opštine Bačka Palanka – Đorđe Marković Koder\nСледећи текстSrbija dala saglasnost za uvoz Fajzerove vakcine


Vulin: Vojska kontroliše situaciju u Kopnenoj zoni | VRANJENEWS\n28.11.2019 15:12 » 15:17\nVranje - Vojska Srbije u potpunosti kontroliše čitavu teritoriju naše zemlje i garantuje teritorijalni integritet i suverenitet naše domovine - izjavio je u četvrtak na jugu Srbije ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nOn je sa načelnikom Generalštaba Vojske Srbije generalom Milanom Mojsilovićem i komandantom Kopnene vojske general-potpukovnikom Milosavom Simovićem obišao pripadnike Vojske Srbije u Kopnenoj zoni bezbednosti, u bazi "Kadrova čuka", Posednutom objektu Gornji Vrtogoš, kao i Strelišni kompleks "Vrtogoš".\n- Nikakve separatističke provokacije, nikakve političke provokacije ne mogu na bilo koji način da ugroze mir, stabilnost, bezbednost, sigurnost i naš način života.\nZa svakog građanina naše zemlje Vojska Srbije obezbeđuje mir, bez obzira da li je to Novi Sad ili Preševo i svaki naš građanin može da bude siguran da će mu biti garantovana sva prava, njegova čast, imovina i sloboda - naglasio je ministar Vulin.\nIdeje o stvaranju velike Albanije i promeni granica Republike Srbije su "ideje koje mogu da zapale čitav Balkan", istakao je ministar Vulin i dodao da "takve ideje ne mogu da prođu na prostoru Republike Srbije".\n- Vojska Srbije je svojom spremnošću, obučenošću i angažovanošću najvažniji garant mira na prostoru čitavog Balkana.\nVojska Srbije u potpunosti kontroliše situaciju u Kopnenoj zoni bezbednosti.\nSvi naši pripadnici su zdravi, opremljeni, motivisani, sigurni i svako od njih je garant da će ovde još dugo vladati mir.\nŠto je jača Vojska Srbije to je i mir duži i stabilniji - poručio je ministar Vulin.\nKomandant Četvrte brigade kopnene vojske brigadni general Slobodan Stopa rekao je da pripadnici te brigade bez prestanka tokom cele godine, u svim vremenskim uslovima, obezbeđuju Kopnenu zonu bezbednosti u dužini od 117 kilometara, u sektoru "Jug".\nKomandant 4. brigade KoV brigadni general Slobodan Stopa. Foto VranjeNews\n- Trenutna situacija u Kopnenoj zoni bezbednosti je mirna.\nSaradnja sa KFOR-om je na veoma visokom nivou.\nNemamo nikakvih problema, a ministar odbrane, načelnik Generalštaba i komandant Kopnene vojske danas su se uverili da su pripadnici Četvrte brigade u potpunosti osposobljeni za izvršavanje svih namenskih zadataka u Kopnenoj zoni bezbednosti - rekao je general Stopa.\nO stanju u bazi "Kadrova čuka" ministru je referisao komandir baze major Dragan Krstić, a ljudstvo u bazi prikazalo je rad organa obezbeđenja.\nMajor Bojan Stojanović iz Četvrte brigada objasnio je da je glavni zadatak sprečavanje prelaska administrativne linije van planiranih mesta i kontrola Kopnene zone bezbednosti.\nOn je istakao da se za izvršavanje zadataka koristi najsavremenije oružje, oprema za izviđanje i osmatranje danju i noću, a sve u skladu sa pravilima angažovanja u Kopnenoj zoni bezbednosti.\nTokom obilaska Strelišnog kompleksa "Vrtogoš" ministra je o realizovanim zadacima na izgradnji i opremanju strelišta upoznao komandant Centra za obuku jedinica za multinacionalne operacije potpukovnik Branislav Stevanović.\nO stanju i zadacima Posednutog objekta "Gornji Vrtogoš" govorio je poručnik Filip Vuković.\nDanašnjem obilasku pripadnika Vojske Srbije u Kopnenoj zoni bezbednosti prisustvovali su i zamenik komandanta Združene operativne komande general-major Ilija Todorov, komandant Četvrte brigade brigadni general Slobodan Stopa i glavni podoficir Vojske Srbije zastavnik prve klase Zoran Kocić.\nMinistar Vulin boravio je u Kopnenoj zoni bezbednosti na dan kada Albanci u opštinama koje se oslanjaju na KZB proslavljaju Dan zastave.\nNa zgradi opštine Bujanovac u četvrtak ujutro je istaknuta zastava Albanije, u znak obeležavanja državnog praznika Albanije.


Rusija traži nadoknadu za pomoć u Avganistanu\nTekst 29.01.2010 19:57 Tweet\nRusija traži nadoknadu za pomoć u Avganistanu Rusija je voljna da pomogne NATO-u u Avganistanu, ali ne "za badava", rekao je danas Dmitrij Rogozin, ruski izaslanik u zapadnoj vojnoj alijansi.\nGeneralni sekretar NATO Anders Fog Rasmusen pozvao je prošlog meseca Rusiju da obezbedi helikoptere i obuku za avganistanske vazduhoplovne snage, i da se više uključi u obuku policije.\nRogozin je naveo da Rusija razmatra taj zahtev, ali da hoće da zna ko će za to da joj plati. Dodao je da neke članice NATO mogu da pomognu tako što će podeliti troškove.\n"Ničim nećemo snabdevati NATO bez odgovarajuće nadoknade. Oni mogu sebi da priušte da plate za to", rekao je Rogozin putem video veze iz Brisela.\nOn nije isključio mogućnost obezbedjivanja besplatnih zaliha za avganistansku vladu, ali je objasnio da će to zahtevati političku odluku u Kremlju.\nRogozin je, takodje, oštro kritikovao NATO jer nije uspeo da učini više u borbi protiv trgovine drogom u Avganistanu i dodao "da se taj neuspeh odrazio i na Rusiju".\n"NATO ne želi da učini više u borbi protiv droge u Avganistanu, jer se plaši da bi to donelo veće gubitke njegovim snagama. Draže im je da zažmure. Misle da to nije njihov problem, jer avganistanski heroin uglavnom ide u centralnu Aziju i Rusiju", rekao je Rogozin.\nRuski predstavnik u NATO je izrazio sumnju u plan da se talibanskim borcima ponude zaposlenje i kuće da bi se demobilisali i uključili u politički život društva.\nDodao je da bi svetska zajednica mnogo više morala da se usredsredi na ponovnu izgradnju uništene infrastrukture u Avganistanu.\nMoskva je više puta do sada izrazila volju da pomogne ratnim naporima u Avganistanu, zbog bojazni medjunarodne zajednice da bi povratak na vlast talibanskih ekstremista mogao da destabilizuje tu centralnoazijsku zemlju i ugrozi bezbednost Rusije.\nMedjutim, njena podrška NATO-u i američkim operacijama do sada je bila ograničena samo na dozvolu prolaska železničkih pošiljki civilne opreme i vazdušni koridor za naoružanje kroz rusku teritoriju, jer su rute snabdevanja preko Pakistana na meti talibana.\nRogozin je izjavio da su isporuke od početka bile spore jer NATO "nije baš bio ažuran" u pregovorima o tranzitu sa centralnoazijskim zemljama.\nPretraga po temi: Moskva, Rusija, Avganistan POVEZANE VESTI\nNikolić: Ruske investicije dragocen oslonac Srbiji Nikolić i Putin potpisuju sporazum 24. maja ČUDO: Preživeo skok sa 10. sprata STRAVIČNA NESREĆA: U sudaru minibusa i kamiona deset mrtvih BIVŠI ŠKOLSKI DRUGOVI UBILI GEJ MLADIĆA: Silovali ga pivskom flašom i razbili mu glavu FACEBOOK KOMENTARI


10 najboljih hotela sa bazenom u Portugalu - TripAdvisor\nHoteli sa bazenom - Portugal, Evropa\nHoteli sa bazenom - Portugal\nHoteli sa bazenima u Madeiri\nHoteli sa bazenima u São Miguel\nHoteli sa bazenima u Peniche\nHoteli sa bazenima u Mafra\nHoteli sa bazenima u Quarteira\nHoteli sa bazenima u Ponta Delgada\nHoteli sa bazenima u Coimbra\nHoteli sa bazenima u Odemira\nHoteli sa bazenima u Nazare\nHoteli sa bazenima u Fatima\nDoručak je uključen340\nPrikladni za porodicu534\n667 od 3.082 objekta odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 2 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 3 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 4 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 5 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 6 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 7 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 8 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 9 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nPrikaži sve povoljne ponude (16) počev od 361 US$\nBr. 10 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 11 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 12 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 13 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 14 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 15 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 16 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 17 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 18 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 19 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal\nBr. 20 od 667 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa bazenom - Portugal


Banjaluka domaćin prvog „Kuvo gejming festa“ - mojKontakt portal\nBanjaluka domaćin prvog „Kuvo gejming festa“\nBanja Luka će od 6. do 8. septembra biti domaćin prvog „Kuvo gejming festa“, međunarodnog festivala gejmera. Ovaj događaj, kako je najavljeno na današnjoj konferenciji za novinare, imaće takmičarski i festivalski dio.\nU ime organizatora, Sergej Sliško kazao je da će takmičarski dio početi tokom ove sedmice, a festivalski od 6. do 8. septembra na Kastelu, kada će biti održane brojne edukativne i zabavne radionice i drugi sadržaji za gejmere.\n-Takmičenje će biti međunarodnog karaktera i u toku se pregovori sa ruskim, njemačkim, turskim i španskim ekipama koje ćemo zvati direktno u ligu, tako da ćemo na Kastelu imati ekipe iz cijelog svijeta – naglasio je Sliško.\n„Kuvo gejming fest“ je podržao Grad Banja Luka, a gradonačelnik Igor Radojičić kazao je da se ovaj projekat potpuno uklapa u koncepciju Banje Luke kao otvorenog grada, koji želi da se pozicionira na regionalnoj mapi u svim oblastima.\n– Ovo je jedna nova oblast koja dolazi sa novim tehnologijama i u kojoj je puno mladih angažovano. Sigurno je da Banja Luka može da se nametne kao regionalni centar u ligi i takmičenjima koja postoje. Našli smo se u ovoj priči da budemo ne samo domaćin, već i partner – rekao je Radojičić i precizirao da će Grad ustupiti određene prostore za potrebe održavanja ovog festivala.\nOn je izrazio očekivanje da će to biti jedan novi događaj u našem gradu, koji će nam dati još jednu dodatnu dimenziju u onome što imamo, a to su da budemo grad sporta, kulture i mladih.\nU tom smislu, kako je kazao Radojičić, u proteklom periodu u Banjoj Luci su održani i Balkan tjub fest, regionalni festival bajkera, polumaraton i mnogi drugi događaji sa međunarodnim predznakom.\nČlan tima ovog festivala i direktor agancije „Akvarijus“ Brankica Janković, kazala je da je ta agencija rado podržala ovu ideju koja je stigla od mladih, te istakla značaj ovog festivala sa više aspekata.\n-Tu su sportska i kulturna dimenzija, te određeni turistički potencijal, za koje vjerujem da ćemo zajedničkim snagama sa Gradom znati iskoristiti na najbolji mogući način – zaključila je Jankovićeva.\nSpecijalni ambasadori predstojećeg događaja su regionalne zvijezde kada je riječ o jutjub sceni, Čoda i Baka Prase, koji su prisustvovali današnjoj konferenciji za novinare.\nPrevious Previous post: Stranke Saveza za promjene potpisale sporazum\nNext Next post: Počinje ITF Banjaluka ladies open 2018.


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić predstavio je danas novi paket pomoći koji je država obezbedila za penzionere. Svaki penzioner dobiće C vitamin, D vitamin i cink.\nPredsednik se putem Instagrama obratio najstarijim sugrađanima, zahvalio im se na svemu što su uradili za našu zemlju, i predstavio paket vitamina koji će im ojačati imunitet.\nVučić: Ovo je mali znak pažnje za penzionere\n- Dragi penzioneri, ovo je prvi uzorak kese sa sadržajem onoga što treba da dobijete kao dodatni poklon od vaše države jer ste to zaradili, mnogo toga izgradili, sve napravili u našoj zemlji što smo mi nasledili. Ovo je još jedan mali znak pažnje zbog svega onoga što ste vi uradili i zbog svega onoga što ste nam ostavili. Mi danas moramo da idemo vašim stopama i napravimo od Srbije još bolje mesto za život - rekao je Vučić.\nVučić: Pomoć od 5.000 dinara za penzionere je mala zahvalnost za ono što su uradili za nas\nVarheji: Srpska ekonomija NAJMANJE POGOĐENJA KOVIDOM zahvaljujući pomoći države


Presuda protiv PiO fonda: Vraćaju umanjenu penziju?\nNacionalne vesti - Sreda 26.12.2018 - 11:17\nSud u Bačkoj Palanci prvostepeno presudio protiv PIO fonda. Odluka nije pravosnažna, u toku žalbeni postupak\nReč je o iznosu od 351.478 dinara plus zakonska zatezna kamata FOTO: Profimedia\nKako je kratko za Novosti potvrdila predsednica suda Ljiljana Cvetinov, presuda je doneta pre nedelju dana i u toku je žalbeni postupak.\nU njoj se navodi da se "tužbeni zahtev usvaja u celosti" i da se filijali PIO fonda u Bačkoj Palanci nalaže da tužiocu isplati gore naveden iznos "na ime razlike između pripadajućeg i isplaćenog iznosa mesečne penzije za period od 9. decembra 2015. do 31. decembra 2017."\nZakon o privremenom načinu isplate penzija donet je 2014. godine, čime su za neko vreme smanjene mesečne isplate za najstarije s ciljem smanjenja javnog duga. Ovaj propis ukinut je u septembru, kada je Skupština usvojila izmene i dopune Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, pa su penzioneri od oktobra ove godine počeli da primaju penzije bez umanjenja.\nPrema nekim procenama, zbog trogodišnjeg smanjenja prihoda, penzioneri su ukupno ostali uskraćeni za oko 430 miliona evra.\nUSTAVNI SUD NENADLEŽAN\nUdruženje sindikata penzionera Srbije (USPS)odmah nakon donošenja zakona podnelo je inicijativu za ocenu ustavnosti, ali se Ustavni sud proglasio nenadležnim da ocenjuje ekonomsko-politički efekat zakona.


Javno vođenje – Antiratni otpor ’90ih u Beogradu – CPI\nJavno vođenje – Antiratni otpor ’90ih u Beogradu\nHome / Javno vođenje – Antiratni otpor ’90ih u Beogradu\nJavno vođenje “O čemu govore mesta sećanja kojih nema – Antiratni otpor tokom devedesetih u Beogradu”\nCentar za primenjenu istoriju organizuje u subotu, 20. aprila 2019. godine, javno vođenje kroz uži centar Beograda, tokom kojeg ćemo obići neke od ključnih lokacija antiratnog otpora u javnom prostoru tokom prvenstveno prve polovine devedesetih u Beogradu.\nOkupljanje je u 12 časova ispred Studentskog kulturnog centra (Kralja Milana, br. 48).\nJavno vođenje je besplatno i svi koji žele da prisustvuju treba da se prijave slanjem mejla na office@cpi.rs, do četvrtka 18. aprila.\nŠetnju će voditi Marijana Stojčić, saradnica Centra za primenjenu istoriju.\nIako bi formulacija da ne postoji sećanje na otpor ratu/ovima tokom 90-ih delovala prejako, ona svakako stoji kada je u pitanju javno i zvanično sećanje u Srbiji. Sećanje na različite antiratne akcije i inicijative koje su postojale u tom periodu danas opstaje uglavnom samo na nivou ličnog sećanja njihovih učesnika i učesnica ili (mada i to ne uvek) uskih aktivističkih grupa kao deo njihove aktivističke istorije. Deo odgovora na pitanje kako je moguće da je Miloševićev ratni režim opstao tako dugo uprkos svojim poraznim efektima, moguće je pronaći i u njegovoj sposobnosti razaranja alternativa u čemu je rat bio vitalni činilac. Ovo vođenje će biti posvećeno podsećanju na jednu takvu alternativu: istoriju otpora ratu u Beogradu tokom 90-ih godina, njegovim mogućnostima i ograničenjima, načinima na koji je on korespondirao sa širim društveno-istorijskim kontekstom, ali i razgovoru o čemu govore mesta sećanja na taj otpor koja ne postoje danas u javnom i političkom sećanju Srbije.


Gračanica: Migrant skriven u motoru autobusa\nJedna osoba je jutros primećena u motoru autobusa koji je saobraćao na relaciji iz pravca Prištine ka Gnjilanu. Prema rečima komandira policijske stanice u Gračanici u pitanju je migrant koji već duže vreme boravi na Kosovu, a koji je pokušao da se iz migracionog centra prebaci na drugu lokaciju.\nKosovski premijer Aljbin Kurti obratio se pismima visokom predstavniku EU za spoljnu politiku i bezbednost Žosepu Borelu i predsednici EK Ursuli fon der Lajen, i obavestio ih da od 15. marta počinje ukidanje takse na srpske i proizvode iz BiH.\nU Gračanici sutra tribina „Paralela Crna Gora - KiM“\nU Domu Kulture Gračanica će sutra (petak) biti održana tribina na temu „Paralela Crna Gora - KiM (opstanak naroda i crkve u uslovima majorizacije)“.\n"Većina Srba želi zamrznuti konflikt sa Kosovom"\nSmene u Privremenim organima\nNa poslednjoj sednici Vlade Srbije održanoj 27. februara donet je niz kadrovskih rešenja u Privremenim organima opština na Kosovu za 12 mesta. Tijana Bojković tvrdi da o smeni sa mesta člana PO Kosovo Polje nije unapred obaveštena.\nTači odlikovao saborce iz bivše OVK\nKosovski predsednik Hašim Tači odlikovao je 56 bivših vojnika Oslobodilačke vojske Kosova koji su, kako se navodi u odluci, bili deo ratnih sukoba od početka do njihovog kraja.\nGrenel: Zadržavanje taksi će ekonomski naškoditi Kosovu\nSpecijalni izaslanik američkog predsednika za pregovore Srbije i Kosova Ričard Grenel izjavio je da je kosovskom premijeru Aljbinu Kurtiju jasno rečeno da SAD neće nastaviti s podrškom Prištini ukoliko rukovodstvo nastavi da nanosi štetu svom narodu, dodajući da je jasno stavljeno do znanja da Kurtijeva odluka da zadrži takse na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine šteti kosovskoj ekonomiji.\nMTS kupio dva najveća kablovska operatora na severu Kosova\nParlamentarna komisija za vode Kosova obišla je danas nekoliko lokacija na Brezovici gde se izvode radovi na izgradnji mini hidrocentrala. Meštanin i borac za očuvanje reka Stojan Josimovć kaže za RTV Kim da očekuje da će nakon uzimanja informacija ova komisija doneti neko konkretno rešenje.\nAmerička privredna komora traži bezuslovno ukidanje taksi\nAmerička privredna komora saopštila je da je bezuslovno ukidanje taksi u skladu sa zahtevom predsednika Donalda Trampa, državnog sekretara Majka Pompea, drugih visokih zvaničnika američke administracije i ambasade SAD na u Prištini, od presudnog značaja i dokaz posvećenosti izuzetno dobrim odnosima sa SAD.\nNakon što je kompanija MTS D.O.O kupila najveće kablovske operatere na severu Kosova, „VGN“ iz Kosovske Mitrovice, i „Impuls“ iz Leposavića, Televizija Mir je isključena iz kablovske mreže.\n"Kurti da razjasni sa Grenelom odluku o taksama"\nPremijer Kosova Aljbin Kurti najavom postepenog ukidanja taksi od 100 posto na uvoz robe iz Srbije i BIH, stvorio je prostor za dogovor, smatra Dušan Janjić iz Foruma za etničke odnose iz Beograda.\nRegistrovan prvi slučaj koronavirusa u Srbiji\n“Zdrava životna sredina mora da se čuva”\n"Lažna vest da je u Vašingtonu razmatrana podela"\nKosovska vlada, odnosno njen predsednik Aljbin Kurti, vodiće dijalog sa Beogradom, prvi je od pet principa koji se tiču dijaloga u trogodišnjem programu kosovske vlade, usvojenom na sednici u Prištini.\nVučić: U pravu je Kurti – ne može pod pritiskom\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je saglasan sa izjavom Aljbina Kurtija da ništa doneseno pod pritiskom ne vredi, ali podseća kosovskog premijera da još manje vredi sve što je rezultat direktne sile, "kao što je bilo u slučaju otimanja Kosova Srbiji agresijom NATO-a".\nPriština otkazuje letove iz severne Italije\nNakon što je Italija zbog širenja koronavirusa uvela karantin u severnom regionu Lombardiji, gde živi skoro 16 miliona ljudi, prištinske vlasti odlučile su da otkažu sve letove iz severne Italije.\nŠirom sveta danas se obeležava Međunarodni dan žena. Gordana Đorić kazala je u telefonskoj izjavi za RTV Kim da bi zajednice više napredovale da su žene na rukovodećim položajima. Ružica Simić ističe da se žene još uvek suočavaju sa predrasudama, i da nemaju ista prava kao muškarci.\n"U nečijem interesu da se poremeti sporazum BG i PR"\nPredsednik Kosova Hašim Tači tvrdi da postoji "veliko interesovanje određenih ljudi" da ometaju proces postizanja konačnog mirovnog sporazuma između Beograda i Prištine.\nSednica o žrtvama seksualnog nasilja\nSkupština Kosova je povodom 8. marta, Dana žena, održala sednicu, u cilju podizanja svesti u društvu o ženama koje su preživele seksualno nasilje tokom rata na Kosovu.


INOVATIVNI FINANSIJSKI INSTRUMENTI – ZELENE OBVEZNICE: Oruđe u borbi protiv klimatskih promena - Nira Press\nPočetna » INOVATIVNI FINANSIJSKI INSTRUMENTI – ZELENE OBVEZNICE: Oruđe u borbi protiv klimatskih promena\nPiše: Miloš Drezga\nPrema istraživanjima koje je sprovela NASA, prosečna temperatura zemljine površine je od industrijske revolucije porasla za 0,9 stepeni Celzijusa usled sve većih emisija gasova staklene bašte. Ovom rastu najviše su doprinele emisije u poslednjih 35 godina, dok su 2016. i 2019. bile dve najtoplije godine od početka merenja. Porast globalne temperature započeo je domino efekat korenitih promena u našim ekosistemima – topljenje ledenih ploča i glečera, dramatičan rast nivoa mora i ekstremni vremenski uslovi poput poplava, požara i suša velikih razmera, deo su gorućih problema sa kojima se svet suočava.\nDevastacija životne sredine posledica je sve većeg pritiska globalne ekonomije na resurse od kojih zavisimo, a imajući u vidu trenutni način upravljanja procesom proizvodnje, prognoze za budućnost nisu ohrabrujuće. Očekivani rast srednje klase, koja trenutno čini više od polovine svetske populacije, uz rastuću potrošnju OECD zemalja, neminovno će prevazići sposobnost životne sredine da zadovolji sve veće potrebe društva, što će uzrokovati već prisutnu degradaciju zemljišta, deforestaciju, smanjenje rezervi pijaće vode i rezervi neobnovljivih resursa neophodnih u industriji, kao što su metali i fosilna goriva, a samim tim i dodatno uvećavati cene ovih suštinski neprocenjivih resursa u budućnosti.\nOve činjenice ukazuju na potrebu za promenom ekonomske paradigme u vidu podređivanja ekonomskog sistema životnoj sredini od koje i zavisi, odnosno prelaska sa linearne na cirkularnu ekonomiju. Globalna ekonomija se trenutno zasniva na principu uzmi (iz prirode), napravi (u procesu proizvodnje), iskoristi, odbaci.\nMIGRACIJE S ISTOKA NA ZAPAD EVROPE: Crveni alarm je uključen: Srbiji preti još veća emigracija stanovništva\nZa ovogodišnji Kopaonik biznis forum, grupa autora predvođena Pavlom Petrovićem, akademikom i predsednikom Fiskalnog saveta Republike Srbije, pripremila je dokument koji


sdcafe | Preduzetnici neće još jedan namet Preduzetnici neće još jedan namet\nLokalna samouprava u Smederevu je uvela naknadu za oglašavanje na objektima i javnim površinama, koja predviđa da će ubuduće reklame, oglasi i fotografije na izlozima, te vratima ili zidovima poslovnih objekata morati da se plate. Burno reagujući, lokalno Opšte udruženje preduzetnika zahteva da se ovo hitno stavi van snage...\nSpornu odluku su, podsetimo, 25. marta doneli odbornici Skupštine grada, a komunalni inspektori su već na terenu i to je posebno ogorčilo preduzetnike koji tvrde da o novom nametu nisu ni obavešteni.\n- Odluka nije objavljena, ni odštampana, nije je bila na sajtu grada, a već je u punoj primeni i inspektori prete sankcijama - tvrdi sekretar i pravni zastupnik Opšteg udruženja preduzetnika Ivan Savić i navodi da su nejasni kriterijumi za određivanje ne samo naknade, već i karaktera javnog dobra, te visine naknade i kazni.\nKako se tumači, preduzetnici će morati da plate svako oglašavanje na radnjama koje se nalaze na javnim površinama, a skupštinskom odlukom je precizirano da su to "zgrade, ograde, građevinske skele, montažni objekti privremenog karaktera, stajališta javnog prevoza, stubovi javne rasvete"...\n- Neverovatno je da gradska vlast tako povređuje prava i interese više od 3.000 preduzetnika koji zapošljavaju oko 9.000 radnika - kaže Savić.\nU međuvremenu, vlasnici i korisnici radnji su, za početak, dobili preporuku da se sami prijave Gradskoj upravi kako bi se utvrdilo koliko treba da plate isticanje "oglasnih poruka". Ali umesto toga, Udruženje je pismom zatražilo sastanak sa nadležnima zarad hitnog obustavljanja sprovođenja odluke.\nUsledio je, potom, i razgovor sa gradonačelnikom Jasnom Avramović, a sekretar Opšteg udruženja Ivan Savić prenosi kako je postignut dogovor da radna grupa koja je sačinila ovu odluku otkloni sve nejasnoće koje se ponajpre odnose na preciziranje šta se sve smatra javnom površinom, kao i na kriterijume za određivanje visine naknade. Inspektori neće kažnjavati, niti bi vlasnici lokala trebalo da rade bilo šta dok im ne stignu rešenja Gradske uprave.


BalkanMagazin :: BAKTERIJA KOJA PROIZVODI NAFTU\nsreda, 22. septembar 2010 02:56\nAmerička firma Joule Unlimited, kako se saznaje, dobila je patent na genetički mutiranu bakteriju koja proizvodi pogonsko gorivo, i to će uskoro javno saopštiti. Kako piše The New York Times (NyT) , bakterija „ume“ da pretvara sunčanu svetlost i CO2 u jedinjenja nafte i funkcioniše na principu fotosinteze.\nŠema proizvodnje (ilustracija 1)\nBakterija izlučuje ugljovodonikove molekule, takozvane alkane, koji su hemijski istovetni sa molekulima koji se stvaraju u rafinerijama. Organizme, koje je ova kompanija iz mesta Cambridge u državi Massachussets stvorila, moguće je gajiti u tehničkoj vodi ili na zemljištu koje nije pogodno za poljoprivredu.\n„Proizvodimo veomo čiste ugljovodonike koji direktno ulaze u sadašnju infrastrukturu za proizvodnju nafte“, tvrdi šef Joule Unlimiteda William Sims. Prema njegovim rečima, ove bakterije nisu alternativa fosilnim gorivima nego njihova kvalitetna i veoma isplativa zamena ili dopuna.\nBioreaktor (ilustracija 2)\nJoule je prva kompanija koja je patentirala organizam koji izlučuje ugljovodonično gorivo pomoću sunčeve svetlosti. Druge kompanije rade na organizmima koji\nstvaraju gorivo ali na bazi kukuruza ili šećera. Ovoj genetički mutiranoj bakteriji ne treba, medjutim, kako se navodi, ništa osim CO2 i sunca.\nJoule će ubrzo po dobijanju patenta početi da gradi fabriku koja bi počela proizvodnju goriva već narednih godina. Sa jednog akra (oko 0,4 hektara) zemljišta mogla bi godišnje dobiti 57 tona nafte, što je znatno više od sadašnje proizvodnje pogonskog goriva etanola iz kukuruza. Cena za jedan barel kretala bi se, kako se procenjuje, izmedju 30 i 50 dolara (sadašnja cena nafte na svetskom tržištu se kreće oko 75 dolara).


Rama ulazi u kampanju, albanska opozicija se radikalizuje\nTanjug 21. maja 2019. 10:23\nTIRANA – Albanski premijer Edi Rama ne prihvata zahtev ujedinjene albanske opozicije o odlganju lokalnih izbora u toj zemlji zakazanih za 30. jun, prenosi portal a1on.\nOn je najavio da njegova Socijalistička partija, koja predvodi koaliciju Alijansa za evropsku Albaniju sačinjenu od 24 partija, 31. maja počinje izbornu kampanju za izbor gradonačelnika i članova opštinskih saveta u 61 opštini.\nKako je objavio portal, na sastanku s parlamentarnom grupom na kome je prezentovao izborni program, Rama je zahtevao da se organizuju susreti na teritoriji cele zemlje kako bi se ubedili birači da izađu na izbore i da im se objasni koje su posledice ako pokušaju da ugroze izborni proces.\nNavodi se i da će albanski građani biti upozoreni i na mogućnost zabrane ulaska u SAD i EU ako naruše izborni proces 30. juna.\nRama je poručio poslanicima da ne dopuste da budu isprovocirana od strane simpatizera opozicije, ali da svaki incident registruju.\nPočetak izborne kampanje poklapa se s kulminacijom političkih tenzija u Albaniji.\nAlbanska opozicija na čelu s Demokratskom partijom Ljuljzima Baše 25. maja će održati šesti nacionalni protest, nakon čega je najavila i radikalizaciju svojih aktivnosti.\nObnavljanje protesta najavili su i studenti iz Albanije.


Novi info telefon Fonda zdravstvenog osiguranja - Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske\nNovi info telefon Fonda zdravstvenog osiguranja\nčetvrtak, 10. 09. 2009. 14:42\nFond zdravstvenog osiguranja RS otvorio je još jedan info telefon 051 232 271, koji je namijenjen nevladinim organizacijama u čijim je programskim aktivnostima zastupljena i oblast zdravstvenog osiguranja.\nDirektor Fonda Goran Kljajčin kazao je da je Fond i do sada imao dobru saradnju sa nevladinim sektorom, ali da mu je namjera da ta saradnja bude unapređena, čemu bi trebalo da doprinese i otvaranje ovog info telefona.\n''Strateškim planom razvoja Fonda predviđeno je niz mjera koje bi trebalo da dovedu do aktivnije uloge građana u kreiranju politike razvoja u oblasti zdravstvenog osiguranja.\nSaradnjom sa nevladinim sektorom koji je svojevrstan most između institucija i građana, postizanje ovog cilja je mnogo izvjesnije'', rekao je Kljajčin i dodao da saradnja sa nevladinim organizacijama omogućava da se prepoznaju specifični problemi pojedinih socijalnih grupa i da se zajedničkom aktivnošću pokušaju prevazići. ''Naša je namjera da građani u Fondu zdravstvenog osiguranja prepoznaju instituciju kojoj su njihovi interesi i problemi prioritet. Nadam se da ćemo unapređenjem saradnje sa nevladinim sektorom biti na korak bliže ostvarenju te vizije'', istakao je Kljajčin.\nDirektor Fonda je takođe imenovao tim koji je zadužen za saradnju sa nevladinim sektorom. U okviru ove saradnje planirano je organizovanje sastanaka sa udruženjima građana, poput udruženja penzionera i udruženja pacijenata u svim opštinama RS.\nZa Fond zdravstvenog osiguranja saradnja sa nevladinim sektorom je dragocjena za unapređenje zdravstvenog osiguranja, a posebno za poboljšanje dostupnosti i kvaliteta zdravstvene zaštite. U toku je izrada plana kojim će biti utvrđeni oblici saradnje i dinamika kontakata sa nevladinim organizacijama širom RS.\nU Fondu zdravstvenog osiguranja od ranije su aktivna tri info telefona: 1371, koji je dostupan od 7 do 21 čas; 051 226 391 koji je namijenjen osiguranim licima koji su upućeni na liječenje van RS i koji je dostupan od 8 do 15 časova i 051 232 270 na koji građani mogu dobiti informacije u vezi sa lijekovima, a takođe je dostupan od 8 do15 časova.


Rabljeni Fraugde 3 strojevi za obradu zemlje oglasi za prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Poljoprivredna oprema i strojevi > Fraugde > Fraugde 3\nStrojevi za obradu zemlje (24)\nRabljeni Fraugde 3 strojevi za obradu zemlje\nPročitajte više o Fraugde strojevi za obradu zemlje i sektoru Marke.\nFraugde 3Broj brazda: 3\nFraugde 3Broj brazda: 3, Konfiguracija pogona: Montirani\nOvde je kompletna lista polovnih Fraugde 3 strojevi za obradu zemlje za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Fraugde 3 strojevi za obradu zemlje koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Fraugde 3 strojevi za obradu zemlje i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


Italija uspela da proda pirinač Kinezima - Ratarstvo | Agroklub.rs\nItalija je najveći proizvođač pirinča u Evropi, a za vreme virusa korona zabeležila je rast konzumacije ove namirnice. Da stvar bude bolja, uprkos pandemiji, uspeli su da ga prodaju Kinezima.\nIz Italije su poslednjih nedelja dolazile samo negativne vesti koje nikoga nisu mogle da ostave ravnodušnim. Zato nam je posebno drago saznanje kako je ova mediteranska zemlja ujedno i najveći proizvođač pirinča u Evropi, a koja je ovu žitaricu uprkos krizi uspela da proda ni manje ni više nego Kinezima.\nOsim toga, zabeležili su rast konzumacije te namirnice za vreme virusa korona.\nItalijani proizvode kvalitetniji pirinač?\nRižoto je, nakon testenine, zvezda italijanske gastronomije, naročito na severu zemlje. Ovo je jelo popularno i među Kinezima koji zbog toga uvoze razne sorte kao što su arborio, carnaroli, romu i baldo, koje se inače koriste u njegovoj pripremi.\n"To je zato što je naš pirinač po kvalitetu mnogo bolji od one koja se uzgaja u Kini", rekao je Stefano Đrepi iz najvećeg italijanskog poljoprivrednog sindikata, "Coldiretti" i još hvali ugovor koji je Italija sklopila u aprilu sa Kinom.\nOva vest najviše je oduševila uzgajivače iz Pavije, Lombardije, Verćelija i Novare, regija u kojima se uzgaja 95 odsto italijanskog pirinča. "To je kao da smo prodali sladoled Eskimima. Našem pirinču i rižotou otvorena su vrata velikog tržišta", komentisali su u Il Corriere della Sera.\nKonzumacija za vreme pandemije porasla za 47 odsto\nNa severu Italije pirinač dobro uspeva jer tamo ima dovoljno vode potrebne za uzgoj, što nije slučaj na jugu.\nU zemlji ima 4.200 uzgajivača koji oko 200 sorti te žitarice uzgajaju na 220.000 hektara. Iako Italija godišnje proizvede milion i po tona, što je više od pola evropske proizvodnje, na globalnom nivou naš kontinent u proizvodnji pirinča učestvuje sa mizernih 0,4 odsto. Više od 90 odsto od 500 miliona tona koliko se godišnje proizvede te žitarice, dolazi iz Azije.\nIzvoz nije jedina dobra vest za ovu namirnicu. U prvih šest nedelja pandemije, konzumacija na domaćem tržištu porasla je za čak 47 odsto, ponekad čak nadmašivši i slavnu pastu.\nInspiracija za 'Bela Ćao'\nOvu žitaricu na sever Italije doneli su cisterciti (rimokatolički crkveni red) u XII veku, a njen uzgoj dobio je zamah uvođenjem sistema kanala koje je, navodno, projektovao slavni Leonardo da Vinči, a kasnije je u proizvodnju uključena i mehanizacija. Sve do 50-ih i 60-ih godina prošlog veka ljudi su dolazili sa juga Italije da bi kultivisali dolinu reke Po, posebno žene zvane 'mondine' ili sezonske radnice na poljima pirinča.\nTeški uslovi rada kojima su bile izložene, nadahnuli su nastajanje legendarne pesme "Bella Ciao", kao i filmova poput Gorkog pirinča (Riso Amaro, 1949.) sa Silvanom Manganom i Vitorijom Gazmanom.\nPirinač se, kao pšenica i raž, prvenstveno upotrebljava za ishranu ljudi jer je lako svarljiv, blago deluje na sistem za varenje i ne izaziva poteškoće u varenju. Pirinač u... Pročitaj više »\nItalija Kina Pirinač Izvoz Konzumacija Rižoto Bella Ciao Pandemija Virus korona


Interesovanje za ovogodišnji Lovefest, veće je nego ikada u njegovoj trinaestogodišnjoj istoriji. Trodnevni kompleti karata koji su do juče bili u prodaji po specijalnoj promotivnoj ceni, kupljeni su u gotovo duplo većem broju od očekivanog. Tako je Lovefest 2019, koji zbog komfora posetilaca ima ograničen broj ulaznica u prodaji, skoro rasprodat već tri nedelje pre početka.\nNa velika vrata ponovo se vraća i Live bina, a na njoj će nastupiti najpopularniji izvođači domaće scene od Bajage i Dubioze Kolektiv, preko sastava S.A.R.S. i Maika, sve popularnije Bojane Vunturišević, pa sve do trenutno usijane trep scene i izvođača, kao što su Senidah, Sara Jo, Surreal, Fox, Hazze i drugi.


"AKO TRAMP POBEDI, MILIONI AMERIKANACA U PROBLEMU" Bajden teško optužio predsednika SAD (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.06.2020. • 10:40 Srbija Danas/Klix.ba\nDemokratski predsednički kandidat optužio je republikance da ugrožavaju dostupnost zdravstvene zaštite za mnoge građane.\nDemokratski predsednički kandidat Džozef Bajden (Džo Bajden) juče je otvoreno osudio pokušaje predsednika Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Donalda Trampa da ukine Obamaker, nazivajući njegove poteze bezosećajnim i okrutnim.\nTRAMP SPREMA RAT: Skuplja NOVAC ZA VOJSKU, pomenuo je Rusiju, S. Koreju i Kinu, ali i demokrate (VIDEO)\nBajden je optužio republikance da na ovaj način ugrožavaju dostupnost zdravstvene zaštite za desetine miliona građana SAD-a usred pandemije koronavirusa. Kritikovao je Trampovu administraciju zbog najave da će uputiti zahtev Vrhovnom sudu da se Obamaker proglasi ilegalnim.\n- Ako Tramp uspe, više od 23 miliona Amerikanaca izgubiće zdravstveno osiguranje preko noći. To je okrutno i bezosećajno - objasnio je Bajden, objašnjavajući uz to kakve bi posledice na građanima moglo ostaviti ukidanje Obamakera.\nTramp se Obamakeru protivi još od 2016. godine, kada je preuzeo predsedničku fotelju. Od tada obećava da će ukinuti sistem koji osiguravajuće kuće sprečava da odbiju da zdravstveno osiguraju građane zbog istorije bolesti.\nKONGRES OTKRIO: Američka administracija napravila grubu grešku, uplatili 1,4 milijardi dolara MRTVIM LJUDIMA\nbolest Džo Bajden Donald Tramp SAD američke demokrate Obamaker


Niš | Belle Amie - Part 1659\n“Rana dijagnostika glaukoma”\nNiški Dom zdravlja organizovao je akciju „Rana dijagnostika glaukoma“. Oftamolozi su besplatno građanima merili očni pritisak i pružali stručne savete, kako bi ukazali na opasnost koja preti od gla...\nMeštani naselja Šljaka više od deset godina imaju problem sa urednim vodosnabdevanjem. Vodovodne cevi zbog dotrajalosti često pucaju, te su isključenja vode gotovo svakodnevna. Ekipe JKP „Naissusa“ r...\nKorisnici socijalne pomoći do kraja meseca mogu u Objedinjenoj naplati da sklope ugovor o plaćanju dugova na maksimum 90 rata. Od početka akcije, 1.jula, do sada je sklopljeno 115 ugovora, čija je vr...\nGradska opština Palilula pomoćiće novčano Violetu Stevanović iz Niša i Danijelu Pešić iz Gabrovca, odlučeno je na drugoj sednici komisije ove opštine. Sredstva su obezbeđena zahvaljujući kampanji ...\n16. 08. 2013 107\npripremio: Dušan Jocić (Narodne novine) Kad, ako ne sad? Dobar deo ovdašnje sportske javnosti smatra da Partizan odavno nije bio zreliji da padne na Čairu. Crno-beli imaju jedan od najlošijih ...\n16. 08. 2013 1\nU nastavku akcije na suzbijanju narkomanije niška policija je kod dve osobe sa područja Niša pronašla ukupno 5 paketića sa drogom za koju se sumnja da je kokain, ukupne težine 128,2 grama. U policijs...\nTokom letnjeg perioda radno vreme mnogih isturenih ambulanti Doma zdravlja skraćeno, što zbog godišnjih odmora, što zbog manjka radnika, sa čim Dom zdravlja ima veliki problem, kaže direktor Milorad ...\nSlužba za zdravstvenu zaštitu odraslih niškog Doma zdravlja sutra će organizovati akciju “Otvorena vrata” u zdravstvenoj stanici “Lira”. Građani će imati priliku da prekontrolišu svoje zdravstveno s...\nŠkola za porečane koju organizuje odred izviđača porečana školskog broda »Jadran« iz Niša, na kojoj je učestvovalo 25 niških porečana, uspešno je održana u centru za obuku Oblačinski zmaj. Školu su p...\nPodzemni kontejner koji se nalazi na Trgu učitelj Tase, potpuno je uništen početkom nedelje jakim udarcem automobila, a nesavesni vozač je pobegao sa mesta nezgode. Prema rečima Bratislava Vučkovića,...\n« Previous 1 … 1,654 1,655 1,656 1,657 1,658 1,659 1,660 1,661 1,662 1,663 1,664 … 1,713 Next »