Podrška kulturi – Mozzart sponzor Teatar festa „Petar Kočić“\nKorner kladionicaPodrška kulturi – Mozzart sponzor Teatar festa „Petar Kočić“\nDirektorka Narodnog pozorišta RS, Maja Dodig: Obratili smo se ovoj kompaniji jer intenzivno podržava sve segmente našeg društva, odnosno veoma je posvećena društveno odgovornom radu\nPremijerom predstave domaćina “Genetika Glembajevih” sinoć je u Narodnom pozorištu Republike Srpske otvoren XXIII Teatar fest “Petar Kočić”. Nakon godinu dana pauze u održavanju ovog tradicionalnog festivala, zbog epidemije korona virusa, banjalučka publika uželjela se kvalitetnih predstava domaćeg i gostujućih teatara, pa se za ovogodišnji Fest traži karta više. U nacionalnom teatru svjedoče da ovaj događaj nije lako organizovati ni u redovnim uslovima, a posebno tokom epidemije, pa im je svaka pomoć značajna. Podršku im je zato ove godine pružila i kompanija Mozzart.\n–Obratili smo se kompaniji Mozzart jer intenzivno podržava sve segmente našeg društva, odnosno veoma je posvećena društveno-odgovornom radu. Zato sam vjerovala da će Narodno pozorište Srpske dobiti podršku ove respektabilne kompanije i veoma smo zahvalni zbog toga. Nadam se da je ovo samo početak naše saradnje – kaže direktorka Narodnog pozorišta Republike Srpske, Maja Dodig.\nZahvaljujući takvoj podršci, u Banjaluku su uspjeli da dovedu kvalitetne glumačke ansamble iz zemlje i regiona. Tako će publika večeras moći da pogleda predstavu “Balkanski špijun” u izvođenju Narodnog pozorišta iz Beograda. Sutra je na repertoaru “Pukovnik Ptica” Gradskog pozorišta Podgorica, a u srijedu će na scenu Narodno pozoriše Tuzla sa predstavom “Kreketanje”.\nPodrška kulturi – Mozzart sponzor Teatar festa „Petar Kočić“ 1\nDomaćin četvrte festivalske večeri je kompanija Mozzart, a publika će moći da uživa u predstavi “Ko je ubio Dženis Džoplin” Srpskog narodnog pozorišta Novi Sad i Omladinske prestonice Evrope Novi Sad.\nPosljednje takmičarko veče Teatar festa rezervisano je za predstavu Zvezdara teatra “Osama – kasaba u Njujorku”, dok će festival biti zatvoren 10. jula izvođenjem predstave “Ana Karenjina” Novosadskog pozorišta (Ujvideki szinhaz).\nIz Narodnog pozorišta poručuju da su se, pri selekciji, vodili kriterijumom kvaliteta, a priznaju da publika najviše voli predstave teatara iz Srbije.\nTeatar fest su i ove godine podržali Vlada Republike Srpske, Ministarstvo prosvjete i kulture RS, kabinet predsjednice Republike, te Grad Banjaluka. Ipak, u Narodnom pozorištu svjedoče da, zbog visokih troškova, organizacija ne bi bila moguća bez podrške društveno-odgovornih kompanija, kao što je Mozzart.\n–Čast nam je što su se u najvećoj ustanovi kulture Republike Srpske odlučili obratiti upravo kompaniji Mozzart, prepoznajući naš društveno-odgovorni rad u zajednici. Zbog toga smo sa zadovoljstvom sponzorisali ovogodišnji Teatar fest “Petar Kočić” uz želju da u predstavama uživa što više građana i da ovaj festival nastavi da traje– kaže rukovodilac Direkcije korporativnih poslova Mozzarta, Selma Salkanović.\nAnsambl Narodnog pozorišta Srpske već vrijedno priprema nove predstave koje će se na repertoaru naći na jesen u nadi da se epidemiološka situacija neće ponovo pogoršati. Zbog toga pozivaju publiku da uživa u Festu jer su im vrata nacionalnog teatra širom otvorena.


Potpisan Memorandum o usvajanju Preporuka za unapređenje lokalnih planova za upravljanje otpadom - My Blog\nPočetna » Aktivnosti » Potpisan Memorandum o usvajanju Preporuka za unapređenje lokalnih planova za upravljanje otpadom\nMemorandum o usvajanju Preporuka za unapređenje lokalnih planova upravljanja otpadom potpisan je sa opštinama Bački Petrovac, Batočina i Dimitrovgrad. Potpisivanje Memoradnuma očekuje se uskoro i sa opštinama Odžaci, Alibunar, Subotica, Čoka, Paraćin. Dogovor o potpisivanju Memoranduma i usvajanju preporuka sa opštinama organizuje Centar modernih veština u okviru kampanje Zelene inicijative.\nKljučni aspekti Memoranduma odnose se na saradnju Opštine potpisnice i Zelene inicijative u aktivnostima koje će doprineti reviziji i unapređenju lokalnih planova upravljanja otpadom, i usvajanje sledećih preporuka:\n– pažljiviju pripremu svih odluka i dokumenata koji uređuju pitanja upravljanja otpadom i njihovo usvajanje uz uvažavanje interesa različitih zainteresovanih subjekata;\n– unapredjenje sistema planiranja, odnosno uključivanje sistematske evaluacije planova koji obuhvataju: utvrđivanje kriterijuma evaluacije, jasno definisanje odgovornih subjekata, planiranje odgovarajućih sredstava sa dinamikom realizacije i monitoringom projekata;\n– unapredjenje saradnje lokalne samouprave i nadležnih organa Republike, kroz intenziviranje njihove komunikacije, kao i razvijanje partnerstava sa drugim jedinicama lokalne samouprave;\n– unapredjenje sistema edukacije zaposlenih u opštini i javnim preduzećima i preduzeti potrebnih mera radi podizanja nivoa njihovih znanja o nacionalnim i evropskim propisima u oblasti upravljanja otpadom i životne sredine u celini;\n– promovisnje koncepta smanjenja nastanka otpada, odvojenog sakupljanja otpada, reciklaže i ponovne upotrebe;\n– rukovođenje načelom transparentnosti i uključivanja svih zainteresovanih strana u procese donošenja odluka u oblasti upavljanja otpadom.\nOve Preporuke nastale su u okviru Nacionalnog konventa o životnoj sredine Evropskog pokreta u Srbiji, nakon sprovedenog istraživanja o donošenju i primeni lokalnih planova za upravljanje otpadom, čiji je uzorak obuhvatio sva mesta gde su planom lociranje regionalne deponije, koje su saradnji sa ekspertima sproveli Centar modernih veština i Beogradski fond za političku izuzetnost u okviru kampanje Zelene inicijative.\nMemorandum je otvoren za potpisivanje za sve opštine i gradove u Srbiji.


Podmladak u Aleksincu – Kik boks savez Srbije\nKik boks savez Srbije > Vesti > 2011 > Podmladak u Aleksincu\nPodmladak u Aleksincu\n6. juna 2011.\t2011\nU organizaciji Kik boks saveza Centralne Srbije u subotu, 11. juna u Hali sportova i Aleksincu održaće se Prvenstvo Srbije za kadete i juniore u disciplini lou kik. Merenje takmičara je od 8 časova, eliminacione borbe počinju u 11, dok će se finala raditi u poslepodnevnom terminu, po završetku eliminacija.\nZa učešće na ovom prvenstvu prijavljeno je 150 boraca iz 38 klubova. Kod kadeta najbrojnija je kategorija do 60 kg sa osam takmičara, dok kod juniora u kategorijama do 63,5 kg, do 67 kg i do 71 kg ima po 11 prijavljenih boraca.\nPravo takmičenja za kadete imaju takmičari rođeni 1996. i 1997, dok se u konkurenciji juniora nadmeću rođeni 1993, 1994. i 1995.


Humanitarni bazar za prikupljanje pomoći za sedmomjesečnog Boška Gugleta iz Srbije, koji boluje od spinalne mišićne atrofije tip jedan i za čije je liječenje potrebno 2,5 miliona evra, biće održan danas u Banjaluci.\nHumanitarni bazar biće održan na Trgu Krajine od 18.30 do 22.00 časa, najavljeno je iz neformalne "Fejsbuk" grupe "Humanitarni bazar RS", koja je i organizator.\n"Saosjećajući se sa građanima Srbije koji mjesecima unazad skupljaju novac za liječenje djece koja boluju od ove teške bolesti, pridružili smo se ovoj aktivnosti, a sve donacije koje smo prikupili moći će da se kupe po simboličnim cijenama", navedeno je u saopštenju.\nNa bazaru će moći da se kupe kolači, peciva, igračke, knjige, nakit, različite rukotvorine kao što su slike, dekupaž, ukrasi, te mnogo drugih stvari.\n"Odlučili smo i ovaj put da cijene nećemo formirati, te da će građani moći da za svaku stvar doniraju koliko sami procijene vrijednost nekog artikla.\nOvim putem zahvaljujemo mnogobrojnim donatorima za uručene donacije", navedeno je u saopštenju.\nIz neformalne "Fejsbuk" grupe su podsjetili da je prvi humanitarni bazar u Republici Srpskoj održan 31. oktobra 2020. godine u Banjaluci na platou Osnovne škole "Sveti Sava" na Laušu, kada je prikupljan novac za djevojčicu Minju Matić koja boluje od iste bolesti kao i Boško.\n"I tada smo imali samo jednu želju i jedan cilj, a to je da se mnogi drugi građani ugledaju na nas i učine isto.\nNakon toga počeli su nam se javljati humanitarci širom Republike Srpske, te je napravljena `Fejsbuk` stranica `Humanitarni bazar RS`, koja je počela sa svojim aktivnim radom", navedeno je u saopštenju.\nTokom jula je za dječaka Boška aktivan "M:tel" broj 1432.\n"Molimo sve građane da nastave ovaj broj pozivati kao što su to činili i u prethodnom periodu", navedeno je u saopštenju.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske apeluje na stanovništvo da zaštiti imovinu zbog moguće pojave izlivanja bujičnih ...


Pomoć aerodromu Ponikve - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Pomoć aerodromu Ponikve\nPomoć aerodromu Ponikve\nMenadžment Aerodroma Nikola Tesla predvođen v.d. generalnim direktorom Sašom Vlaisavljevićem danas je u poseti užičkom aerodromu Ponikve tokom koje je dogovoreno da se na beogradskom aerodromu obučavaju zaposleni na operativnim poslovima na Ponikvama i da stručnjaci beogradsko aerodroma učestvuju u izradi studije o razvoju aerodroma Ponikve.\n0Piše: Fonet 22. juna 2018. 13.30\nMenadžment Aerodroma Nikola Tesla upoznao se sa novim menadžmentom i planovima za naredni period i poklonio štampače za šaltere za prijavu na let i stolice za putničke čekaonice, saopštio je beogradski aerodrom.\nDogovorena je i poseta aerodromu u Beogradu tokom jula, kada bi bili konkretizovani detalji izrade dokumenta sa rokovima i bio potpisan krovni protokol o saradnji. U saopštenju se podseća da je u ime Vlade Srbije pre dve godine Aerodrom Nikola Tesla donirao 400.000 evra za izgradnju putničkog terminala Aerodroma Ponikve, koji je izgrađen sredinom osamdesetih godina prošlog veka i nalazi se na oko 18 kilometara od centra grada, u blizini značajnih turističkih centara regiona. Vlaisavljević je izjavio da se ove godine očekuje najuspešnija sezona u istoriji beogradskog aerodroma, a da su regionalna saradnja i razvoj aerodroma u okruženju u zajedničkom interesu. Početkom jula očekujemo već 2,5 miliona putnika, a u prvih pola godine 7 odsto više putnika nego u istom periodu prošle godine. I u ovoj godini beležimo nastavak trenda povećanja broja putnika, a stalno unapređenje ponude letova i najava uspostavljanja novih linija, najbolji su dokaz da su Beograd i Srbija atraktivna destinacija, a Aerodrom Nikola Tesla siguran i pouzdan partner, izjavio je on.\nGradonačelnik Užica Tihomir Petković zahvalio je menadžmentu beogradskog aerodroma što je uvek tu za konkretnu pomoć. Grad Užice i Aerodrom Ponikve ubzano se razvijaju i očekujemo da će iz Užica uskoro ponovo leteti avioni, poručio je on.\naerodrom nikola tesla, aerodrom ponikve


Vesti izvor: Kamatica, B92, NBS, Sinteza invest grupa\nBeogradska Agrobanka kako se i očekivalo, nakon velikih problema u poslovanju koji su kulminirali uvođenjem prinudne uprave Narodne banke Srbije (NBS), objavila je ogroman gubitak u protekloj godini.\nAgrobanka je ostvarila negativan rezultat od 29,7 milijardi dinara (oko 290 miliona evra) čemu je najviše doprinela pozicija indirektnih otpisa plasmana i rezervisanja koja je porasla sa 4,6 milijardi dinara na kraju septembra, na skoro 30 milijardi dinara na kraju godine.\nOčito, radi se o velikom broju „loših“ plasmana koji su nakon nove klasifikacije primenjene od strane prinudne uprave proizveli gubitak koji znatno prevazilazi kapital ove banke.\nPrihod od kamata ove banke iznosio je 6,9 milijardi dinara što je gotovo identično ovoj poziciji bilansa uspeha iz 2009, dok je prihod od naknada i provizija bio veći za 30 odsto i iznosio je 1,2 milijarde dinara.\nUbrzo nakon objave rezultata Agrobanke na internet prezentaciji NBS-a, izveštaj o poslovanju je uklonjen dok je jedino ostala informacija da se „banka nalazi pod prinudnom upravom“.\nAkcije Agrobanke na današnjem trgovanju pale su maksimalnih 12 procenata na 1.245 dinara uz neveliki promet, a cena zatvaranja niža je u odnosu na momenat uvođenja prinudne uprave za 63,4 odsto.\nPo poslednjoj ceni od 1.245 dinara tržišna kapitalizacija Agrobanke iznosi 982,2 miliona dinara (8,8 miliona evra).


Srpske turističke agencije otkazale sva putovanja u Grčku - Poslovni dnevnik\nAutor: Poslovni dnevnik , 08. srpanj 2020. u 14:02\nPutnici iz Srbije kojima je otkazano ljetovanje na grčkoj obali trebali bi dobiti zamjenske vaučere za neki drugi turistički aranžman.\nKada je za ponedjeljak najavljeno zatvaranje grčke granice turistima iz Srbije zbog pogoršanja zdravstvene situacije nastale širenjem pandemije virusa Covid-19, srpske turističke agencije su otkazale sva putovanja koja se nisu mogla realizirati do početka zabrane ulaska u tu zemlju, rekli su predstavnici agencija.\n“Otkazali smo sva putovanja za Grčku do 15. srpnja, do kada važi odluka Grčke o zatvaranju granice za turiste iz Srbije”, rekao je Vladimir Vlaho, direktor turističke agencije Sabra Travel, prenosi N1. Grčka je u ponedjeljak u šest sati zatvorila granicu za građane Srbije do 15. srpnja, osim za nužna putovanja za koja je potrebna posebna dozvola.\nVlaho je objasnio da je do 15. srpnja u Grčku, omiljenu destinaciju srpskih turista, trebalo otputovati oko 1000 turista, a da je grupa od oko sto putnika koja je u nedelju krenula u tu zemlju prije stupanja odluke na snagu ušla bez problema i bez testiranja na Covid-19.\n‘Nisu previše razočarani’\nVlaho je dodao da su putničke agencije u teškom položaju i da je pesimist jer se ne nada državnoj pomoći.\nKako je objasnio, putničke agencije su se natjecale za kredit u Fondu za razvoj prije dva i pol meseca, ali im je odobrena svota koja je nedovoljna za isplatu jedne plaće zaposlenima, međutim, niti to još nisu dobili.\nturista iz Srbije trebalo je do 15. srpnja otputovati u Grčku\nMilan Vasić, komercijalni direktor Plana Toursa, rekao je da su u nedjelju obavijestili 34 putnika kako se putovanje zakazano za ponedeljak otkazuje i da oni nisu bili previše razočarani, a da je trećina i sama htjela odustati.\n“Putnici kojima je otkazano ljetovanje u Grčkoj dobit će zamjenske vaučere za neki drugi aranžman”, dodao je Vasić. On je rekao da je Plana Tours realizirao 35 posto bukiranih aranžmana u ovoj godini, a da je to samo desetak posto u odnosu na prošlogodišnju sezonu.\nPrema njegovim riječima, turističke agencije neće prestati tražti pomoć države jer u tom sektoru, zajedno s prijevoznicima i vodičima, radi oko 20.000 osoba.\nTraže spas od stečaja\nBranka Karadžić, direktorica turističke agencije Olympic Travel, rekla je da je u nedjelju otkazan čarter let za Kretu za 20 putnika koji su “racionalno prihvatili razloge”. Ona je rekla da agencija nije “životno ugrožena” u poslovanju, ali da bi pomoć države bila dobrodošla.\nUdruženja turističkih agencija Srbije (UTAS) zatražila su u ponedeljak od vlade i resornih ministarstava dodatnu pomoć u obliku bruto minimalnih plaća do kraja ove godine, kao i pravnu mogućnost da zamrznu djelatnost tvrtke do godinu dana kako bi spriječili stečajeve i masovna otpuštanja radnika.\nZahtjev je upućen uredu premijerke Srbije Ane Brnabić, te ministarstvima financija, gospodarstva, trgovine, turizma i telekomunikacija, Turističkoj organizaciji Srbije i turističkoj inspekciji, navodi se u priopćenju UTAS-a.\nIza zahtjeva za dodatnu pomoć turističkom sektoru stoji pet udruga koje okupljaju više od 4500 turističkih agencija u Srbiji – UTAS, Nacionalna asocijacija turističkih agencija Srbije (YUTA), Poslovno udruženje turističkih agencija (ATAS), Asocijacija nezavisnih turističkih agencija (ANTAS) i Udruženje receptivnih agencija Srbije (URA).


WIBO ading rolna 57/48 - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Obrasci i dokumenti / Ostali dokumeti / WIBO ading rolna 57/48\nsa dostavom 269,00 din\nPonuda prodavnice DIjaspora.shop za proizvod WIBO ading rolna 57/48. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nKarakteristike - Dimenzije: 38x48\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za WIBO ading rolna 57/48 i izberi najbolju. Ostali dokumeti iz kategorije Obrasci i dokumenti je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda WIBO ading rolna 57/48 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda WIBO ading rolna 57/48 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. WIBO ading rolna 57/48 je dostupan u prodavnici DIjaspora.shop po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za WIBO ading rolna 57/48 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za WIBO ading rolna 57/48 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Odgovor na koronavirus: Respiratori iz Nemačke stigli u Španiju - Atlantski Savet Srbije\nJuče su dve španske vojne letelice letele su iz Hamburga na aerodrom Torehon da bi isporučile 50 ventilatora koje je poslala nemačka vlada u okviru tekućih kolektivnih napora saveznika NATO-a protiv globalne pandemije koronavirusa.,\nŠpanija je ovaj zahtev za pomoć uručila preko NATO-ovog Evroatlantskog centra za koordinaciju odgovora na katastrofe (EADRCC). EADRCC je glavni mehanizam NATO-a za reagovanje u katastrofama. Centar djeluje 24 sata dnevno, koordinirajući zahtjeve saveznika i partnera NATO-a, kao i ponude pomoći kako bi se izborili sa posljedicama velikih kriza poput pandemije COVID-19.\nSavez već koordinira i podržava nacionalne napore protiv pandemije logističkom, transportnom i medicinskom pomoći. 2. aprila 2020., ministri spoljnih poslova NATO-a, naložili su glavnom NATO-ovom komandantu generalu Voltersu da koordinira potrebnu vojnu podršku u borbi protiv koronavirusne krize i da počne koristiti brze staze kroz evropski vazdušni prostor za vojne letove koji nose medicinske zalihe.\nPrevious Pismo Predsednika ATA-e povodom smrti Predsednika Atlantskog Saveta Portugala\nNext Saveti pripadnicima KFOR-a za jačanje imuniteta\nPredsednik Atlantskog Saveta Srbije, Vladan Živulović, govorio je jutros za K1 u emisiji „URANAK1“ o ...\nUpoznajte Dena Bleka, sajber-analitičara koji štiti NATO mrežu od sajber-pretnji


Archives: Projekti - LDC\nOdgovor na pitanje kako prirodu uvesti u introvertiranu kuću sa veštačkim svetlom...\nRENOVIRANJE PLANINSKOG SALAŠA\nDelikatna obnova arhitektonskog biroa Medprostor zahtevala je primereno uzdržan balans između starog i novog, i u osvetljenju.\nIslamski verski i kulturni centar\nPonosni smo što je naš strateški poslovni partner Arcadia Lightwear učestvovao u projektu Islamskog verskog i kulturnog centra u Ljubljani, zajedno sa Bevk Perović Arhitektima, kojem je stručni žiri dodelio Plečnikovu nagradu.\nOSVETLJENJE PRIVATNOG STANA\nEkstravagantni enterijer arhitektonskog biroa Arhimetriks upotpunjen je eklektičnim setom dizajnerskih ikona, koji kombinuje vrhunce dizajna osvetljenja u poslednjih 50 godina.\nKuća Step Level\nProjekat OFIS arhitekata, u kome se svetlost prepliće spoljašnje i unutrašnje prostore u istoj meri kao i poglede.\nPoslovni prostori Kristalna palača\nUprkos razigranom dizajnu, osvetljenje po meri za prostorije kreativne tehnološke kompanije osigurava najviši nivo ergonomije na poslu.\nKancelarija Kragelj arhitekti\nZa poslovne prostore arhitektonskog biroa Kragelj arhitekti dizajnirali smo suzdržano, difuzno osvetljenje, prilagođeno kako za rad na ekranima računara, tako i za razmišljanje sa olovkom u ruci.


KAKVA ŠTETA ZA LOKOMOTIVU I NIKOLIĆA: Spartak nakon velike drame stigao do Lige šampiona! - Evropske lige, Fudbal\nIvan Dobrić 16.05.2021., 15:51\nPobeda nije bila dovoljna.\nDa je fudbal jedan neverovatan sport, pokazala je i završnica ruskog prvenstva. Lokomotivi koju sa klupe predvodi nekadašnji trener Partizana Marko Nikolić, malo je nedostajalo da obezbedi učešće u Ligi šampiona.\nIako su u poslednjem kolu slavili protiv Urala minimalnim rezultatom, to nije bilo dovoljno. Problem je napravio Spartak iz Moskve koji je stigao zaostatak od 2:0 protiv Ahmata i tako uzeo bod (2:2) koji ih vodi u najjače evropsko takmičenje.\n— HotSport (@hotsportsrb) May 16, 2021\nMarko Nikolić je pre nekoliko dana sa Lokomotivom osvojio i Kup Rusije. Iako nije uspeo da ih odvede u LŠ, uprava kluba mu je ponudila novi ugovor, koji bi rastao iz sezone u sezonu. On bi u najplaćenijoj godini po tom ugovoru zaradio oko 1,6 miliona evra.\nNa drugoj strani, glasine koje su potresle ruski klub tiču se Galatasaraja. U medijima već danima kruži priča da su Turci ponudili ugovor Srbinu, dok je ono što im ide na ruku činjenica da će igrati u kvalifikacijama za LŠ.\nFK GalatasarajFK Lokomotivafk spartak moskvaLiga ŠampionaMarko Nikolić\nPrethodna vest DA LI STE SPREMNI ZA FINALE RIMA: Evo najvatrenijih duela između Đokovića i Nadala! (VIDEO)\nSledeća vest NIJE ZA ONE SA SLABIM STOMAKOM: Stravična povreda u UFC, jezivi zvuk preloma ruke čuo se na televiziji! (UZNEMIRUJUĆI VIDEO)\nNIJE ZA ONE SA SLABIM STOMAKOM: Stravična povreda u UFC, jezivi zvuk preloma ruke čuo se na televiziji! (UZNEMIRUJUĆI VIDEO)


Završni radovi na školi u Staničenju - Pirot Plus Online\nZavršni radovi na školi u Staničenju\n03. februar 2015. 08:00 Društvo Pirot Plus Online\nOsnovna škola „Dušan Radović“ planira da reši problem grejanja u vrtiću „Prvomajski cvet“ tako što će sa jednim parnim kotlom povezati vrtić, balon halu i matičnu školu, čime bi se dosta uštedelo, rekao je direktor škole Slavko Ilić.\n- Mi smo uzeli da uradimo projekat kotlova jer je to investicija koja vredi mnogo. Od para koje imamo mi smo uradili stolariju i ostaje škola u Staničenju da se uradi i da uradimo balon halu. U planu je i da se sa jednim parnim kotlom poveže vrtić, balon hala i matična škola, čime bi se dosta uštedelo. Sa time treba požuriti, ali i sa pripremom projekata čija je izrada u toku, objasnio je Ilić.\nRadovi na izgradnji škole u Staničenju uveliko traju, ubrzanim tempom se radi i uskoro se može očekivati otvaranje škole. Osmorazredna škola iz Crnoklišta se seli u Staničenju, a u Crnoklištu ostaje četvororazredna škola. Škola ima 7 učionica, jedna je za predškolce, 2 sanitarna čvora i nastavničku kancelariju.\n- Uskoro, ja se nadam u toku februara da ćemo otvoriti ovu novu školu. Nadzorni organ iz Direkcije obilazi radove svakodnevno, ja sam bio u petak, radi se kako treba, brzi je tempo rada, sada već moleri treba da rade, postavljanje laminata i parketa, grejanje i voda je završeno, ostaje da se poveže struja i nadam se da se uskoro uselimo i pustimo objekat u rad, naveo je Ilić.\nKako je direktor istakao, ovo će zaista biti nešto što vredi i po pitanju opreme i po pitanju uslova za nesmetan rad dece.\nOŠ Dušan Radović


„Samo na paritetnoj osnovi“: Moskva saopštila uslov sklapanja budućih sporazuma sa Vašingtonom - Sputnjik Srbija\n11:40 27.01.2021 (osveženo 12:18 27.01.2021) Preuzmite kraći link\n„Osnovu za nastavak takvog dijaloga vidimo u predlozima koje smo ranije uputili Amerikancima. Njihova suština je izrada nove bezbednosne jednačine koja bi uzimala u obzir evoluciju kako vojno-tehničkih, tako i vojno-političkih aspekata bezbednosti. U suštini, predlažemo da se proširi strateški plan i da se u njega uključi sve ofanzivno i odbrambeno naoružanje – kako nuklearno, tako i konvencionalno, koje je u stanju da rešava strateške zadatke“, rekao je Rjabkov.\nPrema rečima ruskog diplomate, sporazum START 3 ne ograničava sastav, strukturu i mogućnost modernizacije strateškog i ofanzivnog naoružanja.\nTakođe je dodao da Moskva isključuje mogućnost raspoređivanja američkog strateškog ofanzivnog naoružanja van nacionalnih granica SAD.\n„To je nedopustivo odredbama sporazuma START 3“, rekao je Rjabkov.\nIsto tako, dejstvo sporazuma START 3 će biti prošireno na ruske sisteme „Avangard“, dodao je Rjabkov.\n„Naš hipersonični sistem 'Avangard', probojan po svojim mogućnostima, već se stavlja na borbeno dežurstvo na nosačima postojećeg tipa. I u okviru realizacije aktuelnog sporazuma taj sistem je pokazan Amerikancima. Odgovarajuće pravilo provere u okviru sporazuma primenjivaće se na bojevu glavu novog tipa 'Avangard', ukoliko se START 3 ratifikuje i produži na pet godina“, rekao je Rjabkov.\nBudući sporazumi – isključivo na paritetnoj osnovi\nRusija će potencijalne buduće sporazume sa Sjedinjenim Američkim Državama sklapati samo na paritetnoj osnovi, rekao je Rjabkov.\n„Želeo bih da istaknem da su bilo kakvi budući sporazumi mogući samo na isključivo na paritetnoj, ravnopravnoj osnovi. Bilo kakvi ustupci sa ruske strane su isključeni“, rekao je diplomata, predstavljajući ruskoj Državnoj dumi nacrt zakona o produženju sporazuma START 3.\nKako je rekao, pristajući da produži sporazum, Moskva polazi od toga da SAD nisu tajno raspoređivale lansirne sisteme. Rjabkov je istakao da su strane redovno vršile međusobne inspekcije.\nPrema rečima diplomate, Rusija će nastojati na tome da se pokrene sadržajan dijalog sa SAD u sferi međunarodne bezbednosti.\nsporazum o strateškom ofanzivnom naoružanju, START 3, SAD, Rusija


Predsednik Vučić: Moja dužnost je briga za Srbiju i dobrobit njenih građana\nVučić je istakao da želi da bude predsednik svih i predsednik za sve, prvi po obavezama i zadnji po privilegijama, da radi više, da ne traži više za sebe, ali apsolutno sve za Srbiju.\n„Ne postoji veća čast, obaveza, nema ni većeg ponosa od onog koji daje činjenica da vodiš svoju zemlju. Ni veće dužnosti da je sa ponosnom predstavljas. Sve to i obavezu, dužnost, čast i ponos dobio sam od građana na izborima. Oni su izraz volje ubedljive većine koja je mene i najveći deo vas nanovo zadužila da svoj posao obavljamo, ne uvek i kako ta većina želi, već da činimo što je u najboljem interesu Srbije“, naglasio je on.\nPredsednik je dodao da je ključni cilj njegovog poslednjeg manadata je da kada ode sa tog mesta zna da je Srbija bolja nego što je bila kad je on na njega došao i da sa idealima nema kompromisa.\nSrbija se ponaša u skladu sa pricipima međunarodnog prava i osuđuje njegovo kršenje\nAleksandar Vučić poručio je danas da je ponosan na Srbiju koja se danas ponaša u skladu sa pricipima međunarodnog javnog prava i ume da osudi njegovo kršenje nedvosmisleno i jasno, ali i na Srbiju u kojoj nema ni antizapadnog niti rusofobnog ponašanja.\n„Kod nas su doborodošli i Dostojevski i Šekspir, Gete i Hemingvej, to je nešto na šta Srbija može da bude ponosna makar bila i jedna od retkih zemalja u savremenom svetu“, poručio je Vučić u parlamentu Srbije nakon polaganja zakletve za novi petogodišnji mandat predsednika zemlje.\nŽelim da vlada bude formirana do kraja jula\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, nakon polaganja zakletve u Narodnoj skupštini za drugi mandat, rekao je da želi da nova vlada Srbije bude formirana do kraja jula.\n„Formiranje nove vlade je od presudnog značaja imajući u vidu situaciju u kojoj se nalazimo, tešku situaciju. Već danas svi zajedno moramo da razmišljamo, a ne mogu sam, kao neko ko je dobio veliku podršku naroda, već je potrebna vlada, a radiće ona koja ima pun legitimitet, a ne u tehničkom mandatu. Moramo da se bavimo novim sankcijama, u kojima možemo ponovo biti oštećeni pa ćemo moliti evropske partnere da budemo pošteđeni“, istakao je on.\nNova vlada što pre, da se bavimo zimom i energentima\nPredsednik Vučić poručio je danas, nakon što je položio zakletvu u parlamentu, da nova vlada mora da bude formirana brzo, između ostalog, i zato što je neophodno da se država hitno bavi predstojećom zimom i snabdevanjem Srbije energentima.\n„Situacija je alarmanta i važno je da u najkraćem roku formiramo vladu, da se posvetimo tome, da izdvojimo veliki novac i obezbedimo sigurnost građana tokom zime“, rekao je Vučić u parlamentu.\nMoramo da budemo čvrsto na evropskom putu\n„Nova Vlada mora da bude brzo formirana i zato što je neophodno da se hitno bavimo prestojećom zimom i snabdevanjem Srbije, pre svega energentima“, izjavio je predsednik.\nMoramo da se borimo za kompromis\n„Moramo se boriti za kompromis, da čuvamo naš narod na Kosovu i Metohiji“, izjavio je danas predsednik Srbije.\nSrbija će ljubomorno čuvati vojnu neutralnost\nSrbija će ljubomorno čuvati svoju vojnu neutralnost, naglasio je danas predsednik Aleksandar Vučić obraćajući se u Skupštini Srbije nakon polaganja zakletve za drugi predsednički mandat.\nVučić je podsetio da Srbija nije politički neutralna jer se nalazi na evropskom putu, ali istakao da vojnu neutralnost moramo da čuvamo.\nSrbija danas nikome ne bi bila lak plen\n„Nikoga ne napadamo, ali garantujem da se niko neće drznuti i neće smeti da krene na Srbiju jer je Srbija snažnija“, naveo je Vučić.\nVrata Beograda biće uvek otvorena za dobar razgovor sa Zagrebom i Sarajevom\n„Vrata Beograda biće uvek otvorena za dobar razgovor sa Zagrebom i Sarajevom, ali ćemo uvek štititi interese međunarodnog javnog prava, poštovanje Dejtonskog sporazuma, poštovanja Ustava i integriteta BiH“, rekao je Aleksandar Vučić.\nPredsednik dodaje da ćemo uvek tražiti da nema menjanja Dejtona bez saglasnosti sva tri naroda i uvek ćemo biti uz Republiku Srpsku.


Ljubomir Stojić - Čovek u masi Istaknut\nEmanuel Zairis - Demonstracije\nKao što čovekovi razlozi za učešće u masovnom ponašanju nisu potpuno instiktivni ni slepi, kao kod životinja, tako se ni samo njegovo ponašanje u masi ne može prosto objasniti "padanjem na životinjski nivo" usled dejstva mase. Činjenica je da su mogućnosti individualnog ponašanja u masi veoma skučene, te dolazi do stapanja s drugima u monolitnu masu, gde je pojedinac samo deo celine, skoro potpuno zavisan od nje. Ali je nepotrebno objašnjavati ovo sužavanje dijapazona individualnih varijacija nekom mističnom "regresijom na predljudski nivo" kad je moguće u svakom konkretnom slučaju utvrditi koji su faktori doveli do ograničenja percepcije, do otežavanja adekvatne procene situacije, do smanjenih mogućnosti za racionalno rasuđivanje, itd.\nIma, naravno, u čovekovom ponašanju, kad se nađe u masi, i dosta elemenata opuštanja one tenzije koju stvaraju društvene norme svojim stalnim pritskom na pojedinca da se saobrazi drugima, da ne štrči ni u kom pogledu. Zato se, u krajnjoj liniji, uvek može govoriti o masovnim ekscesima kao simptomu prevelikog pritiska društvenih normi na individualnu slobodu, prevelikog jaza između pojedinca i društva. Rušilaštvom i brutalnošću, koje čovek često ispoljava u masi, on u stvari, saopštava svoje nezadovoljstvo postojećim standardima i želju da se ovi promene.\nPročitano 3850 puta\tPoslednji put izmenjeno Utorak, 03 Mart 2020 12:06\nViše iz ove kategorije « Dobroslav Ružić - Veliki ljudi i politika\tNevaspitani građanin »\nVi ste ovde: Home Društvo Ljubomir Stojić - Čovek u masi


Šta će sve imati voz Zemun- Novi Sad? Bar sa pićem, led osvetljenje, rezervacija sedišta…\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture raspisalo je javnu nabavku elektromotornog voza. Reč je o vozu za brzine do 200 kilometara na sat, objavljeno je na portalu javnih nabavki. Kako sada stvari stoje, u najužoj konkurenciji naći će se kineski proizvođači kojima po ceni i kvalitetu teško ko može da konkuriše.\n“Vrlo brzo ćemo odavde do Novog Sada ići za 40 minuta, izuzetno brzo vrlo brzo će građani videti šta je železnica, koji su benefiti”, napominje Momirović.\nMinistar Momirović je 6. januara potpisao memorandum sa kineskim kompanijama “Čajna relvej internešenel” i “CRRC korporejšn limitid” i tada je navedeno da dokument predstavlja osnov za potencijalnu nabavku putničkih vozova za brze pruge.


petak, 20 novembar 2020 11:06\nVremenom se Irig ipak oporavio i postao sve značajniji duhovni, obrazovni i kulturni centar. 1829. godine je osnovana „Podluško-sremska biblioteka“, jedna od najstarijih u Srba, a 1842. „Srpska čitaonica“.\nOd ukupno 16 fruškogorskih manastira, polovina se nalazi na teritoriji opštine Irig. 1926. godine je osnovana „Fruškogorska voćarsko-vinogradarska zadruga“ koja je posle prerasla u nadaleko čuveni „Iriški podrum“ o čijim se vinima još uvek priča.\nDanas iriška opština ima 12 naseljenih mesta, a pretežne delatnosti su poljoprivreda\n(voćarstvo i vinogradarstvo) i turizam (banjski, pre svega zahvaljujući banji Vrdnik, te\nplaninski, verski i vinski). Irig se danas razvija u skladu sa onim što su mu priroda, istorija i geografski položaj omogućili. Shodno tome, sve manifestacije u opštini koje su kulturno-privrednog karaktera opština Irig jako podržava i radi na njihovoj promociji, pa između ostalog i „Mačkov Dan mladog portugizera“.


Vučić: Beograd će za Novu godinu svetleti kao Dubai | 013 info\nVučić: Beograd će za Novu godinu svetleti kao Dubai\nBeta\tUto, 24/08/2021 - 08:30\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obećao da će Beograd za Novu godinu biti najbolje osvetljen grad na svetu uz Dubai, i da će prosečna plata u Srbiji do kraja godine biti 610 evra.\nVučić je na TV Hepi na geografskoj karti pokazao sedam puteva koji se grade širom Srbije i dodao da se nigde u okruženju ni u Evropi toliko ne gradi.\n"Srbija danas ima prosečnu platu 560 evra, Crna Gora 520, BiH 490 i dalje Severna makedonija i Albanija imaju manje. Sada 580 evra ima Bugarska a mi ćemo do kraja godine imati prosečnu platu 610 evra", istakao je Vučić.\nOn je penzionerima obećao da će se, pored isplate 20.000 dinara pomoći, potruditi i da penzije prate plate.\nZa fotografiju ministra Aleksandra Vulina sa vođom navijača Rada, Vučić je rekao da je nastala na koncertu i da "Vulin pojma nema sa kim se slikao". Dodao je da ne postoje fotografije sa Belivukom i ponovio da sa njim nikada nije bio u kontaktu.\nVučić je negirao da se mere protiv kovida odlažu jer se u septembru ženi njegov sin Danilo, a i to što ga, kako je rekao "tajkunski mediji" optužuju za tajne veze sa brojnim ženama.\n"Ja nisam neko kog ljudi mogu da vole, nisam glup da ne vidim, ali vide ljudi da radim, da se borim, a šta će kod njih da vide. Ljude interesuju rezultati", rekao je Vučić i dodao da su brojni ljudi "zaposleni kod Đilasa i posao im je da lažu".


zorannah raskinula sa fudbalerom | wanted.rs\nZORANNAH RASKINULA SA DEČKOM: Sportista ne prestaje da joj šalje poruke, a evo šta je razlog kraja romanse 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nZORANNAH RASKINULA SA DEČKOM: Sportista ne prestaje da joj šalje poruke, a evo šta je razlog kraja romanse\nPoznata influenserka raskinula je sa makedonskim fudbalerom Bobanom Nikolovim, a navodno se prijateljici poverila šta je bio razlog.\nNakon što se nekoliko puta "opekla" kada je javnost znala detalje iz njenog privatnog života, naša poznata influenserka Zorana Joanović - Zorannah "dozirano" je delila informacije sa svojim pratiocima i medijima.\nMeđutim, kada je u pitanju ljubav, slobodno možemo reći da se trudila svim silama da niko ne sazna s kim je, ili da se barem što manje zna o njihovom odnosu.\nNedavno je na jednom prestoničkom događaju bila poprilično zagonetna na pitanja o emotivnom statusu, iako je priznala da je "ispunjena", međutim sada su se u medijima pojavile informacije da je infuenserka navodno raskinula s makedonskim fudbalerom i reprezentativcem Bobanom Nikolovim.\nZorannah se navodno poverila prijateljici da više nije u vezi s igračem Lećea "jer se nisu dobro slagali", piše Kurir.\nModna blogerka je prekinula vezu, ali joj Nikolov i dalje šalje poruke u nadi da će se pomiriti, što ona odbija.\nPodsetimo, Jovanovićeva i Nikolov smuvali su se početkom 2020, kada je on igrao za jedan mađarski klub. Kako su tada naveli izvori Kurira, ona je više puta odlazila kod njega u posetu u Budimpeštu, nakon završetka karantina u Srbiji i kad je to epidemiološka situacija dozvoljavala, što je i ona sama potvrdila u jednom od svojih videa krajem oktobra prošle godine.\nIpak, poslednjih dana 2020. par je počeo da se otkriva na društvenim mrežama. Naime, na jednoj od fotografija koje je blogerka postavila, u komentarima emotikon srca poslao joj je upravo Nikolov, na šta mu je ona odgovorila takođe srcem.\nPoslednjeg dana stare godine na svom Instagram storiju je postavila fotografiju na kojoj je tajanstveni muškarac grli. Lice mu se nije videlo, ali ukoliko se uporedi s Bobanom, vidi se da ruka pripada upravo fudbaleru. Muški sat i dukserica s blogerkine fotke su isti kao i oni na slici koju je fudbaler postavio na Instagram samo dan ranije.\nDa li će blogerka popustiti i dati novu šansu njihovoj ljubavi, ili će ipak sreću potražiti sa drugim (verifikovanim) muškarcem, ostaje da vidimo.\nZorannah Zorana Jovanović Raskid Veza Fudbaler Boban Nikolov


Sutra počinje prvi sajam zanatstva Banjaluka.com\nSutra počinje prvi sajam zanatstva\nObjavljeno: 19. 9. 2012\nU Banjaluci će sutra biti otvoren trodnevni Međunarodni sajam starih zanata, zanatstva, opreme i opreme za potrebe zanatstva, na kojem će se predstaviti više od 140 izlagača i više od 50 zanata.\nOčekuje se učešće zanatlija iz Republike Srpske, Federacije BiH, Hrvatske, Srbije, koji se bave isključivo proizvodnjom.\nDirektor Zanatsko – preduzetničke komore Republike Srpske Jovan Bratić rekao je da je ovaj sajam, prvi po redu, organizovan da bi se promovisali stari tradicionalni zanati i kulturno-istorijsko nasljeđe Srpske i BiH, te prezentovali proizvodi i usluge vještih zanatlija, kao izvor prihoda danas vrlo deficitarnog zaposlenja.\n“Ovaj sajam treba preći u tradiciju da bi se zanatstvo, koje polako umire, sačuvalo od zaborava i promovisala kultura i tradicija”, rekao je Bratić na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOn smatra da mala i srednja preduzeća i zanatstvo treba da se umrežavaju, jačaju preduzetništvo, unapređuju znanja, sposobnosti i vještine, štite intelektulanu svojinu, te da se sučeljavaju sa nelojalnom konkurencijom.\nBratić je naveo da od 23 miliona preduzeća u EU, 99,8 odsto čine mala i srednja preduzeća koja u prosjeku obezbeđuju šest radnih mjesta, naglašavajući da su mala i srednja preduzeća sa zanatstvom potencijal koji može da generiše 10 puta više radnih mjesta od velikih preduzeća.\nSajam će biti otvoren sutra u 11.00 časova i trajaće do 22. septembra.\nOronuli drveni most svakodnevna muka mještana!\nPetorka se potukla kod stadiona, bačena ručna bomba: Oštećen golf, svi akteri povrijeđeni\nNovim prijedlogom uvodi se obavezna praksa za srednjoškolce\nČetvorica optuženih u predmetu „Povratnik“ pristali na deset godina i tri mjeseca robije\nU BiH danas oblačno i prohladno sa slabom kišom


Stipendije srpskim državljanima za studiranje u Rusiji – NOVA NAŠA REČ\n8 Decembra, 2019 Nova Naša Reč Leskovac 0\nUčenici srednjih škola sa teritorije grada su imali nesvakidašnju priliku da prisustvuju prezentaciji stipendija za studiranje u Rusiji na osnovnim, master i doktorskim studijama. Prezentaciju je održala Viktorija Rjapuhina, profesor Ekonomskog fakulteta Univeziteta Šuhov u Rusiji i rukovodilac Instituta za srpski jezik i komunikaciju u Belgorodu, koja je i sama deo svojih studija provela na Ekonomskom fakultetu u Nišu. Ona je i profesorka inovacionog menadžmenta i rukovodilac Srpskog resurnog centra na Institutu za srpski jezik i komunikaciju u Belgorodu.\n-Kad ste mladi, vredni i motivisani imate mogućnosti, a ja sam danas na poziv vaših kolega došla da vam predočim mogućnost da upišete u Rusiji studije finansirane iz budžeta, jer to podrazumeva međunarodni ugovor o saradnji naše dve zemlje koji omogućava studiranje ruskih državljanina u Srbiji i srpskim državljanima u Rusiji. Ovo znači da, ako ispunjavate kriterijume, možete da upišete jedan od najboljih univerziteta koji se nalaze u raznim gradovima u Rusiji: Moskvi, Sankt Peterburg, ali i u Belgrodu koji u svom sastavu ima jedan od svetskih univerziteta poznat po svim tehničkim sferama kao što je: IT tehnologija, arhitektura, mašinstvo, tehnološko-hemijsko tehnologije za izgradnju građevinskih materijala itd. Jako poštujem ljude koji su bili dovoljno hrabri da odu negde daleko u inostranstvo jer taj nivo znanja koje steknete negde van se razlikuje od nivoa znanja koje stičete u vašoj blizini što je važno za razmenu iskustava. Kad ste u inostranstvu brže se osamostalite, počnete na drugačiji način da razmišljate, mnoge stvare postaju lakše, kao što je samo putovanje, ali i komunikacija – komunikacija sa predstavnicima drugih kultura. Važno je da znate i da ćete kao studenti iz Srbije imati iste uslove kao i studenti iz Rusije.-\n-Što više zemalja posetite i kultura upoznate, samim tim ste bogatiji. Mladi ljudi kroz studiranje bilo gde u inostranstvu postaju samosvesniji, samostalniji i zreliji, stiču raznorazne kontakte, uče strane jezike i stiču međunarodna poznastva. Istraživanja su pokazala da je stopa nezaposlenosti studenata koji su bili na razmeni studenata znatno manja u odnosu na one koji se nalaze na domaćem terenu. Pored toga, mladi postaju mnogo fleksibilniji, sposobniji da pokrenu veliki broj inicijativa, sposobniji za buduću saradnju.\nŽivojin Stefanović o gradskom parku: Sramota!


Švajcarski istoričar: Rusija se nikada neće potčiniti Zapadu - 07.04.2018, Sputnik Srbija\nŠvajcarski istoričar: Rusija se nikada neće potčiniti Zapadu\nRusija nikada neće postati deo zapadnog društva, niti će ikada prihvatiti njegove vrednosti u celini, ona se nikada neće potčiniti Zapadu, smatra direktor... 07.04.2018, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, rusija, vesti, komentari i analitika, svet, evropa, zapad, vladimir putin\n© Sputnik / Vitaliy Timkiv / Uđi u foto-galerijuPodizanje zastave na proslavi Dana Nacionalne zastave Ruske Federacije u Krasnodaru.\nRusi sebe smatraju „samodovoljnom evroazijskom velikom državom“, a to osećanje nema nikakve veze s Vladimirom Putinom, naglasio je švajcarski istoričar u intervjuu listu „Berner cajtung“.\nPrema njegovim rečima, Zapad je propustio svoju šansu da jače integriše Rusiju.\n„Zapad se nadao da će uz pomoć sankcija oslabiti ruski režim, a ispostavilo se upravo suprotno. Predsednički izbori u Rusiji su pokazali da stanovništvo podržava taj režim“, naveo je istoričar.\nPerovič insistira na tome da zapadne zemlje ne smeju da pribegnu „krajnjim merama“ protiv Ruske Federacije. „U Sjedinjenim Državama već vlada antiruska histerija“, upozorio je on i dodao da je pobeda Vladimira Putina na predsedničkim izborima u Rusiji, zapravo, šansa za Zapad da se smanji napetost u odnosima s tom zemljom.\n„Putin ima veliku podršku stanovništva i provešće na tronu još novih šest godina. Zbog toga može da dozvoli sebi da krene u susret Zapadu. U protivnom, Rusija bi mogla da ostane bez neophodnih investicija. Putinu su potrebni Evropljani — oni su glavni kupci nafte i gasa. Pored toga, Ruska Federacija je mnogo više uvučena u globalnu ekonomiju nego što je to bio Sovjetski Savez“, objasnio je istoričar.\nPerovič je pozvao političare da počnu da pregovaraju na najvišem nivou. „Ne treba da bude nove Jalte, ali potrebno je da se zamislimo o novoj arhitekturi bezbednosti koja podrazumeva bližu saradnju s Rusijom“, naglasio je on.\n„Ruska Federacija se nikada neće potčiniti i nikada neće postati deo zapadnog društva s njegovim vrednostima. Rusija sebe smatra samodovoljnom evroazijskom moćnom državom koja brani svoje interese širom sveta i ništa od toga ne zavisi od Putina“, zaključio je švajcarski istoričar.


Vučić otkrio: Imamo tri slučaja ubistva ljudi koji su bili "pod merama" - Sputnjik Srbija\nVučić otkrio: Imamo tri slučaja ubistva ljudi koji su bili "pod merama"\n21:31 18.03.2021 (osveženo 21:52 18.03.2021) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da borba protiv kriminala mora da bude svakodnevna, teška i odgovorna. On je naglasio da u toj borbi ne sme da bude povlastica za nekoga ako je iz neke stranke. On je naglasio da je zabrinut zbog nekih stvari koje se dešavaju u BIA.\n"Nije važno da li je neko iz SNS, DS, radikala, tako država pokazuje da je država. Država mora da pokaže da onaj ko je počinilac krivičnog dela", naveo je Vučić.\n"Ja sam zabrinut zbog nekih drugih stvari koje se događaju i u BIA i kada sam tražio da se sve rešava, to smo kao što ste videli rešili", kazao je on.\n"Ali me brine ono što se dešavalo 1999. godine kada je ubijen Slavko Ćuruvija, koji je bio pod punim merama, a neko je počinio ubistvo. Imali ste takvih 15 slučajeva od 2000. do 2010. gde su nadležni organi pratili neka lica, pa su ti ljudi ubijani nasred ulice. Znači da je neko iz vrha vlasti pomagao kriminalcima u lociranju i izvršenju ubistva, ako ničim drugim", naveo je on.\nOn je objasnio i da "u poslednjih nekoliko godina imamo najmanje tri slučaja ubistva - dvojice direktno iz kriminalne sredine i jednog lica koje je bilo advokat tim licima, a sva tri bila su na punim merama".\n"To je sada iz vrha Vaše vlasti", upitao je novinar, a Vučić je odgovorio: "da, upravo o tome govorim" i dodao - "sad ćete da vidite da će svi biti pohapšeni, a to tek počinje".\n"Nisam na njega pomislio nijednog minuta, ali znaju oni koji su povezani, znaju čak i o kojim ubistvima je reč", kazao je on.\nBIA, kriminal, Vučić


2000/06/16 22:13 Nesigurna jazbina ''ambasadora'' zlo�ina\nFRI, 16 JUN 2000 22:13:17 GMT\nNesigurna jazbina ''ambasadora'' zlo�ina\nDesetinama putnika na aerodromu u Tirani, tokom poslepodneva 8. juna privuklo je pa�nju hap�enje od strane polciije jednog simpati�nog 37-njaka. Na grani�nom prelazu dok je �ekao na pe�at u paso�u na jedinom me�unarodnom aerodromu u Albaniji, kosovar - Nemac Adil Bytyqi je stavljen u okove. U policijskom kompjuteru figurirao je kao jedan od pet hiljada tra�enih od strane Interpola.\n''Zajedno sa mojom �enom Nemicom �eleo sam da ostanem u Tirani. Prijatelji su mi pru�ili garancije da moj ulazak i kretanja u Albaniji policiji ne�e pasti u o�i. U ovoj zemlji sa dosta problema te�ko da bi nekome palo na pamet sa se bavi sa mnom''. Albanac tra�en zbog plja�ki banaka u Nema�koj i �vajcarskoj dao je ovakvo obrazlo�enje istra�iteljima u Tirani. Policijski dosije je pokazivao da je Bytyqi tokom 1993 . - 1996. godine u�estvovao u plja�ki nekoliko banaka u Minhenu, Kelnu i Bernu.\nPre skoro dve godine parlament Albanije je usvojio Zakon za proterivanje iz zemlje nepo�eljnih osoba, to zna�i njihovo izru�enje zainteresovanim zemljama. Albanski zvani�nici izru�uju personu non grarta njihovim homolozima na grani�nim prelazima. Ova procedura je do sada primenjena u vi�e od 30 od 300 tra�enih osobam, za koje tu�ila�tvo, tajna slu�ba i Interpol imaju podatke da bi mogli da na�u uto�i�te u Albaniji.\nNa ovoj dugoj listi prema zvani�nim izvorima uvr�eni su kontigenti te�kih teroristi�kih zlo�ina, mafija�i, pedofili, ubice ili ratni zlo�inci.\nPrvi �ije je ime osobe zabele�eno na listama policije, tra�en od Interpola i koja je prona�la uto�i�te u Albaniji, bio je australijanski gra�anin Philip Bell. Okarakterisan kao ''pedofilski monstrum'' od strane medija u njegovoj zemlji, ovaj 60-njak je godinama radio u Tirani kao britanski dobro�initelj. On je otvarao privatne kurseve za u�enje engleskog jezika za decu. Njega je teretilo oko 200 optu�bi za seksualne zloupotrebe maloletnika. Bell je napustio zemlju po�etkom 1996. godine, samo nekoliko sati nakon �to mu je grupa australijanskih novinara u�la u trag. Ova avantura se zavr�ila njegovim hap�enjem u Ju�noj Africi.\nNekoliko dana nakon toga, albanska policija je uhapsila britanskog gra�anina Paul Tomson. Jednom osu�en od strane engleskog pravosu�a pod optu�bom za pedofiliju, on se nekoliko nedelja �etao ulicama Tirane. Optu�ba roditelja dva maloletnika ponovo su ga doveli u �eliju. Me�utim, tokom noemira u Albaniji u martu 1997. kada su zatvori otvoreni, kao i progla�ena amnestija od strane albanskog parlamenta izveli su na slobodu Tomsona i nekoliko drugih inostranih gra�ana osu�enih za sli�ne zlo�ine.\nNakon pada komunizma, zemlje Isto�ne Evrope izgleda da su smatrane dobrim uto�i�tem zlo�ina. Albanija, najsiroma�nija zemlja u Evropi, gleda u svakog stranca mogu�nost za dotok dolara u zemlju. Zato, i zakoni koji se primenjuju za njihov ulazak i boravak su me�u najliberalnijima. Visok nivo korupcije i nedostatak efikasnog sistema pravosu�a, poma�e strancima da veoma lako prikriju svoj identitet i pro�lost iza la�nih imena i pod maskom delatnosti i aktivnosti mirotvornih fondacija, fiktivnih biznisa, verskih sekti itd.\nKraj sledbenika Bin Ladena\nDo ovakvog zaklju�ka su do�li albanski analiti�ari u leto 1997. godine. U eksplozijama bombi u dve zgrade ambasada SAD u Tanzaniji i Keniji, bilo je ume�ano i nekoliko ljudi poznatih kao radnici dobrovoljnih fondacija u Albaniji. U ovim teroristi�kim napadima ubijeno je oko 250 osoba i ranjeno oko 5000.\nTeroristi�ka islamska organizacija ''D�ihad'', putem jednog saop�tenja je obevestila da su atentati izvr�eni kao osveta zbog odluke za proterivanje sedmorice njihove islamske bra�e iz nekoliko zemalja Jugoisto�ne Evrope gde su oni na�li uto�i�te. Albanska policija je predala ameri�kim zvani�nicima nekoliko dana pre ovih atentata �etiri tra�enih islamista. Jedan od njih Al Nagar bio je �ef propagande ''D�ihada''. Nekoliko dana nakon �to je progla�en personom non grata od strane ministra reda u Albaniji, on je obe�en na jednom trgu u Kairu. Al Nagar je bio osu�en na smrt i bio je tra�en od strane Interpola kao u�esnik u teroristi�kim atentatima, od kojih je u jednom ubijen i predsednik parlamenta Egipta. SAD su optu�ile saudijskog magnata Osama Bin Ladena da je naredio teroristi�ke eksplozie u Africi. On se nalazi me�u deset na listi najtra�enijih u celom svetu. Za njega je ameri�ki FBI stavio na raspolaganje pet miliona USD. Strah od drugih teroristi�kih osveta primorao je ameri�ki Stejt department da u avgustvu 1997. godine maksimalno ograni�i diplomatsku aktivnost ambasade SAD u Tirani. U me�uvremenu, policija i doma�a tajna slu�ba, potpomognuta i od strane CIA i FBI izveli su nekoliko operacija u cilju hap�enja sledbenika Bin Ladena u Albaniji.\nTokom 1998. godine jedan od islamskih terorista je ubijen tokom operacije njegovog hap�enja. S druge strane 1999. godine dva islamska gra�anina, Sirijac i Iranac, optu�eni za impliciranje u teroristi�ke akte, progla�ena su ne�eljenim osobama i proterani su iz Albanije zajedno sa 16 �lanova njihovih porodica. Jo� jedan islamski gra�anin, ro�en u Pakistanu i stanovnik Jordana primoran je bio da napusti Albaniju zbog sumnji da je povezan sa islamskim teroristom Osamom Bin Ladenom.\nU maju ove godine ameri�ka CIA je uru�ila odlikovanja nekolicini radnika albanske tajne slu�be zbog njihovog doprinisa u borbi protiv me�unarodnog terorizma. S druge strane ameri�ki Stejt department u jednom upozorenju objavljenom 12. juna oko putovanja njenih gra�ana van SAD ubla�io je svoje savete u vezi sa Albanijom. Ameri�ki Stejt department nije ponovio svojim gra�anima savet od aprila 1999. godine da izbegavaju ovu balkansku zemlju.\nItalijanska mafija u Albaniji\nIpak, za ameri�ke zvani�nike ''nivo kriminalitet ostaje visok u Albaniji''. Osim ordinarnog zlo�ina svakim se danom sve vi�e govorii o albanskoj mafiji. Njene glavne veze sa mre�om organizovanog me�unarodnog zlo�ina izgleda da su sa italijanskom mafijom. �lanovi i vo�e mafija�kih klanova u Pulji su prona�li uto�i�te na albanskoj strani Jadrana kada je njihov �ivot na slobodi ugro�en usled preduzetih pretraga od strane polciije i Interpola.\nVincenzo Enrrico, 50-njak iz Brindizija, protiv kojeg je objavljena me�unarodna poternica uhap�en je maja pro�le godine u Skadru na Severu Albanije. Bio je �lan mafije u Pulji ''Sacra Corona Unita'' i kontrolisao je trgovinu cigaretama izme�u Italije i Crne Gore. U odluci o njegovom hap�enju naveden je ogroman broj optu�bi. Nije pro�lo mnogo dana, u jutro 27. jula 1999. godine, albanska policija je u Tirani uhapsila italijanskog gra�anina Giuseppe Muola. Tra�en od tu�ila�tva u Bariju u vezi sa osam te�kih optu�bi, vo�a klana ''Muola'' puljanske mafije, godinama se skrivao zbog me�zunarodne poternice na relaciji Crna Gora - Albanija.\nPoslednji koji je pao u antimafija�ku zamku bio je Francesco Delle Grottaglie iz Messine. 5. maja ove godine policija u Tirani je izvr�ila naredbu tu�ila�tva u Brindiziju o hap�enju ove poznate li�nosti ''Sacra Corona Unita''. On je bio prvi ambasador puljanske mafije koji je stigao na albansku obalu jo� 1991. godine u cilju uspostavljanja veza trgovine heroinom sa Albancima.\nI nakon ove serije hap�enja italijanskih mafija�a, do�ao je red i na Adila Bytyqija. Za ovim kosovarom bila je izdata poternica od Inrepola za plja�ku nekoliko banaka u Zapadnoj evropi. Nakon odluke suda u Tirani on je tu�iocu izjavio da ''kada bi ynao da �u biti uhap�en nikada ne bih kro�io na aerodrom u Tirani''. Nakon ovoga, izgleda da �e i druge osobe za kojima je izdata poternica od strane policije i Interpola �e dobro promisliti pre nego �to izaberu Albaniju za svoju jazbinu.\nAIM Tirana Alfred PEZA


Bivše radnike "Mitrosa" čeka još jedna borba - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Bivše radnike industrijske klanice i fabrike konzervi “Mitros”, nakon zvaničnog potpisivanja ugovora o prodaji čeka još jedna borba.\nPrema rečima Toplice Perića, predstavnik sindikata bivših radnika “Mitrosa” trenutno se čeka potpisivanje ugovora o prodaji, nakon čega bi trebalo da jedan deo zaostalih zarada bivšim radnicima bude isplaćen.\nBivši zaposleni radnici “Mitrosa” pre donošenja konačne odluke odbora poverilaca o prodaji okupljanjem ispred zgrade lokalne samouprave želeli su da pokažu da podržavaju prodaju ovog mitrovačkog preduzeća bez obzira što je ponuđena cena znatno manja od procenjene.\n“Cena po kojoj je prodat “Mitros” jeste dosta manja od one koliko je procenjeno da “Mitros” vredi, samim tim manje zaostalih zarada će dobiti bivši zaposleni, ali za početak dobiće jedan deo, a za ostatak se nadamo da će biti isplaćen prodajom i drugih objekata “Mitrosa” koji nisu bili predmeti izvršene prodaje”, a tu se misli na stovarište u Beogradu, kao i na staru kafileriju” rekao je Perić.\nOn je za Ozon radio rekao da sada bivše zaposlene u “Mitrosu” čeka još jedna borba, a to je upravo borba da se oni koji su pre odlaska u stečaj radili u ovom preduzeću, a koji nisu u međuvremeni stekli uslov za penzionisanje vrate na svoja radna meste, tačnije da dobiju posao i kod novog vlasnika.\n„Mitros“ je zvanično prodat austrijskoj kompaniji „Girelinger holding“ 16. januara za 800.000 evra. Ideja “Gierlinger holding-a” je da kompanija zaposli 300 radnika i da nedeljno preradi oko 1.000 svinja.\nU „Mitrosremu“ još uvek neizvesno


MyCity » Zdravlje -> Hirurgija, ortopedija, urologija » Treća transplantacija jetre na VMA\nPoslao: 20 Jul 2006 21:28\nEkipa lekara sa Vojnomedicinske akademije, na čelu sa profesorom Božinom Radevićem, u noći između 19. i 20. jula izvršila je parcijalnu transplantaciju jetre sa živog davaoca. To je veliki poduhvat jer i otac, koji je davalac, i ćerka, kojoj je život bio ugrožen, nastavljaju normalno da žive, saopštavaju iz Vojnomedicinske akademije.\nJetru je dobila dvadesetjednogodišnja devojka iz Čačka, koja je bolovala od ciroze jetre uzrokovane Vilsonovom bolešću, a njen otac je davalac dela jetre. Hirurške intervencije započete su 19. jula u 18 sati i uspešno su završene 20. jula u pet sati ujutru.\nNeposredni postoperativni tok protiče uredno, kažu na VMA. Inače, ovo je treća transplantacija jetre u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\nPoslao: 26 Jul 2006 23:40\nCula sam za transplantaciju i bas sam ponosna na nase lekare i zdravstvo uopste !


Da li će nemački kapital oživeti, ili dokrajčiti, srpske farme – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome Teme Agrobiznis Da li će nemački kapital oživeti, ili dokrajčiti, srpske farme\nMar 1, 2016 | Agrobiznis, Aktuelno, Bezbednost hrane, Evropska unija, fokus, Hrana, Investicije, Kompanije, Poljoprivreda, Prehrambena industrija, Srbija, Stočarstvo, Teme, Tržište, Vesti\t|\nPosetom jednog od najvećih nemačkih privrednika Klemensa Tenisa najavljena izgradnja fabrike mesa u Srbiji počinje da dobija svoje konture. Ugovoreni su koraci za dolazak te kompanije u Srbiju, od kojih je najvažniji dobijanje dozvola za rad i obrazovanje kadrova. U međuvremenu, do juna kada je najavljeno potpisivanje ugovora, Srbija treba da pronađe lokaciju za izgradnju fabrike, zatim uzgajivače od kojih bi mogle da se otkupljuju svinje i još 200 do 300 mladih poljoprivrednika, koji će se obučavati u Nemačkoj. Sem toga, državna administracija mora da pripremi sve što je potrebno od zakona i zakonskih podakata za potpisivanje ugovora sa nemačkom kompanijom.\nDakle, treba da se uradi sve ono što se zove podrška investitorima. Klemens Tenis je sa svoje strane najavio da njegova kompanija planira da u srpsko tržište uloži 300 miliona evra i da podstakne proizvodnju svinjskog mesa i izvoz. Prema zvaničnim podacima klanicama se u ovom trenutku isporučuje oko 2,8 miliona svinja, dok nemački proizvođač mesa planira proizvodnju od četiri miliona. Vlasnik kompanije Tenis naglašava da ne dolazi u nameri da potisne srpskog poljoprivrednika sa tržišta, već da podstakne proizvodnju svinjskog mesa i izvoz.\nI dok se, s jedne strane, srpski ratari boje da bi Tenis mogao da zakupi 15.000 hektara oranica, s druge strane stočari pozdravljaju ulazak te kompanije na naše tržište jer su u njoj prepoznali ozbiljnog kupca svinjskog mesa. I mišljenje stručne javnosti je podeljeno, a preovlađuje stav da Srbija ima mogućnosti da sama razvija svoje stočarstvo. Miladin Ševarlić, profesor Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu, objašnjava da je stočni fond u Srbiji najviše stradao zbog neodrživih mera agrarne politike.\n– Da je država ponudila domaćim proizvođačima ono što je ponudila nemačkim, to bi naišlo na odobravanje. Da su, dalje, naši ljudi iz dijaspore dobili podršku da ulažu u Srbiji, to bi bile investicije bez sufinansiranja i bez međunarodnih kredita, koje će kasnije građani da otplaćuju. Ovako, po treći put se nalazimo u predizbornoj kampanji, što znači da sa rezervom treba prihvatati predizborna obećanja. Utoliko pre što od prethodnog obećanja da ćemo dobiti milijardu evra za izgradnju kanalske mreže nismo videli nijedan prokopan kanal u Banatskom šoru ili u centralnoj Srbiji. Ma čak nijedan dinar odobrenih sredstava nije investiran u kopanje bunara na seoskim gazdinstvima – tvrdi profesor Ševarlić.\nPrema njegovom mišljenju, nečinjenjem u agraru poslednjih godina došlo je do gašenja brojnih farmi, obustavljanja proizvodnje, nestanka gazdinstava. Naš sagovornik postavlja pitanje zašto sve srpske vlade, a posebno ova, uništavaju srpskog seljaka i srpsko selo. Kao argument za tu konstataciju navodi podatak da je u periodu od 2002. do 2012. godine ugašeno 150.000 poljoprivrednih gazdinstava. Nigde u svetu, naglašava Ševarlić, nije nestala jedna petina porodičnih gazdinstava u periodu od samo deset godina. Očigledno da je ovde na delu uništavanje poslednjeg bastiona nacionalne održivosti, a to su seoska domaćinstva i porodična poljoprivredna gazdinstva. Kao primer dobre brige o poljoprivredi on navodi Dansku, za koju kaže da pored razvijene industrije ima razvijenu i poljoprivredu.\n– Danska je ograničila zemljišni posed na 300 hektara, uz obavezu da farmeri žive na farmama. Usvojili su strategiju za 25 godina da celokupnu poljoprivrednu proizvodnju prevedu u organsku. Ugledajući se na njih, Srbija treba da forsira svoju proizvodnju nemodifikovane soje po kojoj trenutno zauzima drugo mesto u Evropi, kao i da poveća proizvodnju genetički nemodifikovanog kukuruza, sa kojim sada zauzima deseto mesto izvoznika u svetu. Da smo proteklih 15 godina samo na bazi NMGO soje i kukuruza organizovali stočarsku proizvodnju i prerađivačke kapacitete, imali bismo veći izvoz poljoprivrednih proizvoda i po tome bismo bili prepoznatljivi. Takođe, Srbija ima 424.000 hektara neiskorišćenog poljoprivrednog zemljišta, od čega bar 100.000 hektara može u toku jedne godine da se sertificira za organsku proizvodnju i na njima uposli mnoštvo poljoprivrednika. Najzad, kada bi na još 100.000 hektara zasadili tri vrste drvenastih cvetnica – bagrem, lipa i kesten – dobili bismo bazu za ekološki bezbedne medne prinose pa nam ne bi trebali krediti, koje će generacije otplaćivati – navodi Ševarlić.\nOn podseća da trenutno u državnom aparatu nema razumevanja za poljoprivrednu proizvodnju, a to najbolje ilustruju agrarni budžeti, koji su oštećeni po različitim osnovama proteklih godina do iznosa od 21,4 milijarde dinara. Iako poljoprivredni budžet treba da iznosi minimum pet odsto od budžeta države, a to je 56 milijardi dinara, Ministarstvo poljoprivrede dobilo je 40 milijardi.\n– Ako su svi u državnoj administraciji dobro razumeli poruku Tenisa da ova kompanija računa da se Srbija priključi državama izvoznicama mesa, onda sa vrata svinjogojstva treba da skine kugu. To je tema od koje veterinari beže godinama, trošeći novac za njeno iskorenjavanje, a u stvari sve je na početku, još uvek vakcinišemo svinje i meso od njih ne može ići na EU trpezu – navodi u svom komentaru urednik časopisa Gazdinstvo Čedomir Keco.\nŠevarlić: Ništa od izvoza u EU\n– Nijedan strani investitor ne dolazi u Srbiju ukoliko nema garanciju političara, odnosno države da će dobiti uslove koje drugi nemaju. A ti uslovi se u ovom slučaju odnose na preuzimanje zemljišta, plaćanje radnika u naredne tri godine i obezbeđenje subvencija za sva ulaganja u opremu. Reč je o opremi za prasilišta i tovilišta, preko klanica do izgradnje po jedne bioenergane za svaku od tih farmi. A sva oprema biće uvezena iz Nemačke. I najzad, to što u Srbiji postoji zakonska obaveza vakcinisanja protiv svinjske kuge neće omogućiti investitoru da izveze svinjsku šniclu ni u svoju zemlju, a kamoli negde u Evropsku uniju. Ko će, pored dotičnog investitora, od naših kreatora agrarne politike imati vajde, pokazaće vreme – komentariše za Danas Miladin Ševarlić, profesor Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu, i dodaje da nam preostaje plasiranje svinjetine u Rusiju, po beneficiranim cenama.\nTenis: U Srbiji smo zbog izvoza mesa\n– Nemamo nameru da izvlačimo novac iz Srbije, već da prihode od posla koristimo za dalje investicije u svinjogojstvo. Takođe, ne dolazimo na tržište s namerom da smanjimo domaću proizvodnju, već da je pripremimo za izvoz. Tenis u Nemačkoj ima 17.000 poljoprivrednika dobavljača, koji su porodična preduzeća i koji dobro žive od toga. Izvozimo u 98 zemalja i raspolažemo sa 16 izvoznih biroa, koji će biti u situaciji da izvoze i srpsko meso – poručio je Klemens Tenis, vlasnik kompanije.\nTags: aleksandar vučićinvesticijeklemens tenismiadin ševarlićperađivačka industrijaStočarstvouzgoj svinja\nStočari traže ukidanje SSP-a\nPrekomeran uvoz tovljenika i smrznutog svinjskog mesa oborio je cene žive mere domaćih svinja početkom februara na 100 do 110 dinara za kilogram što je po procenama tovljača ispod cene koštanja.\nBeogradski poljoprivrednici pokazali veliko interesovanje za nabavku sistema kap po kap, protivgradnih mreža i opreme za pčelarstvo


RTS :: Kako se kalila cena čelika – "bum" koji bi mogao da završi u suzama\nEkonomija Kako se kalila cena čelika – "bum" koji bi mogao da završi u suzama\nsubota, 08. maj 2021, 06:00 -> 06:05\nAkcije čelika "gore". Ju Es Stil (H), koji se srušio na rekordno nisku vrednost prošlog marta usred strahovanja od bankrota, za samo 12 meseci porastao je za 200 odsto. Nukor (NUE) je samo ove godine zabeležio rast od 76 odsto.\nDok "oskudica i panika" danas podižu cene i zalihe čelika, Tanersova je predvidela bolan preokret, jer je ponuda sustigla ono što je opisala kao "impresivnu potražnju".\n"Očekujemo da će se ovo ispraviti - a često kada se ispravi, prekomerno se ispravi", rekla je Tanersova, dvodecenijski veteran metalne industrije koja je prošle nedelje napisala izveštaj sa naslovom "Zalihe čelika u balonu".\n"Korekcija će biti vrlo intenzivna"\n"Ovo bi bilo poput nafte od 170 dolara po barelu. U jednom trenutku, ljudi će reći: 'A ovo, ja neću voziti, ja ću autobusom'", rekao je Gibs za Si-En-En Biznis.\n"Korekcija će biti vrlo intenzivna. Samo je pitanje kada i kako će se to dogoditi", dodaje Gibs.\nGibs je rekao da je "sigurniji da je cena čelika u balonu", nego da su same zalihe čelika u balonu.\nFama o čeličnom balonu samo je poslednja debata o održivosti procvata tržišta u ovoj eri najnižih kamata. Bitkoin, etereum, dodžkoin i druge kriptovalute su "u plamenu". "GejmStop", AMC (AMC) i njihove akcije podstaknute na Reditu naglo su porasle početkom ove godine. A kompanije sa praznim čekom, iza kojih stoje poznate ličnosti, prikupljaju novac.\n"Viđate stvari na tržištima kapitala koje su pomalo penušave", rekao je Pauel tokom prošlonedeljne konferencije za štampu.\n"To je činjenica. Neću reći da to nema nikakve veze sa monetarnom politikom, ali takođe ima ogromne veze sa vakcinacijom i ponovnim otvaranjem ekonomije", napomenuo je Pauel.\nZbog toga je Tanersova rekla da je uverena da će nestašica uskoro završiti, što će dovesti do pada cena. Istorija pokazuje da zalihe čelika "imaju tendenciju da dostignu maksimum" mesec dana ili malo pre cena tog metala, napisala je Tanersova u izveštaju.\nRekla je da je posebno "Ju Es Stil" osetljiv na pad robe, jer ima najviše duga i najveću potrebu za trošenjem na nadogradnju pogona.\nAli, za sada će zalihe čelika možda i dalje izgledati privlačno za investitore jer industrija trenutno kuje novac. Očekuje se da će severnoamerički sektor ravnog čelika ostvariti rekordnu zaradu 2021. godine, navodi "Sitigrup".\n"Trenutne cene čelika su na vrhuncu (ili blizu njega) ... i u jednom trenutku će početi naglo da padaju", napisao je analitičar Sitija Aleksander Heking u belešci za klijente u sredu.\n"Trenutni scenario predstavlja investitorima klasičnu dilemu zarada", dodaje Heking.\n"Džoker" bi mogao biti sudbina carina na većinu uvezenog čelika koje je Trampova administracija uvela 2018. godine da podstakne domaću industriju.


#1od5miliona: Formiramo široku opozicionu listu za izbore u Majdanpeku! - Glas Zaječara\nRast broja novoobolelih: U Srbiji više od 5.000 novoobolelih od korona…\nPojedini delovi Zaječara bez grejanja zbog kvara na kotlarnici “Pivara”\nSkraćeno radno vreme biblioteke u Zaječaru 6. januara\nHome Politika #1od5miliona: Formiramo široku opozicionu listu za izbore u Majdanpeku!\nPokret #1od5miliona ovom prilikom objavljuje da će izaći na predstojeće lokalne izbore u Majdanpeku sa ciljem da, nakon što smo izdejstvovali ostavku predsednika opštine i raspisivanje vanrednih izbora, zadamo i završni udarac razbojničkom režimu Srpske napredne stranke.\n#1od5miliona je odluku o izlasku na lokalne izbore doneo nakon što je naš lokalni odbor u Majdanpeku ovu odluku izglasao jednoglasno.\nU Majdanpeku smo protekle godine uradili dosta toga, od blokade magistralnog puta, blokade rada rudnika ZiJIn i zgrade Opštine Majdanpek pa do samog ispunjenja tri bitna zahteva – ostvka predsednika Opštine, raspisivanje vanrednih izbora i smanjenje biračkih mesta. Sve ovo, uz niz aktivnosti koje smo radili u Majdanpeku, doveli su do osnaživanja ljudi i do toga da Majdanpečani pokrenu pobunu i bore se za svoj grad koji je godinama unazad crna rupa Istočne Srbije.\nPozivamo sve lokalne opozicione organizacije i pojedince iz Majdanpeka da nas kontaktiraju kako bismo napravili zajednički dogovor o izlasku na izbore.\nNaš cilj je promena vlasti i oslobađanje građana od straha jer samo slobodni i hrabri ljudi mogu da dovedu do promene sistema koja je neophodna za opstanak cele Srbije.\nPrethodni tekstRast broja novoobolelih: U Srbiji više od 5.000 novoobolelih od korona virusa\n#1od5miliona: Formiramo široku opozicionu listu za izbore u Majdanpeku! 04/01/2022\nRast broja novoobolelih: U Srbiji više od 5.000 novoobolelih od korona virusa 04/01/2022\nPojedini delovi Zaječara bez grejanja zbog kvara na kotlarnici “Pivara” 04/01/2022\nSkraćeno radno vreme biblioteke u Zaječaru 6. januara 04/01/2022


Info i kontakt - FK Radnički Niš\n„Ivan Krstić Beli“\nVažan segment kluba je i njegova omladinska škola, koja je osnovana 1963. godine i kroz koju su prošli mnogi igrači Radničkog. Škola je dobila ime po bivšem fudbaleru Radničkog Ivanu Krstiću, igraču poniklom upravo u omladinskoj školi Radničkog. Kao jako mlad igrač, Krstić je dospeo u prvi tim i postao kapiten. Na pragu velike fudbalske karijere, tragično je izgubio život od udara groma tokom treninga na pomoćnom terenu u Čairu. U znak sećanja, fudbalska škola od 2005. godine nosi njegovo ime.\nTokom 1963. godine, godinu dana nakon ulaska Radničkog u Jugoslovensku prvu ligu, klub je formirao sopstvenu školu fudbala na inicijativu Tihomira Petrovića. Iz devet osnovnih škola izabrano je 48 dečaka koji su počeli da uče osnove fudbala u Radničkom. Bio je to početak svetle tradicije fudbalske škole Radničkog, koja će vremenom postati pravi rasadnik talenata, stvarajući mnoga fudbalska imena koja će proširiti glas o niškom, jugoslovenskom i srpskom fudbalu. Prvi veći uspeh postignut je 1966. godine, kada je osvojen veliki turnir u Nemačkoj, 1969. godine usledilo je osvajanje turnira u Parizu, pobedom nad italijanskim timom Kaljari. Uspesi su se nizali, a jedan od vrhunaca bila je pobeda na međunarodnom turniru koji je odigran 1984. godine i na kojem su učestvovale brojne vrhunske domaće i međunarodne omladinske ekipe (Ferencvaroš, Osasuna, Augsburg, Modena… a od domaćih Vojvodina, Crvena zvezda, Hajduk, Partizan…). Tokom turnira, omladince Radničkog vodio je Milorad Janković, bivši igrač kluba, kojeg je Fudbalski savez Jugoslavije nagradio kao najboljeg trenera.\nGodina 1991. ostaće upamćena po najvećem uspehu Omladinske škole Radničkog. Prvi put su omladinci, predvođeni trenerom Vladislavom Nikolićem, osvojili prvenstvo Jugoslavije, nakon što su savladali sarajevski Željezničar (1: 0 kod kuće golom Dejana Petkovića). Naredne, 1992. godine, Radnički je ponovo imao šampionsku generaciju u jednoj od kategorija. Kadeti su bili prvaci Jugoslavije i ponovili su uspeh postignut prethodne godine. Ovo je bio trijumf omladinske škole, predvoćene Miroslavom Glišovićem i trenerima poput Milorada Jankovića, Ljubiše Rajkovića i Miodraga Stefanovića. U tom periodu mladi niški fudbaleri demonstrirali su karakterističnu taktičku spremnost i zrelost, kao i visok nivo tehničke veštine, posebno prepoznatljive kod igrača kao što su Dragan Stojković, a kasnije Dejan Petković, Dejan Dimitrijević… Kadetska selekcija Radničkog bila je vice-šampion države 1998. godine. Poslednji veći uspeh škole fudbala Radničkog bio je 2000. godine, kada su kadeti Radničkog, predvođeni trenerom Aleksandrom Jovanovskim osvojili prvenstvo Srbije. U finalu su pobedili beogradsku Crvenu zvezdu sa 1:0 i time se plasirali na završni turnir za prvenstvo Jugoslavije. Na takmičenju za najbolje kadetske ekipe u zemlji, igrači Radničkog ostvarili su 3. mesto. Među igračima ove generacije nalaze se i imena poput Saše Stojanovića, Ivana Milenkovića, Dušana Đokića, Miloša Živkovića, Bojana Đorđevića.\nDanas su treneri mlađih selekcija odgovorni za preko 500 mladih igrača Radničkog, a iz Škole fudbala svake godine stasavaju novi prvotimci Radničkog i reprezentativci Srbije. U prvom timu Radničkog danas je trinaest igrača koji su stasali u Klubu.\nStadion Čair, IX brigade bb\n+381 18 278688


Organizacija društvenog aktivizma » Grad Zaječar u borbi protiv antikorupcije\nPovodom protesta građana Zaječara zbog očajne ekonomske i društveno-političke situacije u gradu, Biro za društvena istraživanja (BIRODI) ističe da ovi protesti imaju i antikorupcijski karakter. BIRODI podseća da je tokom prošlogodišnjeg monitoringa formiranja antikorupcijskih mehanizama na lokalnom nivou utvrđeno da je lokalna samouprava, bez javne rasprave i učešća drugih aktera, uz obilato „prepisivanje“ tj.plagiranje iz drugih antikorupcijskih planova, usvojila Lokalni antikorupcijski plan.\nAnalizom procesa izrade, kao i samog sadržaja nacrta Lokalnog plana za borbu protiv korupcije grada Zaječara Biro za društvena istraživanja naišao je na narušavanje legitimiteta i legaliteta ovog procesa. Principi integriteta i relevatnosti koji bi trebalo da budu primenjeni pri izadi jednog antikorupcijskog dokumenta nisu ispoštovani. Njihova narušenost se najbolje vidi na primeru plagiranja sadržaja iz drugih planova čiji je autor Biro za društvena istraživanja.\nProizvodnja antikorupcijskih dokumenata koja nemaju integritet i relevatnost je poseban vid sprečavanja borbe protiv korupcije, što očigledno prepoznaju i građani kroz život u samom gradu.\nPozivamo Grad Zaječar da ukine zabranu okupljanja u centru grada, kao i sramnu taksu od 30.000 dinara na okupljanja građana, kao i da opozove Lokani plan za borbu protiv korupcije, odnosno, ukoliko je usvojen, Lokalni plan za borbu protiv korupcije Grada Zaječara i pokaže elementarno poštovanje prava građana na izražavanje nezadovoljstva i integritet u borbi protiv korupcije. BIRODI ističe da je navedena taksa na okupljanje građana primer (zlo)upotrebe javnih ovlašćenja u cilju sprečavanja prava građana na izražavanje mišljenja.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Pola policije homofobi\nISTRAŽIVANJE 13. 05. 2013. 14:29 >> 15:08 0\nPola policije homofobi\nViše od polovine policajaca u Crnoj Gori smatra da je homoseksualnost bolest, pokazalo je istraživanje koje je uradila nevladina organizacija Juventas, dok iz Uprave policije navode da bi spremno odgovorili izazovu obezbjeđivanja povorke ponosa.\nIstraživanje o homofobiji među policijskim službenicima, koje je urađeno prošle godine, pokazalo je da 72,3 odsto policajaca smatra da Uprava policije treba da štiti učesnike Povorke ponosa.\nU Istraživanju, koje je sprovedeno u prošloj godini, učestvovalo je 245 policajaca, od čega 92,9 odsto muškaraca i 7,1 odsto žena, starosti od 30 do 40 godina.\nPredsjednik Upravnog odbora Juventasa Ivana Vujović kazala je svaki peti ispitanik kazao da smatra da Povorka ponosa treba da se desi, navodeći da nijesu ispitivani razlozi.\n"Većina, 72,3 odsto policajaca smatra da Uprava policije treba da štiti učesnike Povorke ponosa, dok bi svaki peti volio da on bude među službenicima koji će štititi učesnike Povorke", rekla je Vujović novinarima na prestavljanju istraživanja.\nPrema njenim riječima, u Crnoj Gori je za većinu građana homoseksualnost i dalje „bolest, neprirodna i nemoralna pojava«, ali rezultati istraživanja pokazuju pomake.\n"Kada su u pitanju službenici Uprave policije, procenat onih koji smatraju da je homoseksualnost bolest iznosi 53,2 odsto, a 27,7 odsto smatra da se seksualna orijentacija može promjeniti liječnjem", navela je Vujović.\nOna je kazala da 69,9 odsto policajaca smatra da je seksualnost različita od heteroseksualne neprirodna, a 46,4 odsto njih smatra da je ona još nemoralna.\nVujović je kazala da većina pripadnika Uprave policije smatra da je homoseksualnost lična stvar pojedinca, a 52 odsto da osobe različite seksualne orjentacije imaju pravo na javno iskazivanje svoje seksualnosti.\n"I dalje postoji udio onih koji opravdavaju verbalno nasilje nad LGBT osobama i među pripadnicima Uprave policije, i taj procenat iznosi 9,7 odsto, dok 5,5 odsto njih opravdava fizičko nasilje", navala je ona.\nVujović je navela da 34, 4 odsto ispitanika smatra da državne institucije treba da rade na suzbijanju homoseksualnosti.\nIstraživanje je pokazalo da za većinu ispitanika istospolni brak nije prihvatljiv, kao ni to da istopolni roditelji usvajaju djecu, dok bi najveći broj ispitanika ignorisalo činjenicu da im bliska osoba saopšti da je homoseksualac.\nProgram direktor Juventasa Jelena Dacić kazala je da su sprovedena istraživanja pokazala da je Crna Gora „prostor sa izrazitim nabojem homofobije i transfobije“.\n"Homofobija i transfobije se očitavaju kroz prisustvo brojnih stereotipa i predrasuda, ali i nedovoljnog znanja o seksualnoj orijentaciji i rodnom identitetu", navela je Dacić.\nPrema njenim riječima, u prethodne tri godine osjeća se pozitivna promjena, posebno u individualnoj podršci koja se pruža u slučaju nasilja LGBT osobama u Podgorici.\nGovoreći o Paradi ponosa, Dacić je navela da je da je potrebno kreiranje bezbjedonosne studije za organizaciju javnih okupljanja, sa preporukama koje bi organizatorima Povorke ukazale na trenutno stanje i potrebne mjere zaštite bezbjednosti.\nPotparol Uprave policije Tamara Popović kazala je da rezultate istraživanja smatra ohrabrujućim.\nOna je podsjetila da je Uprava policije obučavala policajce koji su u kontaktu sa LGBT osobama, navodeći da je potpisan Memorandum o saradnji sa nevladinim organizacijama Juventas i LGBT Forum Progres.\n"Rezultate smatramo ohrabrujućim i realnim stanjem toga što je Uprava policije uradila na tom planu, i uz spremnost da svojim aktivnostima doprinesemo još manjem stepenu homofobije među policijskim službenicima", rekla je Popović.\nUpitana da li je Uprava policije spremna za održavanje Pradade ponosa, ona je navela da bi spremno odgovorili tom izazovu.\nKontakt policajac za LGBT zajednicu u Podgorici Srđan Korać kazao je da su njegova zaduženja da bude spona između LGBT zajednice i policije.\nOn je naveo da će ove godine, u svim područnim jedinicama Uprave policije, biti određene kontakt osobe, sa sjedištem u Podgorici.


Etno kamp “Gusala” od 8. do 11. oktobra – TV Kikinda\nU Akademskom društvu za negovanje muzike „Gusle“ u toku su pripreme za 19. etno kamp koji će okupiti desetak studenata muzičkih akademija iz Beograda, Novog Sada, Banja Luke, kao studenti Visoke škole strukovnih studijaza obrazovanje vaspitača iz Kikinde, najavio je Igor Popov, umetnički rukovodilac.\n-Etno kamp je prema mišljenju vodećih etnomuzikologa i etnokoreologa u zemlji jedinstven projekat u regionu i šire. Kako bi nastavili kontinuitet rešili smo da on bude održan i ove godine od 8. do 11. oktobra u znatno manjem obimu u odnosu na prethodne – kaže Popov.\nSva istraživanja su arhirvirana i smatra se da je arhivska građa „Gusala“ jedna od najvrednijih te vrste u našoj zemlji.Mentor kampa biće dr Dragica Panić iz Banja Luke, a biće tu i dr Kristina Planjanin i dr Selena Rakočević. U najstarijoj kulturnoj instituciji u gradu u toku je upis novih članova u sve folklorne sekcije društva, žensku pevačku grupu, Veliki narodni orkestar, tamburaški orkestar, mešoviti hor „Kornelije Stanković“\nEtno kamp je i ove godine podržalo Ministarstvo za kulturu i informisanje sa 200.000 dinara.\nseptembar 30, 2020 Aleksandra Djuran\n← Uoči 1.oktobra – Međunarodnog dana starih Košarkaši “Velike Kikinde” u Prvoj srpskoj ligi →


Nemačka najviše trpi zbog sankcija Rusiji › Made-in-Germany.rs\nPrema nedavno objavljenom istraživanju Instituta za svetsku ekonomiju iz Kila, od ukupnih gubitaka Zapada zbog EU sankcija protiv Rusije i ruskih kontrasankcija, Nemačka trpi najveći udar od čak 40 procenata, piše “Vašington post”.\nIstovremeno, drugi geopolitički značajni činioci na tržištu, poput Velike Britanije, Francuske i SAD, sankcijama su pogođeni u mnogo manjem obimu, što se ogleda u nedostupnosti kredita i gubitku poslovnog poverenja, navode evropski ekonomisti i autori ovog istraživanja Julijan Hinc i Matje Kroze.\n“Ograničavajuće mere Zapada su od početka 2014. do kraja 2015. godine dovele do gubitka budžetskih prihoda u ukupnoj vrednosti od 114 milijardi dolara. Štetu nije pretrpela samo Rusija, čiji je budžet ostao bez 65 milijardi dolara, već su se sankcije, gotovo u istom stepenu, odrazile i na SAD i EU, u kojima su prihodi smanjeni za više od 50 milijardi dolara. Od ukupnog smanjenja prihoda od izvoza, članice EU trpe 90 posto, a najveći deo tih gubitaka pokriva Nemačka kao njen ekonomski centar, navodi “Vašington post”.\nU poređenju sa bilo kojom drugom velikom evropskom zemljom, Nemačka je i geografski i istorijski već odavno nabliži ekonomski partner Rusije. Nemačka ekonomija u velikoj meri zavisi od uvoza ruskog gasa, ističe Stefan Berling, profesor međunarodne politike na Univerzitetu Regensburg.\nU maju ove godine nemačke kompanije su sa zadovoljstvom primetile da je, bez obzira na sankcije, trgovina sa Rusijom porasla, mada te brojke još nisu prikazane u istraživanju. Nemačke kompanije su u proteklom periodu već uspele da obnove pojedine trgovinske veze sa Rusijom ne narušavajući sankcije Zapada, tako što su lobirale u korist normalizacije trgovine i kreditne prakse. Od uvođenja sankcija 2014. godine, nemački biznis lobira za maksimalno ograničavanje uticaja sankcija na ruske kompanije, konstatuje “Vašington post”.\nOd MiG na 19/12/2017 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Datum kreiranja: sreda, 13 januar 2021\nOrganizacija Transparentnost Srbija pozvala je da se, u okviru neophodnih izmena Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, ograniče troškovi u izbornim kampanjama, koje su sada nepotrebno skupe, te da se i na taj način Zakon uskladi sa preporukama međunarodnih organizacija za ovu oblast.\nDobar podsetnik na ove preporuke jeste vest koja je stigla iz Prištine, da je tamošnja Centralna izborna komisija (CIK) utvrdila da će maksimalni troškovi političkih partija za predizbornu kampanju biti 934.831 evro.\nNa Kosovu je, naime, zakonom propisano da je trošak za kampanju ograničen na pola evra za svakog registrovanog glasača. Kada bi u Zakonu Srbije postojalo ovakvo ograničenje, ni jedna kampanja za parlamentarne izbore ne bi smela da košta više od 3.291.832,5 evra, odnosno 387.119.502 dinara. Na letos održanim parlamentarnim izborima, troškovi koje je prijavila vladajuća SNS bili su 685 miliona dinara,\nTS je nedavno predstavila nalaze uporednog istraživanja propisa o transparentnosti finansiranja kampanje sa kolegama iz TI Češke Republike. U ovoj zemlji, koja je bogatija od Srbije i sa nešto većim brojem stanovnika, ograničenje potrošnje na izborima je 3,6 miliona evra\nTom prilikom TS je predstavila i analizu Zakona i iznela niz drugih preporuka za njegove unapređenje.\nU Srbiji, troškovi vodećih aktera na parlamentarnim i predsedničkim izborima, i pored snažnog vođenja funkcionerske kampanje, koje se u tim finansijskim izveštajima ne prikazuje, a značajno smanjuje potrebu za plaćenom promocijom, često prelaze pet miliona evra. Jedan od razloga za ovako skupe kampanje je sistem raspodele sredstava iz budžeta, u kojem je svega 20% novca namenjeno ravnomernom predstavljanju učesnika izbora, dok se 80% dodeljuje na osnovu ostvarenog uspeha na izborima.


PROSLAVA 11.ROĐENDANA SVRATIŠTA ZA DECU UKLJUČENU U ŽIVOT ILI RAD NA ULICI • Centar za integraciju mladih\nU prostorijama našeg socijalnog preduzeća, Kafe bara 16, 31.maj obeležen je rođendan Svratišta za decu. Tokom dnevnog programa, deca su se zabavljala uz muziku i ples sa našim dugogodišnjim prijateljima iz grupe GRUBB. Gosti su bili u prilici da pogledaju izložbu fotografija Beograda iz ugla i kroz objektiv dece koja dolaze u Svratište. Fotografije su nastale na radionicama u okviru projekta OkO ulice koje je organizovao poznati fotograf Dragan Kujundžić.\nU okviru večernjeg programa, premijerno je prikazan promotivni film o radu naše organizacije u režiji Severa Zolaka. Rođendan Svratišta je bio prilika da još jednom okupimo naše kolege, saradnike, prijatelje, donatore i sve one koji više od deceniju podržavaju naš rad.\nPoseta Herberta StepicaUncategorized\nAktivnosti tokom Pandemije virusa COVID 19Uncategorized


Trener fudbalera Atletiko Madrida, koji je osvojio titulu u Španiji, rekao je da je subota jedan od najboljih dana u istoriji tog kluba.\nFudbaleri Atletiko Madrida osvojili su titulu šampiona Španije, pošto su danas odigrali nerešeno s Barselonom 1:1 u poslednjem kolu Primere.\nAtletiko je pre poslednje utakmice u prvenstvu imao tri boda više od Barselone, tako da mu je za titulu bio dovoljan i bod.\nPobedom u Barseloni, Atletiko je osvojio prvu titulu u Španiji još od 1996. godine, a ukupno desetu u istoriji kluba.\n"Borili smo se cele godine i uradili smo neverovatan posao... Simeone nam je na poluvremenu rekao da ćemo sigurno dati gol i pravda je zadovoljena", kazao je Dijego Godin, koji je bio strelac na večerašnjem meču.\nDERBI U PRIMERI Atletiko dočekuje Barsu, Vitolo: Da Mesiju uzmete jednu nogu, opet bi bio najbolji na svetu\nDosadašnji kapiten fudbalera Liona Nabil Fekir ima novi klub. I to onaj za koji niko nije mogao da pretpostavi da će biti slučaj.\nNekadašnji reprezentativac Srbije Nemanja Gudelj potpisao je danas četvorogodišnji ugovor sa Seviljom, saopštio je španski klub.\nPOŽAR U CENTRU GRADA Gori stan u Knez Miletinoj


Formiran Vaterpolo klub Borac\nPorodica banjalučkih crveno-plavih bogatija je za još jedan sportski kolektiv - Vaterpolo klub Borac!Prvi čovjek vaterpolista Borca Davor Josipović, koji je inače dosadašnji trener mlađih kategorija u ...\nMuška seniorska reprezentacija Srbije osvojila je bronzanu medalju na XXX evropskom prvenstvu u Poljskoj, osmu na prvenstvima Evrope, odnosno ukupno 11. medalju. Srbija je u Krakovu, u utakmici za tre ...\nODBOJKA: Srbija u polufinalu EP!\nOdbojkaši Srbije palsirali su se u polufinale Evropskog prvenstva u Poljskoj pošto su pobijedili Bugarsku rezultatom 3:0.Izabranici Nikole Grbića odigrali su sjajan meč. Prvi set dobili su 25:21, poto ...\nIvana Španović: Zlato je moje, kad-tad!\nPapirni broj koji se otkačio sa leđa Ivane Španović ju je koštao da bude na postolju sa zlatnom medaljom u rukama. Ni žalba Atletskog saveza Srbije nije pomogla.Međutim, poslije svega se najbolja srps ...\nGetlin pobijedio, Boltu bronza u Londonu (Video)\nJusein Bolt nije uspio da se oprosti sa titulom prvaka svijeta od atletike, novi najbrži čovjek na svijetu je Džastin Getlin.Jamajčanin je u svojoj posljednjoj trci na 100 metara osvojio treće mjesto ...\nOdbojkašice Srbije savladale Kinu i osvojile bronzu\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije je maestralnom igrom okončala učešće na ovogodišnjem Gran priju, osvojivši u Nanđingu bronzu pobjedom nad olimpijskim šampionom, Kinom, od 3-1, po setovima 25:2 ...\nTreće svjetsko zlato u nizu za Faraha\nČetvorostruki olimpijski šampion Mo Farah osvojio je treću zlatnu medalju na Svjetskim prvenstvima u nizu u trci na 10.000 metara, pošto je u Londonu ponovo blistao na stazi.Britanski atletičar izbio ...\nGran pri: Srpkinje bez finala\nBanjaluka domaćin vaterpolo pretkvalifikacija za LŠ\nOdbojkašice Srbije protiv Brazila u polufinalu Grand Prija\nOdbojkašice Srbije bolje od SAD na startu finalnog turnira\n"Bolt je genije kao Ali"\nRK Borac M:tel angažovao posljednje pojačanje\nFetel najbrži na Hungaroringu\nHrvatska svjetski prvak u vaterpolu


Opozicija poručije Haradinaju: Veselji će Vas ostaviti na cedilu, tokom noći\nZamenik predsednika opozicionog Demokratskog saveza Kosova (DSK) Ljutfi Haziri upozorio je premijera privremenih prištinskih institucija Ramuša Haradinaja da će ga lider Demokratske partije Kosova (DSK) Kadri Veselji uskoro "ostaviti na cedilu".\n- Premijeru, upozorio sam Vas da saradnja sa onima koji uništavaju mostove ne može biti uspešna. Očigledno je da će vas lider (koalicije) PAN uskoro ostaviti na cedilu, tokom noći, na jedini način na koji on zna - naveo je Haziri na Fejsbuku, a prenosi prištinski "Klan Kosova".\nKoaliciju koja je nastala iz takozvanog "ratnog krila", pod nazivom "PAN", čine Demokratska partija Kosova, Alijansa za budućnost Kosova i Inicijativa za Kosovo.\nVeselji, inače predsednik kosovske skuptine, predložio je juče da taksa koju su vlasti u Prištini nametnule na proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine bude suspendovana na 120 dana, kako bi se u tom vremenu stvorili uslovi za njeno ukidanje.\nU Pirotskom okrugu od 22 uzorka, tri pozitivna na korona virus


Rezultat ovog istraživanja bazira se na reprezentativnim uzorcima koji obuhvataju Veliku Britaniju i čak 16 zemalja Evropske unije.\nDemostat | Beograd 14. Mar 2022 | Edukacija\nU nedavnoj anketi koju je sproveo Evropski univerzitetski institut (EUI) u saradnji sa jednom međunarodnom grupom za istraživanje podataka i analitiku, a koja je upriličena povodom ovogodišnje konferencije ,,Stanje Unije’’, održanoj u Firenci, istraživanje je pokazalo da ogromna većina građana zemalja Evropske unije odgovornost za situaciju u Ukrajini pripisuje Ruskoj Federaciji.\nKada su u pitanju rezultati istraživanja posebno je interesantno to da su odgovori vrlo polarizovani sa stanovišta geolokacije. Naime, u Skandinaviji, Velikoj Britaniji, Poljskoj i Holandiji više od 70% ljudi smatra Rusiju prvenstveno odgovornom za aktuelnu ukrajinsku krizu. Međutim, u Bugarskoj i Grčkoj većina anketiranih veruje da je ili NATO odgovoran ili da su i NATO i Rusija podjednako odgovorni. Većina anketiranih iz Slovačke i Mađarske takođe nije mišljenja da je rat mahom odgovornost Rusije.\nU Bugarskoj i Grčkoj većina ljudi situaciju u Ukrajini vidi više kao krivicu NATO-a, ili podjednako krivicu NATO-a i Rusije.\nJedno od postavljenih pitanja unutar ankete ticalo se direktnog pitanja o odnosima Evropske unije sa Rusijom. Anketirani građani iz Bugarske, Grčke, Slovačke i Mađarske daju prednost diplomatiji i trgovini sa Rusijom naspram ulaganja u odbranu. Sa druge strane, većina građana iz drugih anketiranih zemalja smatraju da evropske zemlje treba da ulažu u odbranu, umesto da se fokusiraju na trgovinu i diplomatiju sa Rusijom.\nKada je u pitanju odnos prema Rusiji, dok u Evropi generalno dominira stav da se više ulaže u odbranu i bezbednost, većina anketiranih u Bugarskoj i Grčkoj preferiraju diplomatiju i trgovinu sa Rusijom u odnosu na ulaganje u odbranu\nNavedeni nalazi nedvosmisleno ukazuju na to da je evropska javnost mnogo više podeljena nego što bi se moglo verovati sadašnjem diskursu o jedinstvenim evropskim odgovorima na rat u Ukrajini.\nAnketa je takođe postavila pitanje u kojoj meri i kako Evropljani u anketiranim zemljama podržavaju ili se protive brojnim inicijativama usmerenim na rešavanje ruske invazije na Ukrajinu. Ogromna podrška je zabeležena za slanje humanitarne pomoći Ukrajini (84%), omogućavanje izbeglicama iz Ukrajine da uđu u evropske zemlje (80%) i na njihova tržišta rada (71%).\nNo, čini se da je Evropljanima najteže da podrže slanje trupa da se pridruže ratu zajedno sa Ukrajinom u operaciji NATO-a (u proseku samo 31% anketiranih podržava ovo). Slično, samo manjina Evropljana je spremna da prihvati veće troškove za energente izazvane sankcijama uvedenih Rusiji (iako ove sankcije i dalje podržava 42% anketiranih).\nŠirom Evropske unije postoji velika podrška za slanje humanitarne pomoći Ukrajini, pomoć izbeglicama i slanje vojne pomoći\nUbrzano članstvo Ukrajine u Evropsku uniju dobija neto podršku (od 30% do 49%), dok većina anketiranih takođe podržava slanje oružja i vojne opreme u Ukrajinu (58%). Međutim, različitost u stavovima u zavisnosti od zemlje anketiranih posebno se očitava kod mere slanja vojne opreme u Ukrajinu. Ovde ponovo vidimo da su ljudi u Bugarskoj, Grčkoj, Mađarskoj i Slovačkoj uglavnom veoma skeptični u pogledu slanja oružja ili vojne opreme i takođe se oštro protive slanju bilo kakvih trupa u Ukrajinu, iako je tamošnje političko rukovodstvo delimično poslalo oružje.\nŠta ove zemlje izdvaja od ostalih evropskih uključenih u ovu studiju? Neke od ovih zemalja su poznate po snažnim istorijskim vezama sa Rusijom, delom zbog verskih veza, delom zbog afiniteta između njihovih levih ili komunističkih partija i Rusije.\nPostoji i skepticizam prema Zapadu i NATO-u, ako ne i otvoreni antiamerikanizam. Štaviše, mađarski premijer Orban je obično podržavao Rusiju, a Mađarska do sada nije pristala ni na kakve sankcije za naftu ili gas protiv Rusije. Ipak, javnost u ovim zemljama nastavlja da protestvuje protiv rata i zahteva više akcije od svojih vlada, što znači da se rat pojavljuje kao polarizovano pitanje u nekim evropskim društvima.


eKapija: Koje promene privredi donose novi zakoni u 2020. - AGROBIZNIS CENTAR za ruralni razvoj i razvoj poljoprivredne proizvodnje\neKapija: Koje promene privredi donose novi zakoni u 2020.\n3 januara, 2020 by admin\nNovi paket poreskih zakona, kao i izmene i dopune postojećih, koje je Skupština Srbija usvojila početkom decembra prošle godine, stupile su na snagu od 1. januara 2020., dok se početak primene određenog broja donetih zakona očekuje tokom godine.\nNa listi su brojna zakonska rešenja poput Zakona o porezu na dobit pravnih lica, o porezima na imovinu, na upotrebu, držanje i nošenje dobara…\nZa privredu je možda i najznačajnije što jedan paket zakonskih mera podrazumeva smanjenja nameta na rad.\nU pitanju je povećanje neoporezivog dela zarade sa 15.300 na 16.300 dinara, kao i smanjenje stope doprinosa na teret poslodavca sa 12 na 11,5%.\nTime se ukupno opterećenje zarada smanjuje sa 62 na 61%.\n– Pored toga je uveden čitav niz podsticajnih mera koje se tiču zapošljavanja novih i novonastanjenih lica. Time ćemo pospešiti zapošljavanje mladih ljudi tokom 2020. godine – kaže državna sekretarka u Ministarstvu finansija Slavica Savčić.\nNa snagu stupaju poreske olakšice koje se odnose na kompanije koje povećavaju broj zaposlenih ili ona preduzeća koja zapošljavaju lica koja nisu bila u radnom odnosu tokom 2019. godine.\nPostoje i podsticaji za građane Srbije koji žive u inostranstvu, a ukoliko se vrate i zaposle u Srbiji.\nZa njih je predviđeno smanjenje osnovice za obračun poreza i doprinosa od 70 odsto u periodu od pet godina.\nPredlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana i Predlog zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje predviđaju, na primer, produženje roka za korišćenje starih poreskih olakšica za zapošljavanje novih radnika do 31. decembra 2020. godine.\nPrema rečima nadležnih, izmenjeni Zakon o porezu na dohodak građana preciznije definiše ko ima status paušalca, pa će se tako znati da li i kada koriste godišnji odmor, gde obavljaju posao, da li se posao odvija u prostorijama poslodavca, kao i da li veći deo prihoda jedan preduzetnik ostvaruje od samo jednog poslodavca.\nU prvom kvartalu 2020. objašnjava Savčić, resorno ministarstvo će raditi na priprema podzakonskih akata i propisa koji prate sve ove donete zakone.\nUkidanje poreskih prijava za građane takođe je jedna od novina koja stupa na snagu.\nZatim, svi poslovi koji budu zaključeni kod notara, automatskom razmenom podataka biće prosleđeni u lokalna poreska odeljenja, što će građanima, kaže, uštedeti vreme i novac.\nNa listi novih zakonskih rešenja koja stupaju na sangu u 2020. godini su i Zakon o izvršenju i obezbeđenju, kojim se uvodi anonimno i elektronsko javno nadmetanje za nepokretnosti koje se prodaju u izvršnom postupku.\nZakon o alternativnim investicionim fondovima primenjivaće se od 19. aprila, a donosi nove mogućnosti finansiranja ali i srednjih preduzeća u vidu “crowdinvesting”-a odnosno grupnog finansiranja kroz koje veći broj investitora ulaže manje sume novca.\nOd 1. jula kreće primena Zakona o javnim nabavkama koji bi trebalo da donese efikasnije sprovođenje postupaka javnih nabavki, smanjenje troškova i administrativnog opterećenja i naručioca i ponuđača, veće učešće malih i srednjih preduzeća u postupcima javnih nabavki…\nOpširnije o novom setu poreskih zakona čitajte u posebnoj temi koju je pripremila eKapija.\nVečernje novosti: Nikad ne bih otišao sa sela: Nikola (22) je najmlađi direktor zadruge i drži farmu simentalki\nB92: Najveći šljivik u Srbiji hrani 25 članova porodice: Markovići imaju imanje od čak 18 hektara


Vesti online / Vesti / Srbija / Ko vodi dijalog Beograda i Prištine: SAD, Rusija ili EU?\nPrištinska Koha objavila da sporazum Prištine i Beograda "pripremaju" SAD i Rusija. Danas je reagovala Maja Kocijančič: Dijalog vodi EU, ne SAD i Rusija.\nAleksandar Vučić, Federika Mogerini i Hašim Tači\nNaime, prema pisanju prištinskog lista, SAD pripremaju ceremoniju potpisivanja sporazuma o normalizaciji odnosa između predsednika Kosova Hašima Tačija i Srbije Aleksandra Vučića, čemu je, tvrdi dalje taj list, prethodio susret Tačija sa američkim ambasadorom Ričardom Grenelom u Berlinu, o kojem javnost nije informisana.\nPoznavaoci tog procesa ocenjuju da je do uključivanja SAD i Rusije u postizanju sporazuma došlo zbog složenog procesa dijaloga. "Imajući u vidu složenost procesa postizanja sveobuhvatnog sporazuma između Kosova i Srbije, ovo je pitanje postala tema u okviru diplomatija SAD i Rusije", kazao je za dnevnik politolog Krenar Šalja.\n* Dačić: Velike sile već razgovaraju o Kosovu\nMeđutim, prema njegovim rečima, to ne znači da pregovaračke ekipe obe strane neće imati uticaja u procesu. Šalja ističe da su šanse za postizanje sporazuma ravne nuli, ako se te velike sile ne dogovore.\nMaja Kocijančić, portparolka šefice evropske diplomatije koja posreduje u dijalogu Srbije i Kosova, izjavila je danas da dijalog Beograda i Prištine vodi Federika Mogerini, a da su SAD partner sa kojom, kako je rekla, postoji bliska saradnja o nizu pitanja, uključujući i Zapadni Balkan.\nKocijančić je u izjavi za GazetaExpres rekla da EU radi na narednom susretu u okviru dijaloga o normalzaciji odnosa Beograda i Prištine na najvišem nivou, ali je dodala da je situacija "zamrznuta" nakon uvođenja stopostotno povećanh taksi na robu iz Srbije.\n"Evropska unija očekuje da se Srbija i Kosovo posvete i ubrzaju dijalog, imajući u vidu direktnu vezu izmedju pune normalizacije odnosa i konkretnih perspektiva za njihove aspiracije u EU i konkretne koristi za gradjane", navela je.


Potpisan ugovor za „Železaru Smederevo“ sa kineskim „Hestilom“ - Gradjevinarstvo.rs\nVlada Srbije i kineski „Hestil“ potpisali su kupoprodajni ugovor za „Železaru Smederevo“, kojim je ta kineska kompanija preuzela 98 imovinskih celina železare za 46 miliona evra.\nUgovor su u „Železari Smederevo“ potpisali ministar privrede Željko Sertić i predsednik kompanije „Hestil“ Ju Jong, uz prisustvo premijera Aleksandra Vučića i ministara.\nInvesticija „Hestila“ u „Železaru“ biće najmanje 300 miliona evra i biće zadržano svih oko 5.000 radnika.\nVlada Srbije je prihvatila 5. aprila ponudu kineske kompanije „Hestil“ za kupovinu „Železare Smederevo“, koja je jedina na tenderu dala obavezujuću ponudu da kupi svih 98 imovinskih celina „Železare“ za 46 miliona evra.\n„Hestil“ je najveći proizvođač čelika u Aziji, sa godišnjim proizvodnim kapacitetom od 50 miliona tona. Grupa je vlasnik 37 visokih peći, od kojih 23 visoke peći imaju kapacitet više od 1.000 kubnih metara, a prošle godine je proizvela 47,8 miliona tona čelika.\nPrihodi „Hestila“ u 2015. godini iznose 43,7 milijarde dolara. Proizvodi oko 30 grupa proizvoda, od bešavnih i šavnih cevi do pocinkovanog, belog, plastificiranog i trafo-lima. Ti proizvodi se prodaju u više od 120 zemalja sveta. Na globalnom nivou zapošljava više od 120.000 radnika i u velikoj meri doprinose društvenom bogatstvu u svim geografskim područjima gde rade.\nNa listi Fortune Global 500 u 2015. godini, „Hestil“ je rangiran kao 239. kompanija po veličini u svetu. Kineska kompanija ima 70 direktnih i indirektnih kompanija van Kine, u više od 30 zemalja i regiona, kao što su SAD, Velika Britanija, Australija, Južna Afrika, Kanada, Singapur, Švajcarska i Hong Kong.\n„Smederevska Železara“ je pod imenom „Sartid“ prodata 2003. američkom „Ju-Es stilu“ za 23 miliona dolara i do početka 2012. je bila veliki izvoznik i obuhvatala do 13 odsto ukupnog izvoza Srbije. Vlada Srbije je u januaru 2012. godine otkupila „Železaru Smederevo“ od „Ju-Es-Stila“ za simboličan jedan dolar.\nPrvi tender za prodaju „Železare Smederevo“ raspisan je aprila 2012. godine, a drugi u decembru 2014. i nakon neuspešnih pregovora sa američkim „Esmarkom“ na tenderu za upravljanje železarom je pobedio „HPK Inženjering“. Ta kompanija je u aprilu 2015. preuzela upravljanje srpskom čeličanom na čelu sa Peterom Kamarašom i Džonom Gudišem.