Ekonomski razlog zbog kojeg naftovodna «zaobilaznica» još nije izgrađena\nLideri Rusije, Bugarske i Grčke su prošlog marta potpisali sporazum o izgradnji naftovoda u vrednosti od milijardu dolara, kojim se zaobilazi Bosfor i nafta iz Rusije i Centralne Azije direktno stiže na Mediteran preko grčke luke Aleksandrupolis. Međutim, ima i onih koji nisu uvereni da će taj nafotovod biti izgrađen.\nBosforski moreuz koji preseca Istanbul i odvaja Evropu od Azije služi kao glavni prolaz za tankere kji plove iz Crnog mora u Mediteran. Ed Čou kaže da 10 godina sluša priče o izgradnji naftovoda kojim bi se Bosfor zaobišao. Ovaj stručnjak za energetiku objašnjava da postoji ekonomski razlog zbog kojeg ta «zaobilaznica» još nije izgrađena.\n«Danas je naravno mnogo jeftinije transportovati naftu tankerima kroz Bosfor, a tako će i biti, nego uložiti milijardu dolara, odnosno milion dolara plus naftovodni sistem», kaže Čou...\nOn objašnjava da to dovodi naftne kompanije koje bi koristile taj zaobilazni naftovod u finansijski podređenu situaciju.\n«Ako naftovod koriste ruske kompanije, znači li to da će zapadne kompanije koje imaju naftu u regionu Crnog mora – kao Britiš petrol, Ekson ili Ševron – dobiti pristanak od Rusa da mnogo jeftinije transportuju svoju naftu brodovima kroz Bosfor», kaže Čou.\nČou dodaje da će ta «zaobilaznica» verovatno biti izgrađena tek kada i zapadne naftne kompanije potpišu projekat. Ali u grčkoj luci Aleksandrupolisu, nestrpljivo se iščekuju obećane ekonomske koristi od izgradnje naftovoda iz Bugarske, kaže gradonačelnik Jorgos Aleksandris.\n«Smatramo da je to veoma dobar projekat za Aleksandupolis, za naš kraj i za Grčku... to je prvi put da imamo tako veliki projekat», kaže gradonačelnik.\nGrčki biznismen Vasilios Harovas predviđa da će po završetku naftovoda planiranom 2010, doći do ogromnog povećanja investicija u celoj severnoj Grčkoj.\n«To je sigurno. To je alternativno rešenje za transport svih kontejnera koji pristižu iz Crnog mora u Evropu ili sa ruske strane ulaze u Mediteran», kaže Harovas.\nAlbanski premijer, Salji Beriša, računa na izgradnju drugog balkanskog naftovoda – od Bugarske do Albanije. Albanska luka Valona, zahvaljujući dubokoj vodi, može da opslužuje veće tankere nego Aleksandrupolis. A i bliža je zapadnim tržištima.\n«Put do Italije preko Valone je 200 kilometara kraći. To je istina», kaže Beriša.\nOn dodsaje da očekuje i međunarodnu pomoć i pregovara sa Kazahstanom i drugim izvoznicima nafte iz Kaspijskog basena.\n«Imamo izuzetne odnose sa Centralnom Azijom i sarađujemo sa njima u vezi s naftom», kaže albanski premijer.\nAko u balkanskoj naftovodnoj trci neko treba da pobedi, to će verovatno biti strana koja dobije podršku velikih naftnih kompanija.


Evo šta muškarci misle kada je za vreme seksa žena - gore\nM. D. 12. septembra 2017. 16:38\nZa žene je jedan od najboljih položaja kada su za vreme seksa – gore. To je položaj u kojem najlakše žene postižu orgazam, ali šta muškarci misle dok leže na leđima i gledaju u ženu iznad sebe?\nMuškarcima je ovo takođe jedna od omiljenih poza jer se za vreme seksa – odmaraju. Žene su te koje u takvoj pozi preuzimaju kontrolu, biraju tempo i intenzitet odnosa. Muškarce veseli i pogled na ženino telo, posebno u ovom položaju. Istovremeno, ono što ih „muči“ jeste pitanje: šta da radim sa svojim rukama?\nJedan od najčešćih strahova muškaraca u ovom položaju je da ne dođe do povrde njihovog „ponosa“. U ovom položaju to je i češći rizik nego što se misli pa se može reći da je njihova zabrinutost – opravdana.\nMnogi muškarci upravo u ovom položaju žale što nemaju spremnu kameru za snimanje, ali i čekaju da žena poželi da promeni položaj kako bi opet preuzeli inicijativu, prenose mediji.


Niže cene evro benzina za šest dinara po litru\nCena benzina u Grčkoj i Makedoniji?\nADSL do šest meseci za po 1 dinar za odlične učenike\nMyCity » Automobilizam » Niže cene evro benzina za šest dinara po litru\nPoslao: 14 Jul 2012 02:19\nCitat:Naftna industrija Srbije (NIS) snizila je cene benzina evropskog kvaliteta za šest dinara po litru, a isto toliko pojeftinjenje evropremijuma BMB 95 očekuje se i kod privatnih vlasnika pumpi.\nOsim evropremijuma BMB 95 koji je snižen za šest dinara po litru, kod NIS-a su u maloprodaji pojeftinile i ostale vrste naftnih derivata, dizela, evrodizela i autogasa za dinar po litru, saopštio je NIS.\nPredsednik Udruženja benzinskih stanica Srbije Borisav Tatić najavio je da će na pumpama tog udruženja benzin evropskog kvaliteta takodje pojeftiniti za šest dinara po litru, a da će cene ostalih vrsta derivata ostati nepromenjene, uprkos njihovom poskupljenju u veleprodaji za oko 1,5 dinara za litar.\nCene goriva u Srbiji su, prema njegovim rečima, sada medju najnižim u regionu.\nIzvor : http://www.blic.rs/Vesti/Ekonomija/333098/Nize-cen.....a-po-litru\nEh kad bi i Evro dizel pao ovako


Usvojeno više finansijskih zakona - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Usvojeno više finansijskih zakona\nUsvojeno više finansijskih zakona\nSkupština Srbije usvojila je danas više finansijskih zakona, koji prate budžet za iduću godinu, nekoliko poreskih i zakone koji se odnose na plate i zapošljavanje u javnom sektoru, kojim se nastavlja zabrana zapošljavanja i u 2019. godini, a usvojen je i zakon kojim se taksa za pretplatu RTS i RTV povećava sa 150 na 220 dinara.\n0Piše: Fonet 07. decembra 2018. 16.10\nSkupština Srbije Foto: Bojan Cvejić\nUsvojen je Carinski zakon koji je usaglašen sa novim Carinskim zakonom Evropske unije. Usvojen je set poreskih zakona, među kojim su izmene Zakona o porezu na dobit, kojim su smanjene obaveze poreskih obveznika kroz izmene načina obračuna amortizacije, a novina je i priznavanje prava na poreski kredit u slučaju novčanih ulaganja u povećanje osnovnog kapitala start-up preduzeća.\nUsvojene su izmene Zakona o porezima na imovinu kojima je predviđeno jačanje pravne sigurnosti kao i adekvatnije oporezivanje imovine shodno ekonomskoj moći poreskih obveznika.\nNajznačajnija novina je da se poreskim merama destimuliše gradnja bez propisane dozvole i nepoštovanje rokova za gradnju. Promenjen je poreski tretman prihoda fizičkih lica u slučaju vansudskog poravnanja između banke i korisnika stambenog kredita koji se smatra problematičnim, jer je izuzet od oporezivanja prihod koji fizičko lice ostvari po osnovu otpisa dela potraživanja. Usvojenim izmenama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju odloženo je za tri godine finansijsko obeštećenje vlasnika oduzete imovine, tako da bi trebalo da počne u decembru 2021.\nUsvojen je Zakon o naknadama za korišćenje javnih dobara gde su objedinjene sve naknade koje privrednici plaćaju, neke su smanjene, a neke naknade su ukinute, među kojim su naknade za biogoriva, za obavezne rezerve prirodnog gasa, za prekomerno korišćenje javnog puta, njegovog dela ili putnog objekta i naknada za korišćenje komercijalnih objekata kojima je omogućen pristup sa javnog puta. Smanjena je naknada za promenu namene šuma i šumskog zemljišta sa desetostruke na petostruku vrednost osnovice.\nPoslanici su usvojili Zakon o igrama na sreću koji predviđa prelazak nadležnosti sa Poreske uprave na Upravu za igre na sreću i osnivanje Uprave za igre na sreću, kao organa u sastavu Ministarstva finansija. Izmenama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji brisane su odredbe koje propisuju nadležnost Poreske uprave u oblasti igara na sreću i prenošenje te nadležnosti na Upravu za igre na sreću. Najznačajnija izmena usvojenog Zakona o javnom dugu je definisanje nove finansijske institucije – primarnog dilera, čija je svrha da se podstakne likvidnost tržišta državnih hartija od vrednosti i ublaži rizik refinansiranja duga. Usvojeni Zakon o izmenama i dopunama Zakona o javnoj svojini omogućava da društva kapitala osnovana po Zakonu o inovacionoj delatnosti, čiji je jedan od osnivača Republika Srbija, pokrajina ili jedinice lokalne samouprave, mogu koristiti i upravljati nepokretnostima u javnoj svojini, kao i da te nepokretnosti mogu dati u zakup start-ap društvima u cilju infrastrukturne podrške inovacionim delatnostima.\nUsvojen je Zakon o centralnom registru obaveznog socijalnog osiguranja, koji bi trebalo da omogući efikasnije praćenje i kontrolu naplate doprinosa za obavezno socijalno osiguranje.\nUsvojenim zakonima koji se odnose na plate u javnom sektoru produžava se zabrana zapošljavanja i menjaju se rokovi od kojih počinje primena sistemskog i posebnih zakona o platama u pojedinačnim delovima javnog sektora, što se odnosi na platne razrede, i ostavlja se nov primeren vremenski period za prilagođavanje poslodavaca i zaposlenih, i to sve do 1. januara 2020. Ministar državne uprave Branko Ružić obrazlažući zakone u skupštini rekao je da su oni osnov reforme sistema plata. Izmenama Zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru produžava se primena tog Zakona do kraja 2019. godine, kako bi se ostvarili ciljevi fiskalne politike usmereni na održanje fiskalne stabilnosti, što vodi daljem smanjenju učešća javnog duga. Ružić je najavio da će se naredne godine razmatrati efikasniji sistemi koji će omogućiti korisnicima javnih sredstava efikasnije popunjavanje radnih mesta. Novi Zakon o državnim službenicima definiše pojam kompetencija u procesu upravljanja ljudskim resursima, a uređuje da će se izbor među kandidatima u konkursnom postupku ubuduće zasnivati na proveri tih kompetencija, ali se takav sistem uvodi i u funkciju vrednovanja rada državnih službenika.\nZakonom o inspekcijskom nadzoru predviđeno je da se rad inspekcija zasniva na proceni rizika, planiranju i upravljanju rizicima, a prvi put uređeno je i pitanje kontrole neregistrovanih subjekata. S obzirom na to da Srbija ima manjak inspektora u svim oblicima inspekcijskog nadzora i službenih kontrola, sledi Plan zapošljavanja novih inspektora i stručno usavršavanje inspektora kroz obuke, u skladu sa novim mehanizmima ovog Zakona. Skupština Srbije usvojila je Zakon o Fondu za nauku Srbije čija će osnovna uloga biti da obezbeđuje finansiranje naučno-istraživačkih projekata, a ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević izjavio je da će se Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja baviti samo politikom u oblasti naučnih istraživanja i kroz institucionalno finansiranje kojim će biti obezbeđena stabilnost u radu naučnih ustanova i samih istraživača. Ključni cilj je stvaranje naučno-istraživačkog sektora koji može da bude ravnopravan partner u okviru Evropskog istraživačkog prostora.\nZa sprovođenje zakona potrebno je obezbediti 500 miliona dinara i to za aktivnosti osnivanja i rad Fonda za nauku Srbije i uspostavljanje informacionog sistema i baze podataka o programima, projektima i drugim aktivnostima. Zakonom je utvrđeno da Fond počinje da radi danom upisa u sudski registar. Usvojen je i Zakon o patentima, a prema rečima Šarčevića, on donosi da ljudi koji se bave istraživanjem mogu da imaju „sigurniji, mirniji san kada je u pitanju zaštita njihovih autorskih prava“. Među 62 tačke dnevnog reda usvojeno je i nekoliko odluka i međunarodnih sporazuma.\nSkupština Srbije, zakoniBeograd\nŠef SZO: Nacionalističko svojatanje buduće vakcine suprotno borbi protiv pandemije\nBoris Milošević: Poruke iz Knina su možda početak neke nove Hrvatske


Produktivnost 13.07.2017 1717 3 minuta čitanja\nProteklih skoro 10 godina sam pokušavao na različite načine da koristim kalendar da bih organizovao sebe i uspeo da uradim sve što želim. Kalendar sam uglavnom koristio tako što sam svaki dan upisivao sve zadatake koje treba da obavim, u vremenskim periodima kada sam planirao da ih realizujem. Međutim, ispostavilo se da je moj dan previše dinamičan, i skoro svakodnevno sam prepisivao nerealizovane obaveze za sledeći dan.\nOnda sam pročitao knjigu Getting things done u kojoj David Alen objašnjava da kalendaru treba da pristupamo na sledeći način:\n"U mom doživljaju, kalendar bi trebalo da bude posvećeno tle. Ako tu nešto zabeležite, morate to da uradite ili tog dana ili nikada. Jedino što treba da prepisujete jeste promena termina zakazanog sastanka."\nOd tog trenutka je kalendar prestao da bude mesto u kojem zapisujem sve zadatke koje treba da uradim određenog dana i postao dopunski alat za planiranje u kojem upisujem samo određene stvari. Ovakav sistem korišćenja kalendara se pokazao boljim iz 3 razloga:\nPrestao sam da konstantno prepisujem obaveze koje nisam stigao da završim, što je bilo prilično obeshrabrujuće i uzimalo je dosta vremena\nLakše sam mogao da uočim prioritetne obaveze za određeni dan koje moraju da se realizuju jer su bile izdvojene u kalendaru i nisu bile zajedno sa ostali, manje važnim zadacima\nBolje sam mogao da sagledam sopstvene mogućnosti kada sam planirao nedelju jer sam ispred sebe imao već prethodno unesene obaveze koje moraju da se obave određenog dana\nU nastavku pogledajte kako koristim kalendar za planiranje svojih obaveza i koje stvari upisujem u njega:\n1) Događaji koji su vezani za određeni datum i određeno vreme\nU najvećem broju slučajeva ovo su sastanci kojima treba da prisustvujem i koji se odigravaju određenog dana u određeno vreme. Međutim, osim sastanak ovo mogu biti i drugi događaji kao što su seminari, treninzi koje treba da držim, ali i ostali događaji koji ne moraju nužno biti vezani za posao kao što su rođendani, večere ili planirani odlazak u bioskop što je moja omiljena aktivnost :-). Obično zajedno sa opisom događaja u kalendar upišem i druge stvari koje mi mogu biti važne kao što je adresa gde se događaj odigrava, podsetnik ukoliko nešto treba da ponesem, te brojevi telefona osoba sa kojima se sastajem.\n2) Događaji koji su vezani za određeni datum ali ne i vreme\nPostoje događaji ili aktivnosti koji su vezani za određeni dan, ali ne nužno i za određeno vreme. Ovo mogu biti zadaci koje treba obaviti određenog dana, ili krajnji rokovi da se realizuju određene aktivnosti kao što je registracija vozila, predaje tenderske dokumentacije ili plaćanje PDV-a. S obzirom da ovi događaju nemaju tačno vreme kada se realizuju, ako koristite digitalne kalendare možete ih upisati kao "All day event" odnosno dogaaje koji su vezani za dan a ne za vreme.\n3) Stvari koje utiču na planiranje nedelje ili dana\nOvde mislim na stvari koje mogu uticati na akivnosti koje želite da realizujete u narednom periodu. To mogu biti različiti praznici, neradni dani ali i periodi kada idete na odmor ili ste odsutni usled odlaska na službeni put. Ove događaje takođe upisujem kao "All day event" u svom kalendaru, odnosno događaje koji su vezani za određeni dan ali ne i vreme.\nKada sam počeo da primenjujem ovaj sistem, nekako mi se činilo da kalendar mojih obaveza deluje siromašno jer sam unosio jednu, dve ili tri obaveze tokom dana. Međutim, nakon određenog vremena, počeo je da daje rezultate, posebno što sam listu dnevnih zadataka izdvojio na drugo mesto, o čemu ću pričati u nekom od sledećih blogova.\nPitanje za vas: Koje obaveze vi upisujete u kalendar? Komentare možete ostaviti ispod.


Otkazana 8. Dečija evropska smotra koja je trebala da se održi u Novom Sadu – RASEJANJE.info\nOtkazana 8. Dečija evropska smotra koja je trebala da se održi u Novom Sadu\n11.03.2020 Katarina\tDanilo Đokić, Evropska smotra, Nenad Milenković, Novi Sad, Savez srpskih udruženja Nemačke (SSUN), Savez srpskog folklora Švajcarske\nUsled porasta novih slučajeva zaraženih korona virusom u Evropi iz dana u dan u čitavoj Evropi se otkazuju razne manifestacije i uvode mere poput zabrane javnih skupova i zatvaranja škola.\nUpravo zbog toga kao i daljeg širenja korona virusa Savez srpskih udruženja Nemačke i Savez srpskog folklora Švajcarske su prinuđeni kao organizatori da otkažu osmu po redu Dečiju evropsku smotru srpskog folklora i Srba u regionu. Manifestacija je trebala da se održi 11. i 12. aprila u Novom Sadu. Odluku o otkazivanju donesi su i potpisali predsednici oba Saveza Danilo Đokić iz Nemačke i Nenad Milenković iz Švajcarske. U obrazloženju su naveli da je odluka o otkazivanju doneta iz bezbednostnih razloga.\nNenad Mileković (levo) i Danilo Đokić, predsednici Saveza Švajcarske i Nemačke\nFoto: arhiva D. Đokić\n„Izvinjavamo se svima koji su uložili vreme i pripreme da bi nastupali na smotri, ali u ovom trenutku viša sila je učinila da ovo najveće okupljanje naše dece iz dijaspore i Srba u regionu u matici bude otkazano. Termin ovogodišnje smotre je otkazan ali naša želja je da se smotra održi sledeće godine 3. i 4. aprila na istom mestu“, stoji u zajedničkom saopštenju.\nPredsednik Saveza srpskog folklora Nemačke Danilo Đokić se zahvaljuje predsedniku Republike Srbije Aleksandru Vučiću, njegovom generalnom sekretaru Nikoli Selakoviću kao i gradonačelniku Novoga Sada Milošu Vučeviću na pokroviteljstvu smotre koja je trebala da se održi u Novosadskom Spensu. „Moja zahvalnost nema nikakvu političku pozadinu. Primljeni smo najsrdačnije od pomenutih osoba, pokazali su veliko razumevanje za srpsko rasejanje i našu decu, preduzeli troškove oko organizacije smotre i najtoplije nas primili. Svima nama je žao što je moralo da dođe do otkazivanja ove manifestacije“, dodao je Danilo Đokić.\n← Nedelja pravoslavlja u Štutgartu i Esenu\nU Beču održana velika litija povodom situacije u Crnoj Gori →


Savet za razvoj i zaštitu lokalne samouprave\nSavet za razvoj i zaštitu lokalne samouprave razmatra pitanja vezana za ostvarivanje demokratskog uticaja građana na razvoj i unapređenje rada lokalne samouprave i predlaže Skupštini donošenje odgovarajućih akata iz ove oblasti.\nSavet ima pravo da podnosi predloge Skupštini lokalne samouprave u vezi sa unapređenjem lokalne samouprave i zaštitom Ustavom i zakonom utvrđenih prava i dužnosti jedinice lokalne samouprave.\nOrgani jedinice lokalne samouprave, Opštinska uprava i javne službe u jedinicama lokalne samouprave, dužni su da se izjasne o predlozima Saveta.\nSavet ima predsednika i 30 članova koji se biraju iz reda građana i stručnjaka u oblastima od značaja za lokalnu samoupravu.\nStručne i administrativne poslove za potrebe Saveta za razvoj lokalne samouprave vrši nadležna organizaciona jedinica Opštinske uprave.\nSavet za međunacionalne odnose razmatra pitanja i predloge odluka i akata koji se odnose na ostvarivanje međunacionalnih odnosa, ostvarivanje prava na obrazovanje, kulturu, informisanje i druga prava građana pripadnika nacionalnih manjina i etničkih zajednica u opštini.\nDaje prethodno mišljenje Skupštini opštine na predlog svih odluka koje se tiču prava nacionalnih i etničkih zajednica a koje je Skupština dužna da dostavi Savetu pre donošenja.\nPokreće pred Ustavnim sudom postupak za ocenu ustavnosti i zakonitosti odluke ili drugog opšteg akta Skupštine opštine ako smatra da su u njima neposredno povređena prava nacionalnih i etničkih zajednica. Pokreće postupak za ocenu saglasnosti odluke ili drugog opšteg akta Skupštine sa Statutom opštine.\nSavet ima predsednika i 2 člana koji se biraju iz reda odbornika. Članovi Saveta su i predstavnici nacionalnih zajednica koje imaju više od 1% učešća u ukupnom stanovništvu opštine, a takvih članova ima 4.\nStručne i administrativne poslove za potrebe Saveta za međunacionalne odnose vrši nadležna organizaciona jedinica Opštinske uprave.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29495 / position=11\nTag: festival, Pogodaka: 121\nSivo u koloru\nFilm „Telenovela sivo u koloru“ Filipa Martinovića biće prikazan u zvaničnom programu dugometražnog dokumentarnog filma 24. Filmskog festivala u Malagi, u Španiji.\nFestival ruske kulture "Vernisaž", koji je otvoren je danas u Galeriji Ruskog doma u Beogradu, trajaće do 8. juna, a prikazaće ostvarenja ruskih umetnika koji žive u Srbiji.\n"Konačan izveštaj" na Festu\nMađarski film „Konačni izveštaj“ Ištvana Saboa biće danas prikazan na Festu.\nJosipović član žirija\nU žiriju Internacionalnog festivala "Isidora Žebeljan", koji će u junu prvi put biti održan u Кragujevcu, biće i kompozitor iz Zagreba, bivši predsednik Hrvatske Ivo Josipović, saopštili su organizatori.\n"Amont" i "Minamata" na Festu\nFilm „Amonit“ britanskog režisera Frensisa Lija biće danas prikazan na Festu.\n"Minari" danas na Festu\nAmerički film "Minari" Lija Ajzaka Čanga, koji je bio nominovan za šest ovogodišnjih Oskara, a najveće priznanje filmske industrije SAD je pripalo Ju Džung Jun za sporednu žensku ulogu, biće prikazan danas na Festu.\n"Rifkinov festival" na Festu\nFilm "Rifkinov festival" Vudija Alena, osvajača četiri “Oskara” i tri “Zlatna globusa” za ostvarenja kao što su "Eni Hol", "Ponoć u Parizu", "Hana i njene sestre" i "Purpurna ruža Kaira", biće danas prikazan na Festu.\nFilmski festival Slobodna zona pozvao je danas srednjoškolce iz Srbije da budu deo projekta "Svetlost svitaca" čiji je cilj da mladima ukaže na jednu od lokacija Holokausta u Evropi - Staro sajmište u Beogradu i upozna ih sa istorijskim dešavanjima na tom lokalitetu.\nViše od 70 filmova na Festu\nViše od 70 premijernih filmova biće od 7. do 16. maja prikazano u Beogradu na Međunarodnom filmskom festivalu (Fest), koji se održava 49. put, saopštili su danas organizatori.


SAD: Sprečićemo Tursku; Erdogan ne odustaje - BIGportal.ba\n6 Avgusta, 2019 6 Avgusta, 2019 0114\nAmerički ministar odbrane Mark Esper rekao je da je bilo kakva vojna operacija Turske u severnoj Siriji neprihvatljiva i da će SAD sprečiti jednostrane poteze. Turska će kasnije platiti višu cenu ako danas ne uradi ono što je neophodno u severnoj Siriji, rekao je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan nakon…\nU obraćanju turskim ambasadorima u Ankari, Erdogan je rekao da će “taj proces, po Božjoj volji, uskoro ući u novu fazu”, preneo je Rojters.\nTaj deo Sirije je u zoni koju kontroliše kurdska Narodna zaštitna jedinica (YPG), inače glavni saveznik SAD na teritoriji Sirije, koju Turska smatra terorističkom organizacijom.\nErdogan je na sastanku sa ambasadorima rekao i da veruje da američki predsednik Donald Tramp neće dozvoliti da dve zemlje postanu zatočenik spora oko kupovine ruskog odbrambenog sistema S-400.\nOn je rekao i da nema dokaza da taj sistem može da naškodi američkim F-35 borbenim avionima.


Rezolucija o Palestini ponovo pred Vijećem sigurnosti\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Rezolucija o Palestini ponovo pred Vijećem sigurnosti\n16. siječnja 2015.\nPalestina ̶ Arapska liga je odlučila iznijeti Palestinsku rezoluciju pred Vijeće sigurnosti Ujedinjenih nacija, odbačenu u ranijem izjašnjavanju.\nU zajedničkom saopštenju objavljenom nakon sastanka ministara vanjskih poslova zemalja članica Arapske lige u Kairu, rečeno je kako je ova organzacija zadužila Kuvajt, Mauritaniju, Jordan, Egipat i Maroko da osiguraju međunarodnu podršku rezoluciji kojom se predviđa prekid izraelske okupacije Palestine i trajno riješenje palestinskog pitanja.\nU finalnoj izjavi ministara se kaže kako Arapska liga podržava napore Palestinske Države ka priključenju Međunarodnom krivičnom sudu (ICC) i drugim međunarodnim institucijama, sporazumima i poveljama. Saradnja zemalja članica s ciljem priznavanja Palestine kao samostalne države u granicama prije 1967. godine i sa Istočnim Jerusalemom kao glavnim gradom će se nastaviti.\nU tom smjeru je pozdravljeno priznavanje Palestine sa strane Švedske, te prijedlozi rezolucija u parlamentima Engleske, Irske, Španije Francuske i Portugala, ali i potezi italijanskog parlamenta.\nArapska liga je poručila da Izrael zasigurno neće biti priznat kao isključivo jevrejska država i da se zastrašivanje palestinskog vodstva neće prihvatiti. Konačno, izražena je podrška vladi nacionalnog jedinstva, pod vodstvom palestinskog predsjednika Mahmuda Abasa.


Veselji kandidat za premijera\nAvgust 22, 2019 17:49\nNakon raspuštnja kosovskog parlamenta, čiji je Veselji bio predsedavajući, tvrdi da Kosovo neće propasti. Veselji je rekao da je kao predsednik kosovske skupštine preduzeo sve zakonske mere u skladu sa ustavom da bi odluka o raspuštanju parlamenta bila doneta i raspisani prevremeni izbori.\nKao premijer, ako bude izabran, kaže, boriće se protiv korupcije. Zadovolljan je i što su sve parlamentarne grupe ispoštovale inicijativu o raspuštanju parlamenta, te dodao da je on, kao uvek, održao reč i odluka je doneta.\n"Rekao sam im da će biti izbora i biće ih. Rekao sam i da će svi korumpirani biti uklonjeni, jer zakon je jači od bilo kojeg pojedinca na Kosovu. Tako će biti i u borbi protiv korupcije za koju se zalažem", rekao je Veselji, prenela je Koha.\nPravoslavna zvona odjekuju Prizrenom: Obnovljen zvonik Bogorodice Ljeviške 15\nZabrana kretanja od 21 do 05 u nekoliko opština na KiM 53\nOpštinska inspekcija kontroliše sprovođenje mera, Popović veruje u disciplinu meštana 10\nDr Elek: Jedan pacijent prebačen za Kragujevac; internistička zgrada postaje kovid bolnica 341


Izdavanje uverenja o (ne)kažnjavanju preko portala eUprava\nPrema saopštenju objavljenom na sajtu euprava.gov.rs, Ministarstvo unutrašnjih poslova, u saradnji sa Kancelarijom za IT i eUpravu Vlade Republike Srbije, pokrenulo je 22. aprila 2020. godine novu uslugu na Portalu eUprava za izdavanje Uverenja o (ne)kažnjavanju koje će građanima biti dostavljano na kućnu adresu.\nImajući u vidu da trenutno zbog vanredne epidemiološke situacije nije moguće preuzimanje ovog dokumenta na šalterima MUP-a, Uverenje o (ne)kažnjavanju će građanima, koji elektronskim putem podnesu zahtev, biti dostavljeno na adresu prebivališta. Do okončanja vanrednog stanja naknada za uslugu dostavljanja neće se naplaćivati.\nPodnošenje zahteva na Portalu eUprava omogućeno je svim registrovanim korisnicima koji uslugu pokrenu uz korišćenje kvalifikovanih elektronskih sertifikata. Kvalifikovani elektronski sertifikat je elektronski dokument koji izdaje sertifikaciono telo. To je elektronska potvrda kojom se potvrđuje veza između podataka za proveru elektronskog potpisa i identiteta potpisnika. Kvalifikovani elektronski sertifikat može da se shvati kao digitalni identifikacioni dokument, jer sadrži podatke o korisniku sertifikata kao i podatke o njegovom izdavaocu.\nU zavisnosti od svrhe za koju je potrebno Uverenje o (ne)kažnjavanju, na elektronskom servisu je potrebno platiti propisanu republičku administrativnu taksu, osim u slučajevima kada su podnosioci zahteva oslobođeni od plaćanja. Ovo plaćanje na Portalu eUprava se može izvršiti elektronski - svim platnim karticama (viza, master, maestro i dina karticama), integrisanim elektronskim bankarstvom i i elektronskim novcem.\nUsluga je namenjena punoletnim državljanima Republike Srbije, a podnošenje zahteva ne naplaćuje se za:\nzasnivanje radnog odnosa,\nostvarivanje prava na dodatak za decu,\nostvarivanje prava iz zdravstvenog, invalidskog ili penzijskog osiguranja,\nostvarivanje prava na socijalnu zaštitu.\nZa ostale namene visina takse će biti prikazana kada korisnik pokrene uslugu. Plaćanje se može izvršiti na Portalu eUprava svim platnim karticama (Viza, Master, Maestro i Dina karticama), elektronskim bankarstvom, kao i opštom uplatnicom.


Završena letnja škola astronomije “Jastrebac 2018” – Astronomsko udruženje "Eureka" – Kruševac\nDanas je zvanično završena letnja škola astronomije “Jastrebac 2018”. Škola je realizovana u periodu od 23. do 31. jula na Jastrepcu u odmaralištu Srbija šume. Ukupno 14 učesnika škole imalo je prilike u navedenom periodu da stekne i upotpuni teorijska znanja iz astronomije kroz predavanja i radionice koje su se realizovale, kao i računske vežbe. Vremenski uslovi nisu bili naklonjeni tako da je posmatrački deo realizovan samo dve večeri. Pored navedenog programa polaznici su mogli da nauče nešto više o naučnoj fantastici i filmovima, kao i da upoznaju Jastrebac kroz dve organizovane planinarske ture.\nZahvaljujemo se članovima astronomskog društva “Ruđer Bošković”, gradskoj upravi grada Kruševca, turističkoj organizaciji grada Kruševca, Srbija šume gazdinstvu Rasina i restoranu Beka na pomoći u realizaciji same škole. Nadamo se da ćemo i sledeće godine na istom mestu ali u većem broju realizovati ponovo astronomsko okupljanje. Svim učesnicima su podeljene zahvalnice i po dolasku u Kruševac organizovan je obilazak grada\nUskoro ćemo objaviti fotografije sa kampa kao i izveštaj koje ćemo Vam proslediti putem e-maila. Molimo Vas da putem Vaših medija objavite informaciju o završetku ove škole.\nProjekat “Letnja škola astronomije Jastrebac 2018” po Konkursu za implementaciju Lokalnog akcionog plana za mlade grada Kruševca, sprovodi Astronomsko udruženje “Eureka” Kruševac, finansira grad Kruševac.


Brnabić: Bilo bi fer da zemlje Zapadnog Balkana prve postanu članice EU - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Brnabić: Bilo bi fer da zemlje Zapadnog Balkana prve postanu članice EU\nFoto: Fonet /Vlada Srbije/ Slobodan Miljević\nSlažem se da će rat na istoku Evrope pretvoriti pridruživanje u vrlo politički proces u kome bi članice EU mogle da promene mišljenje i shvate da širenje Unije treba da bude prioritet, izjavila je danas premijerka Srbije Ana Brnabić u Firenci, i ocenila da bi bilo fer da zemlje Zapadnog Balkana prve postanu članice EU.\nBrnabić je učestvovala na Кonferenciji o stanju u Uniji, koja se, u organizaciji Evropskog univerzitetskog instituta, održava u Firenci, i sagovornica je na panelu „Кriza i promene – Evropska perspektiva Zapadnog Balkana“.\nNa pitanje moderatora panela, specijalnog izaslanika Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslava Lajčaka da li poruke o mogućem ubrzanju procesa pridruživanja doživljava kao priliku ili pretnju za Srbiju i zemlje kandidate sa Zapadnog Balkana u kontekstu zahteva za članstvo Ukrajine za prijem u EU , Brnabić je odgovorila da se nada da je to ipak prilika.\n„To vidim kao priliku, zato što znam da države članice i institucije EU znaju koliko smo vredno radili kako bi postali članica. Bila bi velika greška i ne bi bilo fer i bilo bi protivno evropskim vrednostima i standardima da neko postane članica pre zemalja Zapadnog Balkana“, ocenila je Brnabić.\nDodala je da razume države članice EU kada, u kontekstu prijema balkanskih država, kažu da ne žele da uvezu dodatne probleme.\n„Otvorena pitanja na Zapadnom Balkanu bila bi mnogo lakše i efikasnije rešena ako bismo svi bili deo EU“, istakla je Brnabić i naglasila da Srbija snažno nastoji da očuva stabilnost u regionu i razvije regionalnu saradnju.\n„Ne mogu da govorim u ime celog Zapadnog Balkana, ali znam da svi delimo stav da je prijem u EU zajednički strateški i što pre postanemo deo EU, to bolje“, poručila je Brnabić.\nOcenila je da je Srbija uložila mnogo vremena i energije da se promeni kako bi postala deo EU.\n„Nadamo se da će proces pridruživanja postati efikasniji i da ćemo mi postati članovi, a bolje pre nego kasnije“, istakla je Brnabić.\nLajčak je na početku panela, na kome je učestovao i austrijski ministar spoljnih poslova Aleksander Šalenberg, ocenio da je rat u Ukrajini pitanje pridruživanja pretvorio u političko pitanje i pokazao da EU nema više luksuz da svoje najbliže partnere pušta da čekaju .\n„Vreme je da nepovratno integrišemo Zapadni Balkan, jer to više nije pitanja ispunjavanja tehničkih preduslova, već pitanje pripadanja“, zaključio je Lajčak.\n„Agresija na Ukrajinu promenila odnose Srbije i Rusije“\nBrnabić je na konferenciji izjavila i da je agresija na Ukrajinu promenila odnose Srbije i Rusije na način da je Srbija snažno kritikovala narušavanje teritorijalnoj integriteta Ukrajine.\nUpitana na koji način je rat u Ukrajini promenio odnose Srbije i Rusije, Brnabić je odgovorila da su se odnosi promenili tako što je Srbija poručila da je agresija na Ukrajinu veoma pogrešna.\nNaglasila je da je Srbije takav stav „veoma snažno izrazila“.\n„Podržali smo šest deklaracija Evropske unije kao i rezoluciju Ujedinjenih nacija, koje su kritikovale narušavanje teritorijalnog integriteta. Kada je reč o vrednostima i međunarodnom poretku, takve stvari su za nas crno – bele. Mi priznajemo teritorijalni integritet Ukrajine, to je bio akt agresije i to smo i rekli“, poručila je Brnabić.\nPremijerka se tokom diskusije na panelu saglasila sa moderatorom, specijalnim izaslanikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom, da će „rat na istoku Evrope“ pretvoriti pridruživanje Uniji u vrlo politički proces.\nKomentarišući evrointegracije država regiona u kontekstu zahteva Ukrajine da bude primljena u članstvo EU, Brnabić je ocenila kako bi bilo fer da zemlje Zapadnog Balkana prve postanu članice EU.\nAna BrnabićEUMiroslav LajčakZapadni BalkanFirenca


Dodela sertifikata polaznicama obuke u Pančevu datum objave: 19. новембар 2019. Nakon uspešno završene obuke za pustovanje vune, Filijala Pančevo Nacionalne službe za zapošljavanje organizovaće svečanu dodelu sertifikata polaznicama, u sredu 27.11.2019. godine, u 11 časova, u prostorijama Turističke organizacije Pančeva, u Ulici vojvode Petra Bojovića 2.\nDodela ugovora korisnicima Programa stručne prakse datum objave: 12. новембар 2019. Nacionalna služba za zapošljavanje – Filijala Novi Pazar, Ispostava Tutin, organizuje svečanu dodelu ugovora korisnicima Programa stručne prakse, u sredu 13. novembra, u 12 časova, u prostorijama svečane sale Skupštine opštine Tutin.\nSajam zapošljavanja u Valjevu - 13. novembra datum objave: 8. новембар 2019. Nacionalna služba za zapošljavanje - Filijala Valjevo organizuje Sajam zapošljavanja, koji će biti održan 13. novembra 2019. godine, sa početkom u 10 časova, u Maloj sali Gradske uprave grada Valjeva.\nZapošljavanje uz subvencije NSZ u Novom Pazaru datum objave: 7. новембар 2019. Ako želimo da ulažemo u razvoj jednog grada, jedan od sigurnih puteva jeste ulaganje u uspešne i mlade poslovne ljude, koji će činiti osnov napretka i siguran put ka otvaranju novih radnih mesta u budućem periodu.\nPosao za 200 radnika datum objave: 6. новембар 2019. „Došli ste u pravom trenutku! Danas pravimo istoriju!“, ovim rečima dočekao nas je Ran Aviad, vlasnik i menadžer kompanije WOOD-FEEL u Kuršumliji.


Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine - administrativna\nMinistarstva finansija po kantonima u Federaciji Bosne i Hercegovine\nRadio-televizija Unsko-sanskog kantona\nKantoni Federacije Bosne i Hercegovine - administrativna podjela bosne i hercegovine. Kantoni ili županije predstavljaju drugi nivo lokalne autonomije u Fede ..\n1992. godine, nakon sticanja nezavisnosti Republike Bosne i Hercegovine od Socijalističke federativne republike Jugoslavije SFRJ, osnovano je Ministarstvo finansija Republike Bosne i Hercegovine, za ministra je tada imenovan Žarko Primorac. Stvaranjem kantona u Federaciji Bosne i Hercegovine nakon potpisivanja Vašingtonskog sporazuma 1994. i Dejtonskog mirovnog sporazuma 1995. godine, stvorila je se potreba za upravljanje njihovim finansijama, pa su nakon toga formirana kantonalna ministarstva finansija.\nDruga liga FBiH - Sjever je regionalno ligaško takmičenje trećeg stepena u nogometu koje se odigrava na području Posavskog i Tuzlanskog kantona. Organizator takmičenja je Nogometni savez Federacije Bosne i Hercegovine.\nRadio-televizija Unsko-sanskog kantona je regionalna TV-stanica sa sjedištem u Bihaću u Bosni i Hercegovini. Osnovana je kao javno preduzeće krajem 1995. godine. Televizijski signal pokriva osam općina Unsko-sanskog kantona Federacije BiH, a moguće ga je gledati i u susjednim područjima Republike Srpske i Hrvatske. Isto preduzeće emitira i program Radio Unsko-sanskog kantona.\nKantoni ili županije predstavljaju drugi nivo lokalne autonomije u Federaciji Bosne i Hercegovine. Izraz "županija" uglavnom koriste Hrvati u Federaciji Bosne i Hercegovine.\n1. Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine\nWikipedia: Kantoni Federacije Bosne i Hercegovine\nMinistarstva finansija po kantonima u ..\nkantoni federacije bosne i hercegovine,


Prema podacima o zagađenosti iz prošle godine, Srbija je na nezavidnom petom mestu u Evropi, Foto: Ilustracija, (VOA/Ha Nguyen)\nKoalicija 27 izražava zabrinutost zbog kvaliteta vazduha u Boru usled povećane koncentracije sumpor-dioksida, kao i zbog različitih podataka koji dolaze iz državne i lokalne mreže za monitoring kvaliteta vazduha, navodi se u saopštenju iz koalicije. Trenutno dostupni podaci onemogućavaju adekvatnu informisanost javnosti, a iz ove grup navode da građanima Bora treba obezbediti jasne podatke o tome da li je trenutni kvalitet vazduha bezbedan po njihovo zdravlje.\n“Koalicija 27 poziva Ministarstvo zaštite životne sredine, Agenciju za zaštitu životne sredine, Upravu grada Bora i Institut za metalurgiju i rudarstvo Bor da javnosti razjasne zbog čega se razlikuju republički i lokalni podaci monitoringa kvaliteta vazduha. Zbog takvih kontradiktornosti građani samostalno tumače podatke, gube poverenje u nadležne institucije, a svoje nezadovoljstvo prinuđeni su da iskazuju kroz proteste,” navodi se u saopštenju.\nPrema Godišnjem izveštaju o stanju kvalitetu vazduha u Srbiji za 2018. godinu koji je krajem avgusta objavila Agencija za zaštitu životne sredine, vazduh u Boru bio je prve katerogije odnosno čist i neznatno zagađen. U izveštaju se navodi da u Srbiji tokom prethodne godine nije zabeležena srednja godišnja vrednost koncentracije sumpor-dioksida iznad granične vrednosti.\nSa druge strane, podaci iz lokalne mreže monitoringa pokazuju drugačij drugačiju sliku o kvalitetu vazduha u Boru tokom 2018. godine. Izveštaj koji izrađuje Institut za metalurgiju i rudarstvo Bor pokazuje da je srednja godišnja vrednost koncentracije sumpor-dioksida bila iznad granične vrednosti. Takođe, poslednji dostupan mesečni izveštaj Instituta za avgust ove godine pokazuje da je samo tokom tog meseca zabeleženo čak 22 prekoračenja dnevnih graničnih vrednosti.\nGrađani Bora uzrok za povećane koncentracije sumpor-dioksida vide u emisijama koje dolaze iz topionice bakra u tom gradu, navode iz ove koalicije. Nadležni organi moraju javnosti obezbediti uvid u izveštaje o godišnjem bilansu emisija zagađujućih materija u vazduhu iz pomenutog izvora zagađenja, koje je kompanija „Serbia Zijin Bor Copper” u obavezi da dostavi organima.\n“Pozivamo i Delegaciju Evropske unije u Srbiji da nadležnim organima i odgovornim operaterima uputi zahtev za poštovanje postojećih propisa i standarda kvaliteta vazduha u Srbiji, kao i primenu principa EU u zaštiti životne sredine koji su integrisani u pravni okvir Republike Srbije, što je država kao kandidat za članstvo u EU dužna da čini,” navodi se u saopštenju Koalicije 27.


Tokom pandemije porasla podrška evropskim liderima | EurActiv Serbia\nTokom pandemije porasla podrška evropskim liderima\nDok pandemija korona virusa, po mišljenju mnogih, preti da "razbije Evropsku uniju" i stvori kontinent bez solidarnosti, mnogi nacionalni lideri dobijaju veliku podršku svojih građana. Ipak, ova privremena trauma prikriva ogromnu priliku za stvaranje integrisanije i kohezivnije Evropske unije.\nPre više od 70 godina, usled zajedničke traume Drugog svetskog rada nacionalni politički lideri dobili su poverenje da prevaziđu višedecenijska neprijateljstva i donesu politički teške odluke da stvore institucije iz kojih je nastala EU. Danas, suočeni sa drugačijim oblikom tragedije, evropska društva su opet stala iza svojih nacionalnih političkih lidera, pišu u autorskom članku za portal EUObserver Alena Kudzko iz međunarodne organizacije GLOBSEC i univerzitetski profešor Šane Markovic.\nItalijanski premijer Djuzepe Konte ima podršku 71% građana, što je za 27% više nego pre pandemije. Podrška austrijskom kancelaru Sebastijanu Kurcu skočila je za 33% na 77%, a holandskom premijeru Marku Ruteu za 30% na 75%. Predsednik danske vlade Mete Frederiksen ima podršku 79% građana, što je za čak 40% više nego u februaru.\nNemačka kancelarka Angela Merkel dodatno je učvrstila svoju lidersku poziciju, i sada je podržava 79% građana, za 11% više nego pre pandemije.\nI francuski lider Emanuel Makron dobio je na popularnosti, pa sada uživa podršku 51% građana, za 15% više.\nPolitičke partije su takođe ojačale, pa tako Austrijska naroda partija desnog centra ima najveću podršku u prethodnih nekoliko decenija, kao i Socijaldemokrate u Danskoj.\nDok su ranije krize izazvane migracijom i velikom recesijom izazvale pad popularnosti čak i najjačih lidera, ova kriza je dovela do nezapamćene situacije u kojoj evropske vlade istovremeno dobijaju poverenje svojih građana.\nRast podrške političkim liderima i partijama širom kontinenta predstavlja i mogućnosti i opasnosti, ocenjuje se u tekstu.\n"Nastojanja da se unapredi evropski projekat mogli bi da budu preusmereni, na primer, od onih koji ponosno mašu ‘neliberalnim zastavama’ u zemljama kao što su Mađarska i Poljska gde lideri takođe uživaju visoku popularnost", ocenjuju autori.\nPopulisti manje popularni\nRast podrške mejnstrim partijama pratile su i stagnacija i pad podrške krajnje desničarskim i populističkim partijama i njihovim vođama.\nTako je partija Alternativa za Nemačku izgubila 10% podrške, a liderka Nacionalnog saveza Marin le Pen i Mateo Salvini iz italijanske Severne lige "tapkaju u mestu".\nKudzko i Markovic ocenjuju da je kriza izazvana korona virusom delom posledica globalizacije, ali i da ta međuzavisnost, oličena i u EU, takođe daje nadu u borbi protiv pandemija u dugoročnom periodu.\n"Uprkos težnji da se okrenu unutra, Francuska, Nemačka i druge zemlje EU, u stvari će verovatno shvatiti da njihov prosperitet i bezbednost zavise od još više integrisanih evropskih tržišta i društava. Pošto nisu više talac domaće krize legitimiteta, bilo bi pametno da evropski lideri iskoriste ovu priliku", navodi se u tekstu.


ODRŽANA JAVNA RASPRAVA O NACRTU ZAKONA O EFIKASNOM KORIŠĆENJU ENERGIJE\nPomoćnik ministra energetike, razvoja i zaštite životne sredine u Vladi Republike Srbije Dejan Trifunović izjavio je da bi Zakon o efikasnom korišćenju energije trebalo da bude usvojen u parlamentu u prvom tromesečju naredne godine.\nTrifunović je na javnoj raspravi o Nacrtu zakona o efikasnom korišćenju energije istakao da će se taj dokument naći u proceduri Vlade Srbije do kraja godine.\nOn je naveo da se najveći efekti zakona očekuju 2014. godine i ukazao na to da ovo zakonsko rešenje ima za cilj da obezbedi i stimuliše odgovorno, racionalno, efikasno i održivo korišćenje energije.\nPrema njegovim rečima, zakon o efikasnom korišćenju energije doprineće povećanoj sigurnosti snabdevanja energijom, smanjenju uvozne zavisnosti, povećanju konkurentnosti privrede i standarda građana.\nIstovremeno, kako je dodao, stvoriće se i uslovi za zapošljavanje visokostručnih kadrova i omogućiti lakše ispunjenje obaveza države u pogledu primene obnovljivih izvora energije.\nZakon će, takođe, smanjiti negativne efekte sektora energetike na životnu sredinu i emisiju ugljen-dioksida, rekao je on i naveo da će omogućiti i ispunjavanje obaveza prema energetskoj zajednici i pomoći procesu pridruživanja EU.\nPrema njegovim rečima, donošenje pomenutog dokumenta značajno je zbog međunarodne obaveze Srbije da uštedi devet odsto bruto finalne potrošnje energije do 2018. godine.\nTrifunović je saopštio da će Zakonom biti obuhvaćeni industrija usluge, javni sektor, domaćinstva i transport, odnosno proizvodnja, prenos i distribucija energije, kao i proizvođači, uvoznici i prodavci proizvoda koji utiču na potrošnju energije.\nOn je ukazao na to da će Zakonom biti obuhvaćeni i vlasnici kotlova snage veće od 20 kilovata, kao i vlasnici sistema za klimatizaciju snage veće od 12 kilovata.\nZakon uvodi i organizovano upravljanje energijom, energetske preglede objekata, označavanje proizvoda koji značajno utiču na potrošnju energije, kao i minimalne zahteve u pogledu energetske efikasnosti, objasnio je pomoćnik ministra.\nIzvor: Press služba Vlade Republike Srbije, 20.12.2012.


„Talas promena stiže u Srbiju“, kaže „analitički pravac“ u kome se informacija o porazu kandidata s podrškom Milorada Dodika, pakuje u istu fioku sa rezultatom parlamentarnih izbora u Crnoj Gori, a sve u cilju stvaranja utiska o neminovnoj reprizi u Srbiji. I sve to iako se isto tvrdi još od vesti o rezultatima lokalnih izbora u Istanbulu i Budimpešti, ili o (već poništenoj) promeni vlasti u Prištini, zbog koje se činilo da je Aljbin Kurti poslao „ratne lidere“ u istoriju. Umesto naznake zapljuskivanja Srbije „neizbežnim talasom promena“, istraživači javnog mnjenja detektovali su rekordnu podršku Aleksandru Vučiću i njegovoj vlasti, koja se, tvrde, kreće oko čak 60 posto.\nNa drugoj strani je, naizgled, racionalniji pristup, koji podrazumeva izvlačenje pouke iz crnogorskog i banjalučkog primera - kao da u Srbiji nije bilo pokušaja ujedinjavanja ideološki nesaglasnih partija (od kojih je jedan bio čak i uspešan, doduše, pre dvadeset godina). I kao da je pojava „novih lica“ taj tajni recept koji garantuje uspeh, što se pokušava dokazati činjenicom da su Stanivuković i crnogorski „jezičak na vagi“ Dritan Abazović po godinama mladi – iako ni jedan od njih nije nov u politici. Za razliku od, recimo, Saše Jankovića koji jeste bio nov u toj oblasti kad se – neuspešno – kandidovao protiv Vučića.\nČemu, uopšte, sve te nategnute analogije ako ključne okolnosti nisu iste - medijska slika, na primer, koja je po opoziciju daleko povoljnija i u Crnoj Gori i u Republici Srpskoj? I ako, i bez vesti iz Banjaluke, imamo dovoljno jasnih pokazatelja o značaju lokalnih, pre svega beogradskih izbora, o velikim šansama opozicije da na njima pobedi, ali i ništa manjoj verovatnoći da tu priliku propusti - jer se i dalje ne vidi ni jasan plan ni delovanje na terenu.\nMožda zato što namerava da ih bojkotuje? Ili samo veruje da je pobeda sigurna, s obzirom na uspehe gradske vlasti u izvođenju preskupih, ali nekvalitetnih radova i njen ogroman doprinos pogoršanju uslova života građana – od odnosa prema zagađenju vode i vazduha do dramatičnog otežavanja gradskog i međugradskog saobraćaja (još se niko nije setio da istraži koliko Beograđana zna gde je železnička stanica, a već je vreme da se isto pita za autobusku).\nMnogi pokazatelji govore da i pripadnici „bojkotaškog bloka“ nameravaju da učestvuju (makar) na redovnim beogradskim izborima – pa je, recimo, Narodna stranka Vuka Jeremića već saopštila da će njen kandidat za gradonačelnika (iako se on ne bira na direktnim izborima) biti general Zdravko Ponoš. A činilo se da se za tu trku – i to ispred celog bivšeg Saveza za Srbiju - sprema bivši član te stranke sa dobrim odnosima sa Draganom Đilasom, Nikola Jovanović, koji se, posle skandala sa prisluškivanim razgovorima, „povukao“ u Udruženje građana Centar za lokalnu samoupravu, i odatle na društvenim mrežama intenzivno piše o ključnim gradskim problemima.\nUz tako najavljeni izlazak na beogradske, a verovatno i predsedničke izbore, teško je zamisliti bojkot parlamentarnih, ali izgleda da ćemo raspravu o bojkotu slušati i dalje. Jer, podseća Dušan Spasojević sa Fakulteta političkih nauka, stranke koje su odlučile da ne učestvuju na parlamentarnim izborima 21. juna, tu svoju odluku trebalo bi da kapitalizuju. Činjenica da već jednom zaista nisu izašli na izbore novu pretnju bojkotom čini kredibilnom i pojačava pritisak na vlast, kaže Spasojević i navodi još jedan razlog zbog čega će se rasprava voditi i dalje: ako sada odluče da učestvuju na izborima, stranke iz „bojkotaškog bloka“ moraće bar delu javnosti da objasne šta se promenilo.\nIstovremeno, stranke koje su izašle na izbore i na njima spektakularno propale, potpaljivaće priču o nedoslednosti u stavu opozicione konkurencije – i eto nama novog produbljivanja ionako dubokih rovova, umesto dogovora makar oko beogradskih izbora, gde su šanse za pobedu najveće, a ideološki sukobi koji ometaju saradnju najmanji. Pri čemu saradnja ne mora da znači pakovanje svih na jednu listu – Spasojević kaže da nemogućnost dogovora o zajedničkom nastupu na beogradskim izborima i nije problem, sve dok kolone budu dovoljno velike da ne dođe do rasipanja glasova.\nUmesto da razgovaraju o temama koje zanimaju građane i pripremaju se za ozbiljnu kontrolu izbora, opozicione stranke prave nove blokove, pri čemu su, primećuje Spasojević, „kriterijumi lični animoziteti i taktička slaganja, a ne ideološka saglasnost“, zbog čijeg nedostatka su kritikovani dosadašnji savezi. A vreme prolazi.\nUmesto da razgovara o temama i priprema kontrolu izbora, opozicija pravi nove blokove u skladu sa ličnim animozitetima i taktičkim slaganjima\nKada je, nedavno, Aleksandar Vučić - bez jasnog obrazloženja, jer tako može - saopštio da će aktuelna vlada imati ograničen rok trajanja, obznanio je i da će novi izbori, i to parlamentarni, predsednički i beogradski, biti održani „najkasnije“ 3. aprila 2022, a „vrlo verovatno i pre tog datuma“. Bez obzira na opravdane razloge da se, kao i sve druge Vučićeve izjave, uzme sa ozbiljnom rezervom, ne sme se, ipak, isključiti mogućnost da se ta najava ostvari, odnosno da glasanje bude organizovano za manje od 15 meseci.\nVlast je, naravno, uveliko u kampanji i to ne samo onoj centralnoj, Vučićevoj, već i na gradskom nivou, o čemu, recimo, govori očigledno propagandni letak koji je svim građanima stigao zajedno sa računom Infostana. Obezbeđena je i kooperativnost Aleksandra Šapića, čija je stranka, na junskim parlamentarnim izborima, u Beogradu osvojila skoro 50.000 glasova (naprednjaci su imali nešto preko 360.000, a socijalisti skoro 60.000).\nNaravno da beogradski i parlamentarni izbori nisu isto – moguće je da je Šapić, ulaskom u koaliciju sa SNS, izgubio deo glasova, a socijalisti se svakako sećaju da su 2018. u Beogradu jedva preskočili izborni cenzus. Ipak, s obzirom na intenzitet kojim SNS kontroliše „svoje“ birače, ima osnova za pretpostavku da bi te tri stranke zajedno mogle da prebace 400.000 glasova - ako ne baš da dobace do junskih 470.000. A ako znamo da je na poslednje beogradske izbore izašlo 814.000 birača, da li je činjenica da je junski bojkot bio najuspešniji u Beogradu (odziv je bio za 10 procentnih poena manji nego u celoj Srbiji) dovoljan razlog za opozicioni optimizam?\nDatum i način održavanja dijaloga vlasti i opozicije o izbornim uslovima još nije utvrđen, ali to ne znači da u opozicionim redovima aktuelna svađa oko smislenosti odlaska predstavnika dela stranaka na sastanak sa rukovodstvom RTS-a ne bi trebalo da bude zamenjena dogovorom o zajedničkom zahtevu koji bi trebalo da bude isporučen vlasti. Spasojević, recimo, misli da bi dobar paket preduslova koji bi opozicija mogla zahtevati podrazumevao promenjene medijske uslove i razdvajanje termina redovnih beogradskih i redovnih predsedničkih (i parlamentarnih, ako ih zaista bude) izbora. Nešto slično, tu i tamo, može se čuti iz opozicionih redova, ali nema jasne saglasnosti o zahtevima, bez koje je šansa da dogovor bude postignut i primenjen, nepostojeća.\nU međuvremenu, umesto besmislenih očekivanja nekakvog spontanog talasa „osvežavanja“ koji bi, iz Crne Gore i Banjaluke mogao da stigne do Beograda, ne bi bilo loše razmisliti o primeru koji je pokazao da se, čak i u katastrofalnim izbornim uslovima, nešto može uraditi: uz kratku kampanju na terenu, grupa građana Srce grada Stari grad uspela je da osvoji čak devet posto glasova na centralnoj beogradskoj opštini. Bez medija i resursa, ali uz razumevanje problema, ideju u koju se veruje i spremnost da se u njeno ostvarenje uloži maksimalna energija.


Nema euforije: Moramo da dobijemo Izrael - Sportklub\nNema euforije: Moramo da dobijemo Izrael\nReprezentacija Autor:Svetozar Janičić4. feb. 202121:45\nJelena Škerović, selektor košarkašica Crne Gore delovala je smireno i staloženo posle meča sa Švedskom i velike pobede koju su ostvarile njene izabranice, na čelu sa Jelenom Dubljević koja je uz 34 poena imala 14 skokova i pet asistencija.\nKošarkašice Crne Gore pobedile su Švedsku u Podgorici sa 69:67, stigli su do zlata vrednih bodova, a sada im ostaje da u duelu sa Izraelom koji je na programu 6. februara sa početkom u 19 časova, stave tačku na „i“, te izbore plasman na Evropsko prvenstvo.\nOdmah posle meča sa Švedskom, Jelena Škerović je naglasila da je ostvaren veliki korak ka plasmanu na šampionat Evrope, ali da nije vreme za slavlje, da nema mesta za euforiju, jer je do ostvarenja cilja neophodno da se napravi još jedan korak u vidu pobede nad Izraelom.\n“Stili smo do velike pobede koja je došla kao rezultat izuzetne borbenosti i požrtvovanosti svih devojaka od prvog do poslednjeg minuta. Odbrana je bila na željenom nivou, a imali smo hrabrosti i odlučnosti da pogodimo nekoliko jako teških šuteva u prelomnim momentima utakmice. Napravili smo veliki uspeh, ali vremena za slavlje nema, a o euforiji tek da ne govorim”, naglasila je Jelena Škerović i nastavila:\n“Sada je prioritet da osvežimo ekipu, jer je potrošnja bila ogromna, a u narednoj rundi nas čeka potpuno odmorna selekcija Izraela. Imali smo mnogo problema u prvom meču protiv pomenutog rivala, znamo odakle preti najveća opasnost i šta treba da uradimo da stignemo do pobede i cilja, odnosno plasmana na Evropsko prvenstvo. Nemamo dovoljno vremena, ali učinićemo sve što je u našoj moći da oporavimo ekipu, da sa istim žarom, istom energijom uđemo u duel sa Izraelom, a posle te utakmice i pobede kojoj se nadamo svi u timu, biće vremena za slavlje i euforiju. Sada nam je potreban maksimalan mir i maksimalna koncentracija”.\nUtakmica između Crne Gore i Izraela na programu je 6. aprila sa početkom u 19 časova. Pobeda vodi Crnu Goru na Evropsko prvenstvo.\nJelena ŠkerovićŽenska košarkaška reprezentacija Crne Gore\nDončić zaigrao i "zaludeo" Hrvate, spektakularni Hezonja\nSkariolo objavio spisak: Pau predvodi Špance na OI


► Cipras: Velika pobeda za Grčku epitet ispred reči 'Makedonija'\nFoto: Beta / Vlada Makedonije / MO\n"Branimo nacionalni stav", rekao je Cipras posle sastanka s gradonačelnikom Soluna Janisom Butarisom kome je izrazio podršku jer su ga prošlog vikenda esktremni desničari i šovinisti napali i povredili zbog liberalnih stavova.\nNazivajući "budalama" kritičare pregovora s Makedonijom, premijer je naglasio da "ništa ne predajemo, nego pokušavamo da vratimo nešto što su drugi predali pre 70 godina".\n"Naši severni susedi više od 70 godina imaju državni entitet koji je bio unutar jugoslovenske federacije, a potom je nezavisna država, nazvan 'Makedonija', noseći bez ikakvih odrednica naziv koji se odnosi na antički grčki svet i na ogromnu kulturnu baštinu grčke Makedonije. To vraćamo, i to nije lako", podvukao je Cipras.\nDodao je da Makedonci "nemaju veze sa Aleksandrom Velikim i tim istorijskim korenima. Njihovi koreni su slovenski i albanski, i oni to priznaju".\nGovoreći o grčkom i identitetu suseda, Cipras je rekao da "smatramo da su to dve potpuno različite stvari i mislimo da je vreme za koegzistenciju, da sarađujemo i da živimo u miru u korist našeg regiona".\nUpitan o mogućnosti prevremenih izbora u Grčkoj, pošto njegova stranka Siriza po anketama zaostaje čak više od 20 odsto za opozicionom konzervativnom strankom Nova demokratija, premijer je ponovio da će "parlamentarni izbori biti oktobra 2019. godine", kada ističe četvorogodišnji mandat.\nGovoreći o razgovoru s napadnutim gradonačelnikom Soluna Butarisom, Cipras je rekao da ga je "ohrabrio da vodi demokratski progresivni front" i da "Solun mora biti demokratski grad".\n"Solun je grad koji ima dugu tradiciju i borbe i odbrane demokratije, ali i dugu crnu tradiciju paradržave - nacionalizma, rasizma, netolerancije. Janis Butaris je pre nekoliko godina preuzeo mesto gradonačelnika grada koji je ogrezao u korupcijskim skandalima i u dugovima. Možda se neki ne slažu s njim politički, u mnogim stvarima, ali uspeo je da se danas taj grad bori da reši svoje probleme, kao otvoren, demokratski", rekao je Cipras.


Dončić rešetao, a onda je Pol napravio retko viđeni šou, Majami lako slavio – Srbija Sport\nDončić rešetao, a onda je Pol napravio retko viđeni šou, Majami lako slavio\nby SrbijaSport 05.05.2022., 07:26\nU obe serije prošlo je bez izjednačenja.\nFiniks je ubedljivo savladao Dalas sa 129:109 kome nije pomogao ni sjajni Luka Dončić, dok je Majami možda i neočekivano lako srušio Filadelfiju sa 119:103.\nBoban Marjanović još jednom nije dobio priliku u plej-ofu, a Dončić nije sam mogao da iznese pobedu. Postigao je 35 poena, sakupio pet skokova i sedam asistencija, ali je Finiks na sve imao spreman odgovor. Devin Buker je ubacio 30 poena uz četiri skoka i asistencije, Kris Pol je dodao 28 uz šest skokova i osam asistencija, dok su dvocifreni bili i Krauder sa 15 i Bridžs sa 11.\nPol je vodio Finiks do 2-0 u seriji nakon što je u sjajnom poslednjoj četvrtini ubacio 14 poena, te doneo Finiksu 11. uzastopni trijumf protiv Dalasa.\nMaveriksi su vodili na poluvremenu sa 60:58, a onda se probudio Buker koji postiže dve trojke za 89:83, da bi u poslednjoj deonici Pol završio šest vezanih napada za 114:95 i rešio pitanje pobednika.\nMajmi je sa druge strane odigrao još jednom sjajnu timsku košarku. Bem Adebajo je ubacio 23 poena uz devet skokova i tri asistencije, Džimi Batler je postigao 22 uz šest skokova i 12 asistencija, dok su po 19, odnosno 19 dodali Viktor Oladipo i Tajler Hiro.\nU četvrtoj četvrtini je Majami imao stalnih plus osam, a onda je napravio seriju od 10-0 i rešio pitanje pobednika. Nikada ranije Filadelfija nije mogla da se vratila sa 0-2, a 19 puta se našla u takvoj situaciji. U Filedelfiji je Tajriz Maksi ubacio 34 poena, Tobajas Heris 21, dok je Džejms Harden stao na 20.\nNBA plej-of, polufinale konferencija\nMajami – Filadelfija 119:103 (2-0)\nFiniks – Dalas 129:109 (2-0)\nby SrbijaSport 06.07.2022., 13:53\nTeniser izgubio živce, u naletu besa polomio kameru VIDEO\nĐoković o najvećim poenima karijere, prvo se setio Federera i Nadala\nMogao je da pogine posle noćnog izlaska


Beč će do 2050. biti pametan grad | Magazin Restart\nin: Društvo, Vesti, Zanimljivosti\nGrad Beč planira da preko inovacija i digitalizacije do sredine veka postane „pametan“ grad (smart city) koji troši manje resursa i čiji građani uživaju u boljem kvalitetu života, izjavio je danas direktor Smart siti agencije glavnog grada Austrije Dominik Vajs na Danima Beča u Beogradu.\n„Pametan’ grad Beč je cilj koji treba da se ostvari do 2050. i pokušavamo da na taj način postignemo povećanje kvaliteta života naših gradjana i da se, osim toga, štede resursi koji nam stoje na raspolaganju i da se sve to radi uz pomoć inovacija“, rekao je za Betu Vajs na marginama konferencije „Beograd i Beč razvoj gradova kroz dijalog“.\nPrema njegovim rečima, te inovacije na putu ka „pametnom“ gradu uglavnom se svode na digitalizaciju koju će grad pokušati da iskoristi kako bi ostvario napredak u oblasti globalizacije i takodje urbanizacije.\nVajs, koji je i koorinator za Smart-IKT Beča, istakao je da je prvo i neophodno da se stvori infrastruktura i da tek tada može da se predje na dalji rad u procesu digitalizacije.\nKao najvažnije u tom procesu Vajs je ukazao na dobru upravu pošto se ne može pristupiti digitalizaciji na decentralizovan način jer onda ostali u procesu neće znati šta oni drugi u gradskoj upravi rade.\n„Digitalizaciji treba pristupiti na sistemski nacin a prvi korak je stvaranje infrastrukture koja će nam kasnije koristiti“, naglasio je Vajs.\nOn je rekao i da je, kada je reč o upravljanju, pored ostalog važno da se uvedu nova ovlašćenja, novi opisi radnih mesta.\n„Jako je važno i da utvrdimo šta treba da se uradi u ovoj oblasti, kao i koje su to usluge koje se mogu pružati na taj način“, kazao je direktor Smart siti agencije Beča.\nVajs je rekao i da su oni u Beču pokrenuli puno pilot projekata sa ciljem da utvrde gde se sve digitalizacija može primeniti i na tom putu je bilo i neuspeha.\n„Zato je važno da se digitalizacijom izadje u susret stvarnim potrebama gradjana, da oni dobiju usluge koje će im stvarno korisititi“, istakao je Vajs i zaključio da „bez ‘smart’ javne uprave nema ni ‘smart sitija“.


MV Agusta i dalje radi - Moto Berza\nI dok većina proizvođača motocikala zatvara svoje proizvodne pogone i razmišlja kako da se oporavi od pandemije virusa korona, jedna kompanija ima drugačiji pristup.\nNaime, MV Agusta je danas saopštila da će fabrika u Varezeu nastaviti da radi, uprkos tome što je region Lombardije jedan od najtežene pogođenih u Italiji.\nČuveni brend navodi da je takva odluka doneta nakon razgovora sa predstavnicima radnika, a naglašeno je da će fabrika raditi u skladu sa svim restriktivnim merama donešenim od strane tamošnjih vlasti, a biće obezbeđen i karantinski prostor.\nMV Agusta je takođe saopštila da će biti smanjen broj osoblja u samoj fabrici, a svi radnici će dobiti zaštitne maske, rukavice, sredstva za dezinfekciju, a biće ograničeno okupljanje zaposlenih.\n„Ne želimo da se predajemo u ovakvoj situaciji, a ovim potezom hoćemo i da pomognemo ekonomiji lokalne zajednice da se, čim epidemija prođe, što pre oporavi“, izjavio je izvršni direktor MV Aguste, Timur Sardarov.\n„Imamo odgovornost prema našim zaposlenima, ali i prema lokalnoj zajednici. Ne smemo da dozvolimo gašenje proizvodnje od koje zavisi toliko radnika i njihovih porodica.“\nOvakva odluka jeste pomalo čudna , obzirom na stanje u pomenutoj regiji i nema sumnje da će izazvati brojne komentare.


Grčki put ka rastu biće dug i težak\nBeta\t 13. jula 2015. 17:05\nNemačka kancelarka Angela Merkel upozorila je danas da će put Grčke ka ponovnom rastu biti “dug” i “težak”, u izjavi posle postignutog sporazuma između Grčke i njenih evropskih partnera o trećem planu pomoći u zamenu za reforme.\nSporazum je postignut u Briselu posle 17 sati pregovora noćas između Grčke i njenih partnera u evrozoni.\nMerkelova je u izjavi posle samita šefova vlada ili država evrozone rekla da sporazum uključuje veliku paletu reformi, preko kojih, kako je rekla, “Grčka ima šansu da se vrati na put rasta”.\nOna je dodala da će “put biti dug, i, ako je suditi po noćašnjim pregovorima, težak”.\nNemačka kancelarka je rekla da je evrozona spremna da Grčkoj da neko olakšanje za dug, ali je isključila direktno smanjenje duga te zemlje.\nOna je rekla da je “evrozona spremna, ako bude neophodno, da donese dodatne mere” da olakša teret grčkog duga. Navela je da bi evrozona mogla Grčkoj da da duži grejs period, ali da direktno smanjenje duga nije opcija.\nMMF će biti uključen u današnji sporazum uprkos protivljenju grčkog premijera Aleksisa Ciprasa. Kada sadašnji program s MMF-om bude istekao početkom 2016, Grčka će tražiti dodatnu pomoć.\nŠefica MMF-a Kristin Lagard je rekla u Briselu posle postignutog dogovora: “Bila je teška noć, ali mislim da je to dobar korak da se ponovo izgradi poverenje, i biće još mnogo koraka, sigurna sam, koji će biti sprovođenje onoga što je sada dogovoreno”.


Neuporediva efikasnost za maksimalne performanse\nSa Formula 1® trimerom za bradu iz Rowente, uvek povucite najoštriju liniju. Uživajte u dugotrajnim performansama i oštrom rezu u jednom potezu – čak i na gustim dlakama. Ovladaćete svojim stilom sa lakoćom zahvaljujući preciznom podešavanju koje nudi 39 dužina šišanja koje se savršeno prilagođavaju svakoj dužini brade. Posebne Formula 1® oštrice od nerđajućeg čelika sa oblogom od crnog titanijuma omogućavaju optimalnu oštrinu dan za danom, dok neuporediva autonomija od 180 minuta i digitalno nadgledanje baterije osigurava neprekidnu upotrebu u životnoj trci, bez stresa.\nReferenca : TN384MF0\nIdealan i za kratku i za dugu bradu, zahvaljujući 2 podesiva češlja i preciznom podešavanju sa 39 dužina (0.5-20mm) i 0.5mm preciznim podešavanjem. Kontrolišite svoj stil sa savršenom preciznošću!\nSpecijalne Formula 1® oštrice od nerđajućeg čelika sa oblogom od crnog titanijuma omogućavaju dugotrajnu oštrinu i savršeno skraćivanje u jednom pokretu – čak i na debljim, gustim dlakama. Samooštreće oštrice osiguravaju dugotrajnu efikasnost i uvek povlači najoštriju liniju.\nUživajte u do 180 minuta autonomije – do 3 meseca* bez stresa i bez potrebe za punjenjem. *Bazirano na 5-minutnm sesijama, 3 puta nedeljno\nUživajte u bezbednom, pouzdanom iskustvu šišanja. Od 0 do 100%, digitalni indikator statusa baterije kako biste uvek znali koliko baterije je preostalo.\nVeoma dugotrajna litijum josnka baterija nudi 180 minuta konstantne, pouzdane snage koja vas štiti od usporavanja.\nBrzo punjenje od 4 minuta će pružiti dovoljno snage za potpunu sesiju, dok je za kompletno punjenje baterije potrebno samo 90 minuta. *Bazirano na 5-minutnm sesijama, 3 puta nedeljno\nUvek spremni zahvajujući mogućnosti upotrebe sa ili bez kabla, ergonomični dizajn je jednostavan za upotrebu, i mogućnost punjena tradicionalnim ili USB kablom\nVeoma kvalitetna putna torbica za bezbedno odlaganje i transport gde god vas životna brzina odvede!\nVeoma snažan motor snage 6500 obrtaja u minutu omogućava jednostavan rez u samo jednom potezu – čak i na gustim dlakama – štedeći vam vreme.\nBezbedno skraćivanje brade\nPametan sistem zaključavanja češljeva osigurava urednu, čistu bradu, bez rizika od slučajnih promena podešene dužine šišanja – jer precizan stil znači preciznu kontrolu!\nFormula 1® trimer za bradu iz Rowente: Vrhunski u performansama\nIzgledajte najbolje u trci života, sa Formula 1® trimerom za bradu iz Rowente.\nNjegove posebne Formula 1® oštrice od nerđajućeg čelika sa oblogom od crnog titanijuma omogućavaju dugotrajnu oštrinu i vrhunski rez u jednom potezu – čak i na gustim dlakama.\nOd duge do kratke, za svaku dužinu brade zahvaljujući preciznom podešavanju od ukupno 39 dužina sa preciznim podešavanjem od 0.5mm – za elegantan, besprekoran stil koji povlači najoštriju liniju.\nIstovremeno, njegova dugotrajna litijum jonska baterija nudi do 180 min autonomije, zajedno sa opcijom brzog punjenja i digitalnim idikatorom autonomije koji vas štiti od usporavanja!\nDodatno, mogućnost upotrebe sa ili bez kabla omogućava dodatnu praktičnost.\nSa zvaničnim Formula 1® dizajnom, uz perive oštrice za savršenu higijenu, ovaj električni trimer za bradu dolazi sa USB kablom za punjenje i veoma kvalitetnom putnom torbicom – za bezbedno odlaganje i transport gde god vas životna brzina odvede!


Povodom Međunarodnog dana Roma, gradonačelnik Valjeva Lazar Gojković je čestitao praznik svim sugrađanima romske nacionalnost. On sastao sa izvršnim direktorom Asocijacije koordinatora za romska pitanja Draganom Gračaninom i predstavnicom Centra za integraciju Roma Marijom Vesić, sa kojima je razgovarao o položaju Roma u Valjevu.\nGradonačelnik Gojković je podsetio na posetu romskom naselju kod Bolnice septembra 2020. godine šefa Delegacije EU Sema Fabricija i potpredsednice Vlade Zorane Mihailović, koja je i predsednica Koordinacionog tela za inkluziju Roma Vlade Srbije i ponovio ono što je tada obećao o spremnosti Grada da aktivno učestvuje u svim projektima koji su vezani za socijalnu inkluziju Roma.\nValjevo spada u gradove koji prednjače po pitanju unapređenja položaja romske populacije, ali postoji još dosta prostora za unapređenje i bolju saradnju sa lokalnom samoupravom. Sa romskim predstavnicima se razgovaralo o projektima koji će biti uskoro realizovani i koji će doprineti rešavanju nekih višedecenisjkih problema, kao što su zapošljavanje, obrazovanje, stanovanje, ali i infrastrukturno opremanje naselja u kojima žive.\nGrad Valjevo već 13 godina ima i aktivno primenjuje Lokalni akcioni plan za obrazovanje Roma. Kao posebno značajnu aktivnost izdvajamo stipendiranje mladih Roma i Romkinja koji postižu dobre rezultate u školovanju. Ovaj program je pokrenut kao rezultat shvatanja lokalne samouprave da je potrebno ostvariti neposredan uticaj na obrazovanje romskih učenika.


Damjan Le Talek - Blic Sport\nZAUVEK CRVENO-BELI PRIJATELJI Boaći se zahvalio Đangsuu, a Le Talekova reakcija će "delijama" izmamiti osmehe /FOTO/\nDamijan le Talek je ovog leta potpisao za francuski Monpelje i vratio se u domovinu, ali ne zaboravlja ni bivši klub Crvenu zvezdu. On je poželeo sreću bivšem saigraču sa kojim je delio svlačionicu u prethodnoj sezoni, Ričmondu Boaćiju zbog povratka na "Marakanu".\nLe Talek: U Belorusji još važnija utakmica\nVeliki bod odnela je Crvena zvezda iz Londona. Crveno-beli su na “Emiratima” odoleli Arsenalu, a odličan je bio Damjan Le Talek.\nFudbaler Crvene zvezde Damjan Le Talek rekao je da je najvažnije da je njegova ekipa protiv Rada (2:0) osvojila tri boda i dodao da crveno-belima mnogo znači što na put u Prag idu s pobedom.\nFudbaler Crvene zvezde Damjan Le Talek rekao je da njegova ekipa razmišlja jedino o pobedi i nova tri boda iz predstojećeg meča protiv Voždovca u Superligi Srbije.\nNAPAD NA BRDO Le Talek: Kad ja igram, Zvezda pobeđuje Čukarički\nVezista Crvene zvezde Damjan Le Talek očekuje uzbudljivu i neizvesnu utakmicu protiv Čukaričkog, u nedelju od 15 časova na Banovom brdu.\nPOBEDNIČKI MENTALITET Le Talek: U poluvremenu smo se mirno dogovorili da preokrenemo rezultat\nFudbaler Crvene zvezde Damjan Le Talek rekao je da je njegova ekipa pokazala pobednički mentalitet u preokretu protiv Vojvodine.


Novi izbori na pragu, a još nema optužnica za falsifikovanje potpisa na prethodnim izborima - Istinomer\nIvana Pavlović 10. 1. 2017.\nOsam meseci nakon održanih vanrednih parlamentarnih izbora i na pragu novih izbora, i dalje se ne zna da li i kakva kazna preti falsifikatorima potpisa građana za podršku izbornim listama. Protiv sedam osoba koje su, za vreme proteklih izbora održanih u aprilu 2016, osumnjičene da su falsifikovale isprave i izjave birača o podršci izbornim listama još nije podignuta optužnica, rečeno je Istinomeru u Prvom osnovnom javnom tužilaštvu.\nListe sa falsifikovanim potpisima građana\nKako je za navela portparolka Tužilaštva Leposava Vujanović Porubović, postupak je u fazi dokaznih radnji a nakon okončanja saslušanja još nekih svedoka tužilaštvo će doneti odluku o daljem toku postupka.\nTužilaštvu su 25. aprila 2016. dostavljene krivične prijave protiv Zorana Marića, lidera Jedinstvene ruske stranke i Nikole Jelikića, direktora Republikanske stranke, zbog osnovane sumnje da su falsifikovali isprave, za šta im preti kazna zatvora od tri meseca do pet godina. Osumnjičeni su i Dragana Cvetković, Nataša Tošić, Jelena Pajović, Slavica Đurović i Marina Milićević.\n“Tužilaštvo javnosti šalje poruku da krivična dela nastala u vezi sa izborima nemaju prioritet i da zapravo ostaju neprocesuirana. Odugovlačenjem se takođe poručuje da sudstvo blagonaklono gleda na ova krivična dela, pa se može reći da ih i posredno ohrabruje”, poručuju iz pravnog tima organizacije CRTA (Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost) koja je na izborima 2016. imala posmatračku misiju “Građani na straži”.\nCelokupni izveštaj posmatračke misije“Građani na straži“ o posmatranju izbora možete pročitati OVDE.\nPolovinom aprila 2016, desetak dana pred izbore, Republička izborna komisija (RIK) utvrdila je da više od 15 hiljada izjava građana, na sedam od 30 podnetih izbornih lista, nije pravno valjano, sa osnovanom sumnjom da su u pitanju falsifikati. Navedeni potpisi se odnose na liste Mađarski pokret – Za promene! – DZVM, 6. Oktobar – Za sve nas, Republikanska stranka – Nikola Sandulović, Jedinstvena ruska stranka – Zoran Marić, To smo mi – Prirodni Pokret – Vladimir Zaharijev, Tolerancija i Romska stranka – Bunjevci građani Srbije.\nPrema oceni CRTA posmatračke misije “Građani na straži” koja je nadzirala izbore 2016. godine, to je dovelo u pitanje legalnost i legitimnost izbornog procesa. Da je Republikanska strana uspela da pređe cenzus mogli smo da završimo u neverovatnoj situaciji da u parlamentu sede ljudi koji su se tu našli na osnovu potvrđenog falsifikata!? Ono što dodatno zabrinjava, građani čija su se imena našla na listama podrške, najčešće nisu ni znali da su se njihova imena našla na listi, a do njih su falsifikatori došli tako što su imena, sa matičnim brojevima, skinuli iz biračkog spiska, ili sa neke druge baze.\nPodsećamo i da je tadašnji predsednik RIK-a Dejan Đurđević, vidno revoltiran zbog velikog broja falsifikata, obećao javnosti pred izbore da će biti provereni svi potpisi podrške na svim izbornim listama što je ozbiljan proces češljanja oko 200.000 potpisa. (Zapisnik „Građani na straži“, Sednica RIK, 13. april 2016. godine)\nU međuvremenu je Đurđević podneo ostavku a na njegovo mesto je izabran Vladimir Dimitrijević, do tada izvršni direktor za pravne poslove i strategiju Javnog preduzeća „Pošta Srbije“. O tome da li je ovaj proces uopšte započeo, Istinomer do danas nije uspeo da dobije bilo kakvu informaciju.\nZato se osnovano postavlja pitanje da li ćemo i dalje svake nove izbore, pa i ove predstojeće, dočekivati u atmosferi medjusobnog sumnjičenja i podozrenja, a završavati ih incidentima i otvorenim optužbama za izbornu krađu?\nUpućeni u izborno pravo upozoravaju da već godinama propuštamo da unapredimo i izmenimo izborne zakone, da ne uređujemo izborni spisak na zadovoljavajući način, tolerišemo evidentne manjkavosti u radu RIK-a i nadzornih izbornih tela – pre svega Regulatornog tela za elektronske medije (REM) koje prati zastupljenost stranaka u predizbornom programu nacionalnih emitera.\nJavnost uprkos opravdanim zahtevima ne može da se izbori i da konačno dobije potpun uvid u podatke iz biračkog spiska, a vidimo da i pravosudni organi ne pokazuju preteranu ažurnost kada su procesi u vezi sa izbornim prevarama u pitanju, uprkos tome što je praksa pokazala da nekažnjavanje zloupotrebe izbornih propisa izaziva još širu zloupotrebu na narednim izborima. A ti naredni su nam se sasvim primakli.\nDejan Đurđević Građani na straži izbori2016 REM


Unaprijediti model finansiranja otkupa domaćih poljoprivrednih proizvoda - Akta.ba\n26.05.2018. 08:43 / Izvor: SRNA\nKvalitet i kontinuitet koji se može obezbijediti u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji Republike Srpske mogao bi zadovoljiti potrebe domaćih prerađivača i otkupljivača ukoliko bi proizvodnja bila ugovorena, istaknuto je na sastanku predstavnika resornog ministarstva, udruženja poljoprivrednika, proizvođača i Investiciono-razvojne banke Republike Srpske.\nSavjetnik ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Gordana Rokvić rekla je novinarima da je na sastanku razgovarano o unapređenju modela finansiranja otkupa domaćih poljoprivrednih proizvoda i finansiranja ostalih potreba koje su vezane za kapitalne investicije u poljoprivrednoj proizvodnji.\nRokvićeva je rekla da je na sastanku sugerisano da se putem korištenja sredstava IRB-a pokušaju unaprijediti uslovi pod kojima su ta sredstva dostupna jer nisu dostupna direktno, već preko finansijskih posrednika.\n"Pokušavamo doći do dogovora koji su to uslovi koji bi mogli pospješiti povezivanje, pravovremeni otkup i ugovaranje proizvodnje koja bi mogla rezultirati pravim efektom na domaćem tržištu", istakla je Rokvićeva.\nOna je napomenula da resorno ministarstvo na godišnjem nivou plasira budžetska i kreditna sredstva u ovaj sektor od oko 100 miliona KM.\nPrema njenim riječima, da bi ta sredstva imala pravi efekat moraju da rezultiraju efektivnošću tih proizvoda na tržištu.\nDirektor IRB-a Snežana Vujnić rekla je novinarima da IRB može ponuditi proizvođačima, prerađivačima i trgovačkim lancima da povuku sredstva IRB-a putem komercijalnih banaka sa kamatnom stopom maksimalno od 4,7 odsto.\n"Ukoliko oni ispunjavaju neki od uslova koji je predviđen pravilima plasmana, kamatna stopa može biti i manja od ovog iznosa", istakla je Vujnićeva.\nOna je rekla da poljoprivredni proizvođači mogu dobiti kreditna sredstva IRB-a po maksimalnoj kamatnoj stopi od 4,4 odsto, ističući da ova stopa može da se umanjuje u zavisnosti od toga da li pripadaju nekom od klastera ili su sa područja nerazvijene opštine Republike Srpske.\nVujnićeva je rekla da je pravilima plasmana IRB-a predviđena maksimalna marža za finansijskog posrednika.\nOna je rekla da je IRB u pregovorima sa dvije banke od kojih je jedna Komercijalna banka koja je smanjila maržu kada je riječ o kapitalnim investicijama u oblasti poljoprivrede i prerađivačke indistrije, dodajući da će poljoprivrednici za ove namjene moći dobiti sredstva po kamatnoj stopi od tri odsto.\nVujnićeva je podsjetila da je period otplate za kapitalne investicije maksimalno 12 godina, dok je za kratkoročne kredite za otkup poljoprivrednih proizvoda na godinjem nivou, ali je predviđena mogućnost u skladu sa pravilima plasmana da se ovaj period produži za dodatnih 60 mjeseci u zavisnosti od dogovora sa finansijskim posrednikom.\nDirektor preduzeća "Vitaminka" Banjaluka Žarko Mikić rekao je novinarima da je poljoprivrednim proizvođačima i prerađivačima od velikog značaja da dođu do kreditnih sredstava kako bi mogli da obnove ciklus proizvodnje.\n"Mislim da bi trebalo obezbijediti primarnim poljoprivrednim proizvođačima i sitnim proizvođačima da dignu kredite, a da mi prerađivači budemo garancija. S druge strane trebalo bi razmišaljati i da uvedemo neki vid otkupa potraživanja", istakao je Mikić.\nPredsjednik Udruženja povrtlara Republike Srpske Brane Mastalo rekao je novinarima da povrtlari mogu proizvesti dovoljno povrća, ali da je njihov najveći problem naplata kako bi na vrijeme mogli ući u naredni ciklus proizvodnje.\nSastanku su prisustvovali ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Stevo Mirjanić, predstavnici Ministarstva trgovine i turizma, te firmi iz oblasti prerađivačke industrije, predstavnici republičkih udruženja poljoprivrednika, Privredne komore Republike Srpske, republičkog Zadružnog saveza, Garantnog fonda Srpske, kao i predstavnici banaka i trgovačkih lanaca.\nZadružni savez RS Banja Luka\nUdruženje Povrtlar Bužim\nMrazovac 58 77245 Bužim


Šefica diplomatije Evropske unije Federika Mogerini pozvala je Uniju da zadrži snažno prisustvo na Zapadnom Balkanu za ostvarenje jasnog interesa - uvođenje cijelog regiona u EU.\n"Ubijeđena sam da ćemo, ako to ne uradimo, zažaliti već za nekoliko godina", poručila je Federika Mogerini.\nOna je, u obraćanju na godišnjoj konferenciji ambasadora zemalja članica Evropske unije u Briselu, ocijenila da je ulazak Zapadnog Balkana u EU pitanje ponovnog ujedinjenja cijelog evropskog kontinenta i da je to potrebno kako Balkanu, tako i EU.\n"Imamo jasan interes da uvedemo cijeli Balkan u EU. Svi znamo da je to dugačak, komplikovan, uvijek interesantan i živahan proces koji će zahtijevati dosta vremena, rješavanje problema i mnogo političke predanosti sa svih strana i odlučnosti", navela je Federika Mogerini.\nOna je istakla primjer rješavanja pitanja imena Sjeverne Makedonije, ocijenivši da je to postignuto uz zalaganje Atine i Skoplja i uz konstantnu podršku i ohrabrenje EU.\n"Isto važi za cijeli Balkan. Biće nam potrebni hrabrosti, liderstvo i upornost, kao i da tamo zadržimo snažno konstantno prisustvo, što znači svakog pojedinačnog dana", naglasila Mogerini.\nŠefica EU diplomatije smatra da će takvim angažmanom EU na Balkanu konačno biti ostvarene i sve mogućnosti koje kontinent ima.\n"Na prvom mjestu to je pomirenje. Ovo je jedino mjesto gdje se proširenje vraća na početne vrijednosti izgdradnje EU, a to je stvaranje mira tamo gdje je bio rat", navela je Mogerinijeva.\nOna je ocijenila da zemlje koje su međusobno ratovale samo prije 20 godina uz pomoć EU pespektive, odnosno života "pod istim krovom", mogu da dođu do pravog pomirenja i mira.\n"Tu je i pitanje ekonomskog razvoja,trgovine, socijalnog razvoja, bezbjednosti. Od toga će dobro imati ne samo Balkan, već svi mi. Nama je to potrebno. EU je to potrebno", naglasila je Federika Mogerini.\nOdlazeća šefica diplomatije EU je obraćajući se ambasadorima poručila da je vrijeme da se se uz "mudrost i upornost načini sljedeći korak ka ujedinjenju evropske porodice".\n"Ubijeđena sam ako to ne uradimo zažalićemo za nekoliko godina", zaključila je Mogerinijeva.\nMogerini je tokom svog govora navela i da Uniju ostavlja u "dobrim rukama".\nOna je ocijenila da je Žozef Borel, koji je imenovan za novog šefa diplomatije EU – odličan ministar i da se nada da će biti i odličan visoki predstavnik EU.


Koliko vas radi domaće zadatke svoje dece? – Nadlanu.com\nKoliko vas radi domaće zadatke svoje dece?\nObjavljeno 17. jan 2014. / 10:33:48\n“Postoji razlika između pomaganja i rešavanja celih zadataka. Pisanje domaćih zadataka umesto dece nije dobra ideja”, kazao je za londonski Telegraf predstavnik britanskog Udruženja direktora škola, koji smatra da decu treba pustiti da sama pišu domaći jer je to deo procesa učenja.\nIstraživanje je pokazalo i da mnogi roditelji, baš kao i njihova deca, osećaju nelagodu zbog domaćih zadataka.\nGotovo petina roditelja kazala je da su se povremeno mučili sa zadacima, dok je jedna trećina rekla da su se osećali “glupo” jer nisu znali kako da ih reše.\nSremska Mitrovica: Muškarac uhapšen za dve teške krađe


Sajam za penzionere u Oficirskom domu\nPočetak/Društvo/Sajam za penzionere u Oficirskom domu\nNiške Vesti 8. decembra 2018.\nDvodnevni Sajam za penzionere na kome najstarije Nišlije mogu da provere svoje zdravlje, ali da dobiju „senior karticu“ i kupe proizvode zadrugara sa juga Srbije i rukotvorine ovdašnjih domaćica, otvoren je danas u Oficirskom domu u Nišu.\nSvečanom otvaranju prisustvovali su ministar u Vladi Srbije zadužen za regionalni razvoj Milan Krkobabić, naroni poslanik Hadži Milorad Stošić, gradski većnik Mirko Zečević, predstavnici Doma zdravlja i brojni penzioneri. Krkobabić je podsetio da je reč o drugom po redu Sajmu penzionera koji se organizuje u Nišu i petom po redu koji se organizuje u našoj zemlji.\n„ U svim regionalnim centrima trebao da bude takvih sajmova kako bi penzioneri mogli povoljnije da dodju do namirnica i usluga. Penzioneri su podneli najveći teret javnih finansija i mi im zahvaljujemo na tome, ali nije dovoljno reći samo „hvala“. Sajam je jedan praktičan vid zahvalnosti“, istakao je Krkobabić.\nOn je rekao da penzioneri u Srbije troše godišnje pet milijardi evra i najmanje što trgovinski lanci i korporacije „mogu da učine u znak zahvalnosti je da im izadju u susret odredjenim popustima“.\nGradski većnik Mirko Zečević podsetio je da u Nišu živi preko 60.000 penzionera i dodao da je Sajam način da im se približe odredjeni proizvodi i usluge. Posetioci sajma mogu da besplatno provere krvni pritisak i visinu šećera u krvi, informišu se o pravima iz oblasti socijalne zaštite, o uslugama gerontodomaćica, o načinu prijave nasilja nad starima, ali i drugim korisnim stvarima koje im život u „trećem dobu“ mogu učiniti boljim.\nKrkobabić poželeo penzionerima „da im rastu unuci i penzije“\nSedmi Sajam za penzionere u Nišu\nVeliko interesovanje za niški sajam penzionera


Stragari - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged Stragari\n23/09/2021 23/09/2021 300Ostavi komentar na U toku rekonstrukcija dvorišta OŠ ’’Julijana Ćatić’’ u Stragarima\nRekonstrukcija školskog dvorišta OŠ ’’Julijana Ćatić’’ u Stragarima, jedne od najstarijih škola u ovom delu Šumadije, uveliko je u toku. Direktorka škole Svetlana Živanović, kaže da se nastava u Stragarima izvodi po prvom modelu, jer za učenike svih osam odeljenja, škola ima mogućnosti i uslove za održavanje nastave uz poštovanje protivepidemijskih mera. Izvođenje radova ne […]\n03/08/2021 03/08/2021 509Ostavi komentar na Dani šljive Stragari – Dan drugi\n27/07/2021 27/07/2021 561Ostavi komentar na Šumadijski dani šljive u nedelju u Stragarima\nGradska turistička organizacija „Kragujevac“, u saradnji sa Centrom za strna žita, organizuje privredno – turističku manifestaciju „Šumadiijski dani šljive“. Reč je o manifestaciji koja će posle nekoliko godina biti obnovljena sa, kako kažu organizatori, ciljem promocije privrednih i turističkih potencijala seoskog područja, proizvođača voća i proizvoda od voća, kao i drugih predmeta domaće radinosti. Šumadijski […]\nMališani Stragara, Masloševa i Vlakče danas dobili novogodišnje paketiće\n05/01/2021 05/01/2021 724Ostavi komentar na Mališani Stragara, Masloševa i Vlakče danas dobili novogodišnje paketiće\nZa humanistu Olivera Kačarevića granice nisu zatvorene. I ove godine je omogućio da deca iz Šumadije dobiju paketiće. Zahvaljujući njemu i njegovoj organizaciji Danuvius Care građanski aktivisti Suzana Đorđević, Jovana Jovanović i Boris Herman danas su podelili paketiće mališanima iz Stragara, Masloševa i Vlakče. Hvala bivšoj doktorki Aleksandra Perkov Ex Marković Doma zdravlja iz Stragara […]\n24/10/2019 24/10/2019 575Ostavi komentar na UKRADENO 830 KILOGRAMA ALUMINIJUMSKOG LIMA\n25/08/2019 757Ostavi komentar na AKCIJA POKS-A U STRAGARIMA\nKragujevački odbor Pokreta obnove Kraljevine Srbije je na danasnjoj akciji uređivao je okolinu stadiona ,,AZBEST,, u Stragarima. Stagrari su danas bez fabrike Azbest, bez opštine Stragari, teško stanje je zahvatilo sve oblasti zivota pa i fudbalski klub ,,Azbest,,. Dosta je Srbija radila a Beograd se gradio.Vreme je da oživi Srbija, uz stratešku podrsku države. Bez […]\n22/04/2019 1457Ostavi komentar na MEDVED U VLAKČI\n11/02/2019 1017Ostavi komentar na NE KREĆITE PREMA STRAGARIMA BEZ PREKE POTREBE, UPOZORAVAJU NAŠI ČITAOCI\n31/01/2019 680Ostavi komentar na DEO STRAGARA DANAS BEZ STRUJE


Konkurs BAC-a za saradničke projekte na Balkanu za 2014. - Fenomeni\nKonkurs BAC-a za saradničke projekte na Balkanu za 2014.\nAutor/ka: admin April 7, 2014\nBalkanski fond za umetnost i kulturu (BAC) raspisao je konkurs za saradničke projekte u oblasti savremene umetnosti i kulture (COLABs) za 2014. godinu, koje realizuju nezavisne organizacije iz regiona Balkana, odnosno iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, sa Kosova, iz Makedonije i iz Srbije.\nCilj BAC-a je da ubrza razvoj inkluzivnih, demokratskih i naprednih društava na Balkanu jačanjem kulturnog dektora i ohrabrivanjem regionalne saradnje i integracije. U tom smislu, BAC namerava da pomogne razvoj nezavisne kulturne scene u regionu podrškom projektima koji predstavljaju autentičnu kulturnu produkciju i ohrabrivanjem učešća i unapređenja kapaciteta aktera u toj oblasti.\nNezavisne kulturne organizacije, mreže, fondacije i/ili asocijacije pozvane su da predlože svoje ideje za COLABs.\nPrijave treba da budu zasnovane na saradnji najmanje dva partnera iz zemalja koje su u fokusu. Dodatna partnerstva sa organizacijama iz drugih evropskih zemalja su dobrodošla. Aplikant i bar jedan od partnera moraju biti organizacije sa Balkana.\nSaradnički projekti bi posebno trebalo da doprinesu:\nproširenju pristupačnosti i participaciji u kvalitetnim, inovativnim i angažovanim programima u kulturi\npovećanju saradnje i drugoročnog partnerstva nezavisnih kulturnih organizacija u regionu povećanju intersektorske saradnje povećanju kapaciteta aktera na nezavisnoj kulturnoj sceni.\nInformacije o pravilima i specifičnim uslovima novog konkursa BAC-a, kriterijumima i ostalim detaljima nalaze se u Vodiču koji je, zajedno sa formularom za prijavljivanje, moguće preuzeti sa sajta BAC-a, odnosno OVDE.\nRok za prijavljivanje kompletne ideje i izjave o partnerstvu je 11. maj 2014.\nPrijave treba poslati na adresu bac@artanglebalkans.net\nPrijave poslate u neodgovarajućoj formi, nepotpune ili posle roka, nexće biti razmatrane.\nMaksimalni iznos granta je 30.000 evra po projektu.\nRealizacija odabranih projekata trebalo bi da počne najranije 1. novembra 2014. godine, a preporučljivo je da traju do 12 meseci.\nSvi kandidati biće informisani o rezultatima Konkursa sredinom jula.\nBAC vodi organizacija ArtAngle (art∡ngle), u saradnji sa Evropskom kulturnom fondacijom (ECF).\nBAC je u 2014. podržan od ECF-a i art∡ngle.\nBAC Balkanski fond za umetnost i kulturu konkursi kultura\nMarko Nikezić: Poraženi modernizator Srbije\nKonkursi\tMANS – Konkurs za video rad i strip priču\nKonkursi\tKonkurs Miljkovićevih večeri poezije


Home/Vesti/Najbolja muzika za svadbe\nDa bi Vaša svadba ili proslava bila za pamćenje i nezborav potrebno je angažovati najbolji bend za svadbe. Za dobar štimung i atmosferu zadužena je najbolja muzika za svadbe. Posle određivanja datuma za svadbu ili proslavu, sledeći je zadatak da rezervišete najbolji bend za svadbe i proslave. Dobrih bendova je malo, pa zato proverite da li je muzika koju hoćete da angažujete na Vašoj proslavi slobodna u terminu kada ste zakazali veselje.\nNajbolja muzika za svadbe – Maratonci bend\nPre svečanosti se dogovorite sa muzikom oko repertoara, ali neka to bude okvirni dogovor. Pravi muzičari prate ‘štimung’ i u hodu prilagođavaju repertoar atmosferi. Obavestite ih o posebnim događanjima koje eventualno planirate tokom slavlja, na primer o plesu sa mladom i sl, kako bi mogli da prilagode repertoar i naprave uvod u ono što sledi. Takođe im dajte informacije o toku svadbe – o vremenu kada će se služiti večera, kada će se seći torta, koje običaje ćete sprovesti…


RTS :: Šta nam telo poručuje grčevima\nZdravlje Šta nam telo poručuje grčevima\nponedeljak, 05. avg 2019, 09:55 -> 11:12\nŠta nam telo poručuje grčevima\nZbog većeg gubitka tečnosti, leti su češći, pa je sve više onih koji se žale da ih svakodnevno naglo i bolno bude grčevi.\nPojava grčeva najčešće se dovodi u vezu sa slabijom prokrvljenošću u mišićima i to kod osoba koje ih slabije koriste, to jest najveći deo vremena provode sedeći ili stojeći, ali su česti i kod osoba koje preterano koriste mišiće poput sportista.\n„Grčevi su češći leti i to upravo zbog visokih temperatura i više se znojimo, a ne unosimo dovoljno tečnosti. Dolazi do disbalansa između elektrolita i to prvenstveno onih koji su važni za kontrakciju mišića - kalijuma, kalcijuma, magnezijuma“, istakla je Marina Đelić iz Instituta za medicinsku fiziologiju gostujući u Jutarnjem programu.\nTraju od nekoliko sekundi do nekoliko minuta i najčešće se javljaju u donjim ekstremitetima i to listovima i butinama.\nGrčevi u stomaku, naročito oni koji duže traju, mogu biti posledica nekog oboljenja pa je u tom slučaju neophodno da se javimo lekaru.\nDa bismo pomogli telu da se izbori sa grčevima najbolje je uraditi ono što je suprotno od kontrakcija, a to je relaksacija mišića.\n„Trebalo bi da sednemo, ispravimo noge što više, listove i butine, i lagano pomeramo stopala ka kolenu da bi pomogli istezanju mišića“, objasnila je dr Đelić i dodala da je princip isti za slučaj grčenja mišića dok smo u vodi.


Dodik: RS treba da odbaci članstvo BiH u NATO\nBeta 19. avgusta 2017. 16:30\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas u Trebinju da politika tog entiteta BiH treba da bude odbacivanje učlanjenja Bosne i Hercegovine u NATO.\nOn je ocenio da sve političke partije u RS treba da imaju takav stav, kao i da je potrebno političko jedinstvo u RS u vezi sa odbijanjem knjiženja vojne imovine, koja se nalazi u ovom bh. entitetu, kao vlasništvo države BiH.\nDodik smatra da se NATO „umešao u priču oko vojne imovine i da direktno utiče na to da Ustavni sud BiH donosi odluke i presude koje su samo na štetu Republike Srpske“.\nOn smatra da Ustavni sud BiH nije imao ni ustavni ni zakonski osnov da potvrdi raniju odluku Suda BiH da se vojna imovina „Veliki Žep“ kod Han Pijeska uknjiži kao vlasništvo države BiH.\n„Mislim da se približavamo trenutku i potrebi da odlučimo da li ćemo se o putu ka NATO-u izjašnjavati sada, na jesen, na proleće ili nekih drugih godina“, rekao je Dodik novinarima u Trebinju.\nPrema njegovim rečima, političari iz RS koji budu izbegavali da se izjasne o tome da BiH treba da odbije ulazak u NATO, „samo će pokazati svoje pravo lice i politiku podaništva tom savezu i Zapadu“.\n„Imamo situaciju da nas je NATO bombardovao, da je bacao osiromašeni uranijum na nas, te da se ne samo kao vojna, već i kao politička organizacija mešala se u unutrašnje stvari u BiH, a sada veoma vidljiv i aktuelan je primer oko imovine na Han Pijesku i svega što se dešavalo u sudu“, naglasio je predsednik RS.\nNavodeći da mu nije poznato da li je do sada zabeleženo da je NATO bilo gde pozdravio neku sudsku odluku, kao što je NATO štab u Sarajevu pozdravio odluku Ustavnog suda BiH, Dodik je najavio da će u narednom period, zajedno sa svojim saradnicima, raditi na tome da objasni ljudima o čemu je ovde reč i šta je na delu.\n„Reč je o kontinuitetu devastiranja Republike Srpske, njenog statusa i njenih prava“, naglasio je predsednik RS.\nPrema njegovim rečima, radi se i o „skrivenim, permanentnim i otvorenim napadima na Republiku Srpsku“, od kojih nijedan ne sme biti ignorisan.\n„Svi ti napadi, i mali i veliki, jednako su opasni i zato moraju biti odbačeni i zato će naša politika biti politika odbacivanje politike puta ka NATO-u“, naglasio je Dodik.


Otkupna cena šljive u Topličkom okrugu skoro duplo veća nego prošle godine | Direkt.rs\nPočetna Ekonomija Otkupna cena šljive u Topličkom okrugu skoro duplo veća nego prošle godine\nOvogodišnja otkupna cena šljive sorte „čačanska rodna“ biće 30 dinara po kilogramu što je gotovo duplo više nego lane, kada se za kilogram tog voća plaćalo od 15 do 20 dinara, tvrde otkupljivači u prokupačkom kraju.\nPrema njihovim rečima, visoka je bila i otkupna cena ranih sorti ovog voća – ruske „džanarike“ bila je 14 dinara, a „čačanske lepotice“ 35 dinara po kilogramu.\nI kada je u pitanju šljiva „stenlej“, koja se na prokupačkoj teritoriji nalazi na površini od skoro 2.000 hektara, očekuje se da otkupna cena bude znatno veća u odnosu na prošlu godinu, kada se kretala od 20 do 25 dinara po kilogramu.\n– Ovogodišnji rod šljiva u Topličkom kraju znatno je lošiji od prošlogodišnjeg, pa je shodno tome i cena tog voća ove godine na tržištu znatno veća, zaključuju otkupljivači u prokupačkom kraju.\nBerba šljiva u prokupačkom kraju počeće za desetak dana.


Firma bivše državne sekretarke MUP-a dobila posao od MUP-a | Insajder\nFirma bivše državne sekretarke MUP-a dobila posao od MUP-a\nBPS Security, firma u vlasništvu Milene Vuković, bivše državne sekretarke MUP-a, dobila je posao obezbeđenja od MUP-a, otkriva Insajder. Posao je dobila kao deo konzorcijuma sa kojim je MUP potpisao okvirni sporazum za nabavku u 2019. i 2020. u vrednosti od najmanje 60 miliona dinara, odnosno pola miliona evra.\nNa sajtu Ministarstva unutrašnjih poslova objavljena je dokumentacija iz koje se vidi da je MUP sa konzorcijumom firmi V.I.P. Security, G4S Secure Solution, BPS Security i Tisten Group početkom decembra sklopio okvirni sporazum za nabavku fizičko tehničkog obezbeđenja za potrebe Jedinice za obezbeđenje određenih ličnosti i objekata.\nKao jedini ponuđači, sa MUP-om su sklopili posao po ceni radnog sata u visini od 490 dinara bez PDV-a.\nMilena Vuković bila je kratak period državna sekretarka Ministarstva unutrašnjih poslova, a kako prenose mediji i savetnica ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića. Za državnu sekretarku je imenovana u septembru 2015, a već krajem januara 2016. podnela je ostavku. Kako je objavljeno na sajtu Vlade, Milena Vuković je, podnošenjem ostavke, razrešena i dužnosti člana Saveta Kriminalističko-policijskog univerziteta, kao predstavnik osnivača, kao i funkcije predsednika Nadzornog odbora Zavoda za zdravstvenu zaštitu radnika MUP.\nFirmu za privatno obezbeđenje BPS Security osnovala je u februaru 2017. godine.\nKako se vidi na portalu E- kapija, ova firma poslove obezbeđenja dobila je od različitih državnih institucija kao što su Uprava za zajedničke poslove republičkih organa Beograd, Poreska uprava Srbije, JKP Beogradski vodovod i kanalizacija, GSP Beograd, Parking Servis, Gradski centar za socijalni rad, EPS, Poštu.\nSudeći po tenderima objavljenim na ovom portalu, pre ovog posla, takođe je radila za MUP i to kao deo konzorcijuma sa još tri firme dobila je u avgustu prošle godine i to za održavanje higijene u objektima MUP-a.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović krajem decembra prošle godine je rekao da se razmatra pilot projekat, u okviru kojeg bi licencirani radnici firmi za privatno obezbeđenje, u skladu sa zakonom, bili angažovani na poslovnima fizičkog obezbeđenja objekata MUP, umesto pripadnika MUP-a, tamo gde je to moguće.\nUvođenje privatnog obezbeđenje pravdao je uštedama i za građane i za MUP.\n„Pokazaćemo da može da se napravi ušteda i umesto da primamo nove ljude, jednim delom ćemo primati ljude koji imaju licence da te poslove obavljaju, a da policijski službenici obučeni za policijske poslove, rade ono što niko sem njih ne može”, rekao je tada Stefanović.\nOn je naveo da će radnici firmi za privatno obezbeđenje moći da obavljaju posao fizičkog obezbeđenja onih zgrada koje nemaju poseban rizik, a da bi jedan od prvih objekata koji će biti iskorišćen u pilot projektu mogao da bude objekat Jedinice za obezbeđenje u Sarajevskoj ulici.\nNedavno se na Youtube-u pojavio video snimak na kome se vidi da zgradu MUP-a u Sarajevskoj obezbeđuje privatno obezbeđenje na čijoj uniformi piše BPS Security.


Crnogorski aerodromi do sredine oktobra opslužili preko dva miliona putnika - Index.ba\nCrnogorski aerodromi do sredine oktobra opslužili preko dva miliona putnika\nNa oba crnogorska aerodroma, u Podgorici i Tivtu do sredine oktobra opsluženo je dva miliona i 190.000 putnika, što je 250 hiljada više nego u istom periodu prošle godine, saopštio je izvršni direktor Aerodroma Crne Gore, Danilo Orlandić, javlja Anadolu Agency (AA).\nOn je kazao da je od početka godine kroz podgorički i tivatski aerodrom prošlo više putnika nego tokom cijele rekordne prošle godine.\n„Prošlog utorka na Aerodromu Podgorica opslužen je milioniti putnik i to dva mjeseca ranije nego prošle godine, a do danas na tom aerodromu je opsluženo milion i 10 hiljada putnika”, naveo je Orlandić u saopštenju.\nOn je kazao da su milionitog putnika na tivatskom aerodromu dočekali početkom septembra, a od početka godine do danas kroz tu primorsku vazdušnu luku je prošlo milion i 170,000 putnika. Takođe, obavljeno je oko 13 hiljada letova.\nPrethodni članakMinistar Jusko na sastanku sa kineskim ministrom saobraćaja\nNaredni članakPredsjednik Austrije stigao u dvodnevnu posjetu Srbiji