Više od 30 mrtvih u napadu automobilom bombom u pokrajini Dijala\nIračka policija navodi da je u eksploziji automobila-bombe u jednoj šiitskoj enklavi u nemirnoj pokrajini Dijala, severoistočno od Bagdada, poginulo najmanje 32 ljudi, a da su desetine ranjene.\nLekari navode da su brojni ranjenici imali problema sa disanjem, što ukazuje da je uz eksploziju takođe ispušten toksični gas - hlor.\nBomba je eksplodirala kraj tržnice u gradu Abu Dajdah, oko 40 kilometara od Bakube, uporišta sunitskih pobunjenika.\nNa jugu, u gradu Nasiriji, najmanje devet osoba je ubijeno u oružanom sukobu iračkih bezbednosnih snaga sa šiitskim paravojnim fomacijama lojalnim radikalnom svešteniku Moktadi al Sadru.\nFunkcioneri službi bezbednosti ističu da se napad dogodio pred zoru, kad je policija pritvorila dvojicu pripadnika paravojnih snaga osumnjičenih za napade na iračke i američke trupe.\nU Bagdadu, američki zvaničnici su saopštili da su dva Iračanina poginula kada je 10 minobacačkih granata pogodilo čvrsto utvrđenu Zelenu zonu. U međuvremenu, portparol američke vojske, general-potpukovnik Vilijam Koldvel, izjavio je da pripadnici američkih i iračkih snaga čine sve što je moguće da pronađu tri američka vojnika, koje su po svemu sudeći oteli ekstremisti povezani sa Al Kaidom.\nSenat protiv oročavanja budžeta za operacije u Iraku\nAmerički Senat je danas odbacio amandman kojim bi finansiranje američkih vojnih operacija u Iraku bilo obustavljeno u martu sledeće godine.\nProtiv tog amandmana koji su predložile demokrate glasalo je 67 senatora, dok se za njega izjasnio samo 21 senator. Senat će takodje glasati o drugim amandmanima na zakonski predlog o finansiranju vojnih opearcija U Iraku.\nPosmatrači veruju da će rezultati današnjeg glasanja biti indikator u pogledu orijentacije budućeg zakonskog predloga o finansiranju vojnih operacija u Iraku koji bi Senat trebalo da usvoji. Predsednik Buš je stavio veto na prvobtini zakonski predlog kojim je finansiranje bilo povezano sa povlačenjem američkih trupa iz Iraka.\nPrinc Heri ostaje u Britaniji\nBritanski princ Heri neće biti stacioniran u Iraku kao što je prethodno planirano zbog toga što su mu upućene pretnje smrću. General Ričard Danat je danas rekao da princ Heri neće biti stacioniran kao komandat trupa svog voda.\nOn je istakao da su pomente pretnje značile da su Heri i oni oko njega bili izloženi specifičnom riziku. U saopštenju ured princa Herija saopštava da je on razočaran što neće otići u Irak kao što je planirano.\nU ranijim izveštajima je navedeno da su irački pobunjenici pretili da će oteti princa Herija.


Pravilnik biznis-rekreativ lige - Biznis-Rekreativ\nPravilnik biznis-rekreativ lige\nČlan 1 KOŠARKAŠKA BIZNIS LIGA Banja Luke je takmičenje košarkaških rekreativaca, zaposlenih u kompanijama na teritoriji opstine Banjaluka a I sire, a u organizaciji I pod pokroviteljstvom BLBA. Nakon formiranja, ekipe, kompanije se prijavljuju za učešće u ligi, prihvatajući ove Propozicije koje se usvajaju na sastanku pre početka takmičenja. Osnovni principi takmičenja su: sportsko i fair-play nadmetanje, rekreacija i druženje.\nČlan 2 Takmičenje se odvija na osnovu Pravila igre koje utvrđuje Međunarodna košarkaška federacija – FIBA, i ovih Propozicija. Za razliku od FIBA pravila, ekipe imaju pravo na po dva tajm auta po poluvremenu, bez prava prenošenja istih ukoliko nisu iskorišćeni u prvom poluvremenu, kao i na po jedan tajm aut za svaki produžetak, takođe, bez prava prenosa. Utakmce se igraju 4 cetvrtine po 8 minuta, 6 minuta prljavo i poslednja 2 svake cetvrtine se stopaju.\nČlan 3 Kalendar takmičenja usvaja se na sastanku ekipa učesnica sa organizatorom, na predlog organizatora u skladu sa raspoloživim terminima. Isti ne može da se menja, osim u izuzetnim slučajevima koji nisu mogli biti unapred predviđeni (viša sila). Odluku o eventualnoj promeni kalendara takmičenja donosi Komesar lige.\nČlan 4 KOŠARKAŠKA BIZNIS LIGA Banja Luke broji .. ekipa i to:\nliga broji maksimum 16 ekipa, izuzetnim slucajevima komesar moze da promijeni ovaj clan i time se prilagodi novonastalim uslovima\nPod uslovom da liga broji 16 ekipa, prave se dve grupe po 8 ekipa, igra se sistem lige, nakon toga razigravanje 1 sa 8, 2 sa 7, itd, na dve pobjede, nakon toga cetvrtfinale na 2 pobjede, i za kraj se odigrava final four.\nOrganizator ima pravo da izmijeni određene tačke pod uslovom da se prilagodjava sistemu takmičenja\nČlan 5 Takmičenje se odvija u tri faze. Prva faza liga sistem, druga faza je eliminaciona na playoff principu, I nakon toga se organizuje final four I određuje konačan plasman. Redosled takmičarskih brojeva i raspored utakmica određuje se po Bergerovom sistemu. Plasman ekipa na tabeli određuje se na osnovu Pravila igre (za pobedu se dobija 2 boda, za poraz 1 bod, u izuzetnim slučajevima se dobija 0 bodova – npr. neopravdan nedolazak na utakmicu i sl.). Takmičenje se odvija po liga sistemu: jednokružno (ovisno o broju prijavljenih ekipa dvokružno) svako sa svakim. Redosled takmičarskih brojeva i raspored utakmica određuje se po Berger sistemu. Plasman ekipa na tabeli određuje se na osnovu Pravila igre (za pobedu se dobija 2 boda, za poraz 1 bod, u izuzetnim slučajevima se dobija 0 bodova – npr. neopravdan nedolazak na utakmicu i sl.).\nČlan 6 Prvoplasiranoj ekipi pripada pehar pobednika KOŠARKAŠKE REKREATIV LIGE Banja Luke u trajno vlasništvo, a igračima zlatne medalje. Drugoplasiranoj ekipi pripada pehar za osvojeno drugo mesto, a igračima srebrne medalje. Trećeplasiranoj ekipi pripada pehar za osvojeno treće mesto, a igračima bronzane medalje. Pored navedenih ekipa, pehar za fair-play će dobiti i jedna od ekipa učesnica, na predlog komesara takmičenja. Takođe prigodnim priznanjima biće nagrađeni najistaknutiji pojedinci, najbolji igrač, najbolji strelac i najbolji trojkaš.\nČlan 7 Utakmice se igraju prema sledećem KALENDARU TAKMIČENJA: – I kolo: – II kolo: – III kolo: – IV kolo: – V kolo: … Nakon završetka ligaškog dela takmičenja odigraće se play-off u kome učestvuju 8 prvoplasiranih ekipa. Termini odigravanja biće naknadno određeni. Play-off se igra na dve dobijene utakmice. Nakon završetka ove faze takmičenja odigraće se FINAL FOUR u kome učestvuju 4 najuspešnije ekipe. Pobednici igraju jednu utakmicu za prvo mesto, a poraženi takođe jednu utakmicu za treće mesto..\nČlan 8 Odlaganje utakmice koja je ranije zakazana vrši se samo izuzetno, uz vođenje računa o fair-play-u. Ukoliko ekipe iz opravdanog razloga zahtevaju da igraju u različite dane vikenda, a pri tome ne mogu da nađu kompromis, prednost u biranju termina ima isključivo prvoimenovana ekipa. Odluku o eventualnom odlaganju iste\nTačka 1. Utakmice se mogu pomjeriti samo i iskljucivo samo za jedno od narednih kola odigravanja lige.\nTačka 2. Ekipa koja želi da promijeni termin odigravanja utakmice mora da pošalje zvanicni mejl na email adresu asocijacije, te da tim putem informiše organizacioni odbor za pomjeranje utakmice.\nTačka 3. Ekipa može da pošalje zahtjev samo ako se usmeno i pismeno dogovori sa ekipom protiv koje igra to kolo, da se ta utakmica odgodi za neko drugo kolo.\nTačka 4. Utakmice se mogu odgoditi maksimalno pet puta u toku sezone, s tim da se sve odgodjene utakmice moraju odigrati u periodu prije svih utakmica tog dana, ili u periodu nakon svih utakmica tog dana.\nTačka 5. Utakmice se mogu pomjeriti samo za subotu i nedjelju, to jeste za dane kada se odigravaju zvanicna kola lige, bez izuzetka.\nTačka 6. Organizator tek nakon dostavljenog mejla, i potvrde obe ekipe o odgadjanju utakmice, kontaktira sudije i ostatak ekipe da provjeri da li njima odgovara promjena termina odigravanja utakmica u tom vremenskom periodu, u slučaju da odgovara utakmica će biti pomjerena za termin koji odobri organizator.\nTačka 7. Pomjeranje same utakmice iznosi 100km.\nTačka 8. Ekipa koja želi da pomjeri utakmicu zbog nedostatka igrača ili bilo kog drugog razloga, snosi cjelokupne troškove pomjeranja utakmice.\nTačka 9. Ovaj član je uveden zbog sprječavanja rizika pretjeranog pomjeranja utakmica, i pojednostavljivanja sistema organizacije samih utakmica, i takodjer zbog decidnih informacija ko i kada može da pomjeri termine, i kakvi se uslovi trebaju ispuniti da bi se termini pomjerili.\nTačka 10. Ekipe plaćaju pomjeranje termina na licu mjesta u dvorani, i time izbjegavaju potencijalne minus bodove koje bi dobili jer nisu u mogucnosti da odigraju to kolo.\nTačka 11. Jednom pomjerena utakmica se više neće moći pomjerati u drugi termin.\nTačka 12. Ekipe koje nisu u mogucnosti da odigraju utakmicu, i nisu voljne da plate troškove pomjeranja utakmica, ili ne nadju zajednicku rijec sa ekipom protiv koje treba da odigraju kolo, ta utakmica će biti registrovana 20-0, i ekipa neće dobijati minus bodove.\nTačka 13. Samo, i iskljucivo samo organizator može da predlozi datum i vrijeme odigravanja pomjerene utakmice, radi izbjegavanja bilo kakvih komplikacija.\nTačka 14. Organizator garantuje obezbjedjivanje uslova za odigravanje odgodjene utakmice, ali je jedini preduslov da ekipa uplati iznos od 100km, koji obavezuje ekipe da sto manje pokusavaju da kalkulišu i pomjeraju utakmice, iz bilo kojih razloga.\nTačka 15. U slučaju kolektivnih ili individualnih nesreća, ili bilo kojih drugih prirodnih katastrofa ili nepogoda, organizator preuzima na sebe informisanje ekipa o odigravanju utakmica koje su trebale biti odigrane to kolo.\nTačka 16. Ekipe moraju najkasnije do utorak pred odigravanje tog kola da informišu organizatora o nemogućnosti odigravanja utakmice to kolo, da bi organizator preduzeo potrebne mjere za potencijalno odgadjanje utakmice.\nTačka 17. U slučaju bilo kakvih propusta organizatora oko odigravanja utakmica, organizator preuzima na sebe troškove odigravanja odgodjenih utakmica.\nTačka 18. Minus bodove na odgodjene utakmicu, a da je tom prilikom prethodno dogovoreno pomjeranje utakmice od strane obe ekipe, dobija ekipa koja se ne pojavi na utakmici.\nTačka 19. Maksimalan broj negativnih bodova i neodigravanja utakmica je tri pura tokom sezone, sve preko toga ekipa će biti diskvalifikovana iz daljeg takmicenja.\nTačka 20. Sve ekipe će biti informisane o prinudnog neodigravanju utakmica ili citavog kola na transparentan i pravovremen način.\nČlan 10 Utakmice se igraju loptama MOLTEN GF7 ili Euroleague TF-500 Spalding, ukoliko se istom ne raspolaže, nekom drugom adekvatnom loptom, ali tek nakon saglasnosti obe ekipe. Međutim, ukoliko ekipe ne mogu da se dogovore prvi sudija određuje loptu kojom će se igrati utakmica. Utakmice se odigravaju u sali minimalne dimenzije 24 x 12 m, sa minimalno jednom svlačionicom za ekipe i sudije, opremljenom tuševima sa toplom i hladnom vodom. Utakmice se odigravaju sa električnim semaforom, električnim satovima za merenje napada. Na zapisničkom stolu sede merilac vremena i 24 sec. odnosno zapisničar. Izuzetno, u slučaju kvara električnih uređaja, utakmica će se odigrati odnosno nastaviti ručnim merenjem vremena, pri čemu po jedan predstavnik ekipe ima pravo nadzirati rad zapisničkog stola. Svaka ekipa posle utakmica dobija kopiju zapisnika.\nČlan 11 Ekipe su dužne da na facebook Biznis I Rekreativ liga Banja Luke dostave konačan spisak od maksimum 12 ili manje igrača sa sledećim podacima: ime i prezime, matični broj, kao i boju dresova koju nosi ekipa. Nakon toga nijedan novi igrač, koji nije na spisku ne može nastupati za ekipu, sve do 8 kola ligaškog dela takmičenja, kada ekipa ima pravo da zameni 2 igrača od 15 ili manje koji su već prijavljeni, ali broj igrača mora ostati isti kao na prethodno dostavljenom konačnom spisku. Nakon dostavljanja spiska i fotografija svih članova ekipe, igrači, treneri i službeni predstavnik ekipe dobiće identifikacionu karticu bez koje neće moći ni na koji način biti aktivni učesnici takmičenja. U slučaju potrebe i zvanične primedbe, Komesar lige proverava identitet spornog igrača i donosi odgovarajuću odluku. Starosna granica igrača od minimum 18 godina, ukoliko je prijavljena ekipa sastavljena od igrača koji nisu zaposleni u firmi koja je prijavila učešće. U principu, nemaju pravo igranja registrovani igrači, osim ukoliko se radi o neaktivnom igraču (ne nastupa ni za koju ekipu u zvaničnim takmičenjima tokom zimskog perioda). U svakom pojedinačnom slučaju, a po blagovremenoj pismenoj primedbi (e-mailom) bilo koje ekipe, pravo nastupa određenog igrača proverava i donosi odluku Komesar lige. Igrač koji je jednom nastupio za jednu ekipu i bio prijavljen na spisak te ekipe, nema pravo igranja za drugu ekipu u tekućoj sezoni. Uz spisak igrača, svaka ekipa daje ime svog službenog predstavnika, koji može ujedno obavljati kako igračku, tako i trenersku funkciju. Ovo lice predstavlja ekipu, odgovorno je za nastup svoje ekipe, te ovlašćeno za zvaničnu komunikaciju sa Komesarom lige. Predstavnik ekipe daje svoju e-mail adresu na koju će organizator blagovremeno slati sva obaveštenja, a za hitnu komunikaciju na raspolaganju je veza putem mobilnog telefona.\nČlan 12 Zakazivanje termina utakmica (raspored i satnica) vrši se isključivo posredstvom internet sajta, najkasnije do srede pre odigravanja kola. Ukoliko ekipa iz nekog opravdanog razloga želi da odloži odigravanje utakmice ili ne može da nastupi u određenom terminu u vreme odigravanja redovnog kola mora blagovremeno, odnosno najkasnije do UTORKA do 14 časova mejlom ili SMS-om kontaktirati Komesara lige, nakon čega će biti doneta konačna odluka. Ekipe su dužne da striktno poštuju utvrđen termin (satnicu) svojih utakmica, te da u Sali odigravanja isti budu u dovoljnom broju (minumum 5 igrača) najmanje 15 minuta pre početka iste. 3 minuta pre zakazanog početka utakmice ekipe su obavezne da istrče na svoju polovinu terena (kod svoje klupe) radi pozdravljanja sa igračima protivničke ekipe.\nČlan 13 Ponašanje ekipa/igrača mora biti u skladu sa korektnim, u duhu sportskog i fer, za šta su posebno odgovorni predstavnici ekipa. Negovanje fair-play-a i sportskog ponašanja je posebna tekovina KOŠARKAŠKE REKREATIV LIGE Banja Luke. Kazne za nesportsko ponašanje nisu novčane, već isključivo znače suspenziju za određeni broj utakmica. Igraču/treneru/klupi/pratiocu ekipe kome na utakmici bude dosuđena tehnička greška ista se samo evidentira – upisuje. U ponovljenom slučaju dosuđene tehničke greške (parna tehnička greška) isti akter automatski nema pravo nastupa na jednoj – prvoj narednoj utakmici. Za slučaj da se gore navedenim licima dosudi isključujuća greška, ista znači automatski zabranu nastupa na dve naredne utakmice. U težem, odnosno ponovljenom slučaju nesportskog ponašanja, Komesar lige donosi konačnu odluku o kazni, koja se kreće u rasponu od dve utakmice zabrane igranja pa sve do doživotne zabrane učešća u biznis i rekreativ ligi. Disciplinsku odgovornost igrača/trenera drugih službenih lica u slučajevima koji nisu gore pobrojani, ceni i sankciju izriče Komesar lige. Takođe, Komesar ili osoba prisutna na utakmici koja ga zamenjuje kao i sudije imaju pravo da sankcionišu ponašanje osoba iz publike, a u slučaju težeg oblika nesportskog ponašanja i narušavanja osnovnih postulata lige može zatražiti i intervenciju organa reda, odnosno policije.\nČlan 14 Ligaški deo takmičenja, četvrtfinalne utakmice playoff-a i playout utakmice sude dvojica sudija, kao i polufinale i finale. Izuzetno, uz saglasnost obe ekipe, a u pitanju je viša sila, utakmicu može suditi jedan sudija.\nČlan 15 Delegiranje sudija vrši Komesar lige, sa liste odabranih aktivnih i sudija veterana. Komesar će strogo sankcionisati bilo kakav oblik neprofesionalnog ponašanja sudija.\nČlan 16 Članovi ekipa su obavezni da pre početka takmičenja dostave Komesaru lige lekarska uverenja da su zdravstveno sposobni da se rekreativno bave sportom, i da potpišu izjave da na svoju ličnu odgovornost igraju utakmice, kao i da u tom smislu sami snose odgovornost za eventualne povrede/nezgode ili smrtni slučaj igrača prilikom odigravanja utakmice, odnosno prilikom putovanja na i sa utakmice.\nČlan 17 Svaka ekipa je odgovorna za ponašanje svojih igrača/trenera/službenog predstavnika/drugog pratioca/navijača na utakmici. Eventualnu materijalnu štetu koju učini igrač/trener/službeni predstavnik/drugi pratilac/navijač ekipe, ta ekipa je dužna i da nadoknadi (razbijeno staklo, vrata, sanitarije, tuševe i druge uređaje koji služe odigravanju utakmice), o čemu poseban zapisnik (konstatovanje štete, krivica, visina štete, način restitucije) sastavlja Komesar lige uz učestvovanje predstavnika ekipe. Neplaćanje štete u zapisniku određenom roku povlači suspenziju te ekipe koja ne može odigravati utakmice po daljem rasporedu sve do momenta izmirenja obaveze.\nČlan 18 U slučaju bilo kakvog nesporazuma koji proiziđe iz takmičenja, isti rešava svojom odlukom Komesar lige i ista će biti objavljena na web sajtu.\nČlan 19 U biznis-reakreativ ligi ne mogu učestovati aktivni igrači bilo koje košarkaške lige (bila to Premier liga, 1. ili 2. liga Republike Srpske).\nČlan 20. Registrovanje igrača pred playoff fazu se vrši po sledećim principima. Tačka 1. Smiju se registrovati samo igrači koji nisu nastupali niti trenirali ni za jednu ekipu u tekućoj sezoni lige, i igrači koji nisu nastupali ni za jedan tim aktivno u bilo kojoj ligi u državi ili inostranstvu.\nTačka 2. Maksimalan broj registrovanih novih igrača je 2, pod uslovom da konačni broj ne prelazi 15 igrača po ekipi.\nTačka 3. Ako ekipa ima 15 igrača, i želi da registruje novog igrača, ona to može učiniti samo pod uslovom da je jedan od igrača povrijeđen (obavezno dostaviti ljekarsko uvjerenje), te time zamijeniti tog igrača novim igračem.\nTačka 4. Svako mijenjanje ili dodatna registracija igrača iznosi 100km po igraču. Tačka 5. Registrovani igrači moraju dostaviti osnovne informacije o sebi da bi bili evidentirani u spisak igrača.


Vesti online / Vesti / Hronika / Veliki požar u Novom Pazaru, dve osobe stradale (VIDEO)\nU požaru koji je izbio u stambenoj zgradi u Novom Pazaru, prema prvim informacijama, dve osobe su izgubile život, a osam je povređeno, saopštio je MUP.\nKako se navodi, požar, koji je izbio oko 9:30 sati na trećem i četvrtom spratu stambene zgrade u Ulici Rasima Halilovića broj 3, u međuvremenu je lokalizovan.\n"Saznajemo da je dvoje ljudi poginulo u požaru, jedno lice teško povređeno, dok je osmoro zadobilo lakše i teže povrede. Vatrogasci su uspeli da evakuišu ostale stanare zgrade Bor. Isključena je struja", prenosi RTV Novi Pazar.\nSve povređene osobe su hospitalizovane u Zdravstvenom centru u Novom Pazaru.\nNa dogašivanju požara na terenu je i dalje 19 vatrogasaca-spasilaca, sa sedam vozila iz Novog Pazara, Tutina, Sjenice i Raške, piše u saopštenju.\nSRBIJA Dva dana žalosti u Novom Pazaru


Decembarski koncerti u Kulturnom centru Beograda – LaVie.rs\nDecembar je tradicionalno mesec kada se organizuje veliki broj novogodišnjh koncerata, dečijih predstava i priredbi. Ove godine nažalost najveći deo događaja je otkazan. Ipak, ukoliko volite klasiku, obradovaće vas koncerti koji se ovog meseca održavaju u galeriji “Artget” Kulturnog centra Beograda.\nPrvi koncert na repertoaru je 7. decembra u 16 časova. U pitanju je nastup pijanistkinje Jovane Nikolić koja je diplomirala na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu i završila redovne i master studije na Visokoj školi za muziku u Karlsruheu. Dobitnica je brojnih nagrada na nacionalnim i internacionalnim takmičenjima, a publici će se predstaviti klavirskim kompozicijama Betovena, Šuberta, Šopena i Skrjabina.\nU ponedeljak, 21. decembra nastupiće pijanista Borko Milojković. Na koncertu će se predstaviti i gošća iz Banjaluke, pijanistkinja Jasna Đurović. Borko Milojković je nastupao širom zemlje, kao i u Mađarskoj, Makedoniji i Francuskoj, a na programu njegovog koncerta su dela Šopena, Dvoržaka i Skrjabina.\nNovogodišnji koncert izvešće violinistkinja Jovana Udović zajedno sa klavirskim saradnikom Ukijem Ovaskainenom. Jovana Udović pohađa Školu za muzičke talente u Ćupriji i do sada je osvojila brojne nagrade u zemlji i inostranstvu. Na programu su dela Fransisa Pulenka i Ernesta Šosona. Koncert će biti emitovan onlajn na Jutjub kanalu Kulturnog centra Beograda u ponedeljak, 28. decembra u 12 časova.\nKulturni događaji u Kulturnom centru Beograd održavaju se uz propisane epidemiološke mere za suzbijanje širenja korona virusa, a uz izvođača i organizatore, broj mesta za publiku u Galeriji Artget smanjen je na 20. Zbog ovih ograničenja, mesta se rezervišu prijavom (naglasiti za koji koncert) na imejl adresu damjana.njegic@kcb.rs ili telefonom na 011/2622058. Prijavljivanje je moguće do dana koncerta u 12 sati ili dok se mesta ne popune. Već narednog dana, snimak dela koncerta će biti objavljen na Jutjub kanalu Kulturnog centra Beograda i dostupan nedelju dana svima koji nisu uspeli da prisustvuju događaju.\nklasika, konceri\t0\nNestašna žirafa - ljupki, romantični i nežni aksesoari za decu


September 2021 – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske prisustvovala u Novom Sadu konferenciji „Investicioni potencijali Republike Srpske“\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovala je danas u Novom Sadu konferenciji „Investicioni potencijali Republike Srpske“. Predsjednica Republike Srpske je iskazala veliku zahvalnost pokrajinskim vlastima što su uvijek predano radili na saradnji, pružali podršku na svaki mogući način, podsjetivši i da je toga bilo tokom ratnog perioda, kao i sve ono što je uslijedilo poslije…\nPredsjednica Republike Srpske razgovarala sa predsjednikom Pokrajinske vlade\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je danas u Novom Sadu sa predsjednikom Pokrajinske vlade Igorom Mirovićem. Tokom sastanka razgovarano je o dosadašnjoj saradnji Republike Srpske i AP Vojvodine, infrastrukturnim projektima koji povezuju Republiku Srpsku i AP Vojvodinu, odnosno Republiku Srbiju, kao i mogućnostima za dodatno unapređenje ekonomske saradnje. Sagovornici su izrazili zadovoljstvo sveukupnim odnosima…\nProtokol predsjednice Republike Srpske za srijedu, 29.09.2021. godine\nProtokol predsjednice Republike Srpske za srijedu, 29.09.2021. godine: 14.00 časova – Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovaraće sa predsjednikom Pokrajinske vlade Igorom Mirovićem (zgrada Pokrajinske vlade, Bulevar Mihajla Pupina 16); 15.00 časova – Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovaće konferenciji „Investicioni potencijali Republike Srpske“ (Privredna komora Vojvodine, Hajduk Veljkova 11); 20.00 časova – Predsjednica Republike…\nPredsjednica Republike Srpske razgovarala sa predstavnicima Udruženja porodica sa četvoro i više djece Republike Srpske „4+“\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je danas u svom kabinetu sa predstavnicima Udruženja porodica sa četvoro i više djece Republike Srpske „4+“.\nProtokol predsjednice Republike Srpske za ponedjeljak, 27.09.2021. godine\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovoraće danas, 27.09.2021. godine u 12.00 časova, sa predstavnicima Udruženja porodica sa četvoro i više djece “4+”. Nakon sastanka, koji će biti održan u Palati Republike, predviđeno je saopštenje za javnost. Snimateljima i fotoreporterima biće omogućeno snimanje kadrova na početku sastanka.\nPredsjednica Republike Srpske uputila čestitku Njegovom preosveštenstvu episkopu Metodiju povodom ustoličenja na mjesto episkopa budimljansko-nikšićkog\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović uputila je čestitku Njegovom preosveštenstvu episkopu Metodiju, povodom ustoličenja na mjesto episkopa budimljansko-nikšićkog.\nReagovanje predsjednice Republike Srpske Željke Cvijanović na odluku Ustavnog suda BiH:\nProtokol predsjednice Republike Srpske za petak, 24.09.2021. godine\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovaće večeras, 24.09.2021. godine u 19.00 časova, svečanom otvaranju V Kongresa kardiologa Republike Srpske sa međunarodnim učešćem. (Kulturni centar Banski dvor, Banja Luka)\nPredsjednica Republike Srpske prisustvovala svetoj arhijerejskoj liturgiji povodom Vaznesenja Gospodnjeg – Spasovdana i litiji oko hrama\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovala je danas u Banjaluci svetoj arhijerejskoj liturgiji povodom Vaznesenja Gospodnjeg – Spasovdana, a potom i litiji oko hrama. Predsjednica Republike Srpske izjavila je da je važno da Banjaluka nastavi da ide putem razvoja. “Čitav niz godina radili smo predano da od Banjaluke napravimo moderan evropski grad. Mislim da smo…\nPredsjednica Republike Srpske prisustvovala obilježavanju krsne slave opštine Kostajnica i Hrama Svete Trojice – Duhovi\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovala je danas u Kostajnici obilježavanju krsne slave opštine i Hrama Svete Trojice – Duhovi i čestitala građanima krsnu slavu. Tokom posjete opštini Kostajnica predsjednica Srpske i predsjedavajući Savjeta ministara prisustvovali su liturgiji u Hramu Svete Trojice, te položili vijence na spomenik poginulim borcima u Odbrambeno-otadžbinskom ratu. Predsjednici Republike Srpske…


29.04.2021 u 15:23\nApelacioni sud produžio pritvor Belivukoj grupi za još tri meseca\nApelacioni sud u Beogradu produžio je danas za još tri meseca pritvor Veljku Belivuku i Marku Miljkoviću i ostalim pripadnicima njihove organizovane kriminalne grupe, koji se terete za najteža krivična dela. Pritvor je Belivuku i ostalima danas produžen zbog svih zakonskih razloga – opasnosti od bekstva, opasnosti da će sakriti ili uništiti dokaze, da ne bi ponove krivična dela u kratkom roku, kao i zbog uznemirenja javnosti, rekla je za Tanjug portparolka suda Mirjana Piljić. Prema ovoj odluci suda pritvor može da im traje do 2. avgusta, dodala je Piljić. Ova grupa uhapšena je 4. februara. Belivuk i Miljković su pod sumnjom da su organizovali kriminalnu grupu koja je izvršila niz najtežih krivičnih dela, skrivajući se iza Parizanove navijačke grupe „Principi”. Pored njih,\n29.04.2021 u 12:07\nPopović: Isteraćemo do kraja slučaj Belivuk\nMinistarka pravde Maja Popović izjavila je danas da je srpsko pravosuđe „više nego spremno” da slučaj Veljka Belivuka istera do kraja. „I tužioci i sudije vrhunski rade svoj posao kao i MUP i bezbednosne službe. Mislim da je ova država pokazala jasnu želju da se obračuna sa svim oblicima najtežeg organizovanog kriminala. To je apsolutni prioritet vlasti i mislim da smo pokazali i dokazali da sa tim umemo da se borimo”, naglasila je Popović za RTS prenosi Tanjug. Rekla je i da su neosnovane kritike, koje se mogu čuti u delu javnosti, da nema predmeta u borbi protiv visoke korupcije. „Mislim da su te kritike neopravdane imajući u vidu da su tokom prošle godine posebna koruptivna odeljenja imala preko 2.000 predmeta u radu. U toku prošle godine podignute se 973 optužnice i 673\n28.04.2021 u 18:31\nTurski detektivi traže po Balkanu Faruka zbog dve milijarde dolara\nTurski detektivi stigli su u Albaniju i Severnu Makedoniju tražeći informacije o Faruku Ozeru, osumnjičenom da je pobegao na Balkan sa podacima o razmeni kriptovaluta vrednih dve milijarde dolara. Potera za Ozerom počela je prošle sedmice, pošto klijenti njegove kompanije „Todeks" nisu mogli da podignu novac, što je pokrenulo talas spekulacija da je po sredi velika prevara. Odmah zatim, turske vlasti saopštile su da se Ozer nalazi u Albaniji, pa je za njim raspisana međunarodna poternica, ali albanska policija nije uspela da ga pronađe. Osim u Severnu Makedoniju i Albaniju, turski agenti upućeni su i u Crnu Goru i na Kosovo, javlja turski list „Hurijet”, a prenosi RTS. Turske vlasti tvrde da je vlasnik "Todeksa" oštetio oko 390.000 korisnika platforme za razmenu\n„Kavačkom klanu” zadata tri teška udarca\nRano je reći da je „kavački klan” obezglavljen, ali ova kriminalna grupa je od početka godine poprilično uzdrmana i doživela je tri teška udarca. Slobodan Kašćelan, navodni vođa „kavačkog klana” uhapšen je u sredu u policijskoj akciji u Kotoru a pre dva dana određen mu je pritvor, dok je drugi vođa „kavčana” Radoje Zvicer uspeo da umakne policiji i pobegne iz Crne Gore. Još jedan ovogodišnji jak udarac „kavački klan” doživeo je početkom aprila kada su u Portugaliji uhapšeni visokopozicionirani „kavčani” Igor Božović i njegov sin Vladimir Božović. Otac i sin bili su godinama na poternici. I treći, ali ne najmanje bitan udarac, dogodio se 4. februara kada je razbijen „beogradski ogranak kavčana” predvođen Veljkom Belivukom. Kada je reč o nedavnom hapšenju Kašćelana, u Crnoj Gori se\n24.04.2021 u 16:34\nU tajnoj sobi kuće u Ritopeku pronađeno deset kilograma eksploziva\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da je pronađena „tajna soba” sa deset kilograma eksploziva u kući u Ritopeku, koju su koristili pripadnici grupe vođe navijača Partizana Veljka Belivuka. „U toj 'kući strave' pronađena je tajna soba, do koje smo došli nakon razgovora sa pripadnicima te grupe. U sobi smo pronašli veliku količinu naoružanja, više od deset kilograma raznih vrsta eksploziva i industrijske mašine za mlevenje mesa, za mlevenje kostiju”, rekao je ministar, a preneo njegov kabinet. Ministar Vulin je napomenuo da javnost ne treba da dozvoli da bilo ko pokuša da relativizuje to što je pronađeno i da to predstavi kao „politički ili navijački obračun”, prenosi Beta. „Ovo je obračun sa najozbiljnijom organizovanom kriminalnom grupom još od\n23.04.2021 u 20:37\nViši sud preinačio odluku, Kavčani moraju u pritvor\nPODGORICA - Veće podgoričkog Višeg suda preinačilo je večeras odluku sudije za istragu i odlučilo da Slobodanu Kašćelanu i uhapšenim navodnim članovima kavačkog kriminalnog klana odredi pritvor od 30 dana. U toku je policijska akcija hapšenja šestorice navodnih članova kavačkog kriminalnog klana, koji su ranije danas bili pušteni posle tužilačkog zadržavanja. Navodni vođa kavačkog klana Slobodan Kašćelan i ostale osobe nedavno uhapšene u policijskoj akciji, prethodno su pušteni danas posle podne da se brane sa slobode.\n23.04.2021 u 18:46\nKašćelan u zatvoru kraće od vladike Joanikija\nPODGORICA - Predsednik Prave Crne Gore, članice vladajuće koalicije, Marko Milačić, ocenio je skandaloznom odluku suda o puštanju navodnog šefa tzv. kriminalnog kriminalnog klana Slobodana Kašćelana da se brani sa slobode. Ocenjujući odluku suda skandaloznom, Milačić pita postoje li bolji primer „zarobljenosti pravosuđa od činjenice da je Slobodan Kašćelan proveo manje vremena zatvoren, nego vladika Joanikije”. Takva odluka Višeg suda u Podgorici najbolje svedoči koliko su promene u pravosuđu potrebne i hitne, kaže Milačić. Podseća da su Kašćelan i ekipa osumnjičeni za najteža krivična dela - stvaranje kriminalne organizacije, ubistva u saučesništvu, pokušaj ubistva - puštena je na slobodu. „Nakon iskazanog stava Venecijanske komisije i svih relevantnih domaćih i stranih\n23.04.2021 u 17:22\nVođa kavačkog klana ponovo na slobodi\nPODGORICA – Viši sud odbio je predlog Specijalnog državnog tužilaštva da se Slobodanu Kašćelanu i još 13 osumnjičenih odredi pritvor zbog sumnje da su deo kriminalne organizacije koja je počinila ubistvo u pokušaju i ubistvo u saizvršilaštvu, potvrđeno je iz tog Suda. Pobjeda je objavila da su osumnjičeni pušteni usled nedostatka dokaza za krivična dela koje im se stavljaju na teret. Kao vođe kavačkog klana označeni su Radoje Zvicer, za kojim policija traga i Slobodan Kašćelan kome su u utorak veče stavljene lisice na ruke. Osim Kašćelana, pre tri dana uhapšeni su Vladimir Vučković (45), Miloš Radonjić (45), Krsto Maroš (38), Zoran Kažić (45) i Darko Prelević (30), prenosi Beta. Potpredsednik Vlade Dritan Abazović koji je hapšenje Kašćelana u nekoliko navrata nazvao najvećim\n21.04.2021 u 08:12\nKOTOR - Policija je u utorak uveče uhapsila u Kotoru navodnog vođu kavačkog kriminalnog klana Slobodana Kašćelana, javljaju podgoričke „Vijesti”. Kako navodi list, pozivajući se na neimenovani izvor uključen u istragu, Kašćelan je uhapšen zbog sumnje da je organizovao kriminalnu grupu, koja je počinila i planirala više teških krivičnih dela, za koje je zaprećena kazna i do 40 godina zatvora, Kako se dodaje, uhapšene su još najmanje četiri osobe. Prema informacijama Vijesti, Kašćelan i trojica navodnih pripadnika te kriminalne grupe uhapšeni su u Kotoru, a jedan u Pljevljima. Kašćelan je u policijskoj evidenciji označen kao jedan od vođa kavačkog klana, pored Radoja Zvicera. Iz Uprave policije Crne Gore sinoć nisu objavili zvanično saopštenje o detaljima hapšenja, prenosi


“U Višegradu, u Domu za zaštitu ženske djece i omladine, kao u Andersenovoj bajci, živi 178 štićenica različite životne dobi, djece koju je sudbina obilježila, a ljudi zaboravili, djece čiji osmijesi i pogledi reaguju na najmanji znak pažnje i prijateljstva”, naveo je Kaljević u pismu koje je poslao na konkurs.\nOn je naveo i da skromnost ove djece i zdravstveni hendikep nikoga ne ostavljaju ravnodušnim, kao i da oni ne računaju da će u novogodišnjoj noći neko misliti o njima, niti im pod jelkom ostaviti paketić, saopšteno je iz kompanije “M:tel”.\nKoncept žurke prilagođen je potrebama štićenika Doma i u toku su pripreme za proslavu koja će bar na jedno veče uljepšati njihov život i pokazati im da ih društvo nije zaboravilo, a iz kompanije “M:tel” ističu da će i na druge načine pomoći ovu ustanovu i učiniti da štićenicima život u njoj bude što lakši.\nStručni žiri odlučio je da i drugu nagradu, telefon “Samsung galaksi J pet”, za najbolju ideju pristiglu na konkurs dodijeli Kaljeviću jer je, ne poželjevši ništa za sebe, pokazao humanost i empatiju.\nIsti telefon dobiće i Minja Kolundžija iz Banjaluke kao nagradu za drugu najkreativniju želju proslave Nove godine koja je stigla na konkurs.\nKompanija “M:tel” je prije mjesec dana raspisala konkurs za najkreativniju ideju za proslavu novogodišnje noći, na koji je pristiglo više od 60 ideja iz cijele BiH.\nTagovi: idejakonkursm:telnovogodisnja noc


Zapažena uloga srpskog DCV-a na godišnjoj konferenciji EASA :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 27.05.2020 05:40:30\nZapažena uloga srpskog DCV-a na godišnjoj konferenciji EASA\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije učestvovao je na redovnoj godišnjoj konferenciji Evropske agencije za bezbednost vazdušnog saobraćaja (EASA) koja je održana u Luksemburgu, od 14. do 15. oktobra 2015.godine. Tema konferencije bila je obuka u vazduhoplovstvu, a na konferenciji su učestvovali predstavnici EASA, ICAO, FAA, CAA UK , Airbus, Boeing, CAE, IFATCA , ENAC, DGAC, Lufthansa i Air France.\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva predstavljali su pomoćnik direktora Aleksandar Godić i nacionalni koordinator za bezbednost i nadzor Marina Milinković–Medić. Upravo je Marina Milinković-Medić drugog dana Konferencije učestvovala na panel diskusiji na temu „Zajednički trening za zajednički nadzor“, predstavljajući tom prilikom aktivnosti Direktorata civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije, obuku inspektora, saradnju koju smo do sada ostvarili sa susednim zemljama, našu potrebu za zajedničkim nadzorom, naše rezultate koji nas kvalifikuju za saradnju sa zemljama Evropske unije, kao i prepreke u eventualnoj reliziciju ovih aktivnosti sa zemljama EU.\nKonferencija je organizovana kroz panel diskusije gde je došlo do razmene mišljenja u odnosu na sledeće teme: Obuka pilota naspram industrijskog porasta, obuka za neočekivano, najveći rizik – gubitak kontrole u toku leta, nove metode obuke, obuka kontrolora letenja, obuka za održavanje vazduhoplova I regulatori u partnerstvu sa industrijom.\nIzvršni direktor Evropske agencije za bezbednost vazdušnog saobraćaja Patrik Ki u završnom obraćanju izneo je da je neophodno prilagoditi obuku vazduhoplovnog osoblja uslovima povećanog razvoja vazdušnog saobraćaja, kao i da se u obuku pilota uključi obuka za neočekivano i ispravno donošenje odluka u uslovima povećanog stresa, da obuka mora da obuhvati i obuku za prevenciju gubitka kontrole u letu. Gospodin Ki je isto tako naglasio da će ubuduće u zajednički nadzor biti uključene i ne-EU zemlje poput Srbije, sa kojom EASA ima odličnu saradnju.


I ostatak Gamelofta prelazi u Vivendijevo vlasništvo - PLAY!\nNakon nedavnog agresivnog preuzimanja većinskog vlasništva nad Gameloft-om, Vivendi će postati potpuni vlasnik ovog uspešnog studija za razvoj mobilnih igara.\nTrenutni direktor Gamelofa i rođeni brat direktora Ubisofta, izjavio je da sa žaljenjem prodaje ostatak svog udela u Gameloft-u jer želi da se povuče iz studija pošto smatra da Vivendi ne gleda dugoročne planove za njegov studio. Vivendi trenutno ima 56% vlasništva na studiom, a za 29. jun je zakazana sednica izvršnih direktora kada bi trebalo da se ”raspodeli vlast”, a tom prilikom bi trenutni direktor i osnivač Guillemot sigurno bio smenjen tako da je jasan njegov potez da se povuče ranije.\nPosledice preuzimanja Gamelofta verovatno neće biti naročito drastične za taj studio niti mobilno tržište, ali mnogi smatraju da je Vivendiju glavni ”plen” Ubisoft do koga pokušava da se domogne putem ove kupovine. Glasine o tome kruže već neko vreme, a i braća Guillemot su postavili nove investitore u Ubisoft ne bi li ogradili jedan veći deo od potencijalnog preuzimanja sa strane.


Предавање Београдског синдиката премијерно одржано у српском расејању | Svi Srbi Sveta\nPredavanje Beogradskog sindikata premijerno održano u srpskom rasejanju\nutorak, 12 jun 2012 07:15 Rubrika: vesti Rasejanje\nU subotu, 9. juna 2012. godine u Insbruku održano je premijerno predavanje Beogradskog sindikata u srpskom rasejanju u organizaciji Srpske pravoslavne omladine Insbruk – SPO(J)I uz bratsku podršku KUD-a „Ostrog“, koji je za ovu priliku ustupio svoje prostorije.\nNaziv predavanja, koje Beogradski sindikat već dve godine održava širom Srbije i koje je premijerno održano u srpskom rasejanju je „PROJEKAT SRBIJA – Uticaj popularne kulture na sistem vrednosti“.\nS leva na desno predavači: Feđa Dimović, Blaža Vujović, Boško Ćirković – Škabo, Ognjen Janković – Ogi, Vladimir Vlajić\nNa prvo predavanje van Srbije, koje je održano u Insbruku došao je jedan respektabilan broj ljudi, koji su za ovu priliku došli iz raznih delova austrijske pokrajine Tirol, kao i iz Beča i Minhena, a bilo je raznih uzrasta – od najmlađih do onih starijih i malo iskusnijih među nama.\nNa predavanje u Insbruk doputovali su Feđa, Blaža, Boško i Ognjen, koji su i održali predavanje ispred Beogradskog sindikata, kao i Darko, Stefan i Sale iz istoimene srpske rep grupe iz Beograda.\nPredavanje je otvoreno od strane Vladimira Vlajića, jednog od osnivača SPO(J)I i aktuelnog predsednika Omladinske organizacije iz Insbruka, nakon čega su članovi Beogradskog sindikata pojedinačno u kratkim crtama predstavili sebe i pričali o „Projektu Srbija i uticaju popularne kulture na sistem vrednosti“. Posle sat vremena predavanja od strane „Sindikalaca“ usledila je poprilično duga, ali isto tako i aktivna i veoma konstruktivna diskusija u koju su se uključili skoro svi gosti predavačke večeri i koja je trajala punih dva sata!\nNa samom početku predavanja Ognjen Janković Ogi predstavio je Beogradski sindikat rekavši da postoje 13 godina i da nisu tipičan muzički bend, jer od kako postoje ne funkcionišu po tržišnom ili marketinškom sistemu, zato što ne žive od svoje muzike, već da sav novac koji zarade na svojim koncertima ulažu u svoj studio ili u humanitarne svrhe. Ogi je nastavio i rekao da im činjenica da ne žive od svoje muzike daje slobodu da se izražavaju bez dlake na jeziku, da ukazuju na probleme u našem društvu i da pokušaju da promene neke stvari sa mrtve tačke.\nNa predavanju koje ne predstavlja klasično predavanje, već jedan aktivan razgovor između predavača i svih prisutnih je zatim nekoliko reči rekao i Feđa Dimović.\nFeđa je svim prisutnima objasnio da na početku nisu imali u planu da drže preko 30 predavanja širom Srbije ili u rasejanju, koja će biti jako posećena u prepunim salama, ali tako se to desilo, a početak je bio pre dve godine na Pravoslavnom Bogoslovskom fakultetu u Beogradu na kojem su bili pozvani da održe predavanje na istu temu i nazvali su ga „Projekat Srbija“ jer smatraju da je u našem društvu danas potreban jedan širi duhovni preporod.\nFeđa je takođe objasnio da se na predavanju radi o uticaju popularne kulture kod mladih, jer i Beogradski sindikat takođe deluje okviru popularne kulture, zato što je hip hop deo toga.\nTakođe je predočio problem da mladi danas ne učestvuju emotivno u nekim događajima, jer su kroz tehnološka sredstva odmah prisutni onlajn umesto da uživaju u trenutnku, a za primer je naveo koncert koji je „BS“ održao u Cirihu dan pre gostovanja u Insbruku, a na kojem su mladi koncert posmatrali kroz mobilne telefone i kamere umesto da skaču i da se vesele, što je njemu malo zasmetalo kako je rekao.\nRečeno je između ostalog da mladi danas u Srbiji ne znaju gde tačno i čemu tačno pripadaju, a želja za pripadanjem je sa druge strane izuzetno velika, a veoma je važno da se mladima da sigurnost u pripadanju zajednice. Bez toga bi se ponovo vratili na popularnu kulturu u kojoj postajemo građani sveta, koji su nekako rasuti svuda i koji više nemaju koren sa svojom suštinom, postaju bitne „Lejdi Gaga“ ili neki drugi nebitni ljudi i tu se gubi sistem vrednosti.\nZa Beogradski sindikat su najbitniji atributi sistema vrednosti: ljubav, iskrenost, poštenje i zajedništvo!\nTokom predavanja je Blaža Vujović pričao o javnom mnjenju i svetskoj mašineriji marketinga – koliki je uticaj javnog mnjenja i medija uopšte. On je objasnio da je „BS“-u važno da mladima pokaže koliki je uticaj zajedničkog fronta, koji čine muzika, filmovi, razni informativni sadržaji u svakodnevnom životu i kako oni deluju na nas. Blaža je preko istorijskih primera pokazao kako ta mašinerija svakog dana deluje na naše društvo.\nZa sam kraj prvog dela predavačke večeri u Insbruku svim prisutnima se obratio Boško Ćirković, poznatiji kao Škabo, koji je svima izneo da je stav Beogradskog sindikata od samog početka „SVIZAJEDNO“ i da se taj moto, koji je namerno napisan spajanjem dve reči pominje u gotovo svakoj njihovoj pesmi. Time je dodao da „BS“ radi na spontanom nivou, bez menadžerskog upliva i da je prijateljstvo na prvom mestu. Tako su stupili u kontakt sa raznim ljudima širom Srbije i sveta, tako je došlo do prve tribine i do narednih, kao i do prve u rasejanju koja je održana u Insbruku. Zatim je naveo nekoliko primera iz ličnog života, koji se odnose na temu predavanja i prešao nakon toga na kako kaže zanimljiviji i važniji deo „Projekta Srbija“, a to je komunikacija sa svim prisutnima u jednoj živoj diskusiji.\nKao što je napisano na početku ovog teksta diskusija je činila veći deo predavačke večeri i trajala je puna dva sata, što je takođe novitet kada se radi o predavanjima koje organizuje Omladinska organizacija SPO(J)I, ali isto tako i za prijatelje iz Beogradskog sindikata, koji su bili pozitivno iznenađeni sa odzivom ljudi, koji su se skoro svi uključili u zaista aktivnu i veoma konstruktivnu diskusiju u kojoj smo mogli jedni od drugih da naučimo razne stvari i da jedni drugima damo obećanje da ćemo ostati u kontaktu sa ciljem da se SVI ZAJEDNO borimo za bolje sutra i za očuvanje sistema vrednosti našeg naroda!\nInače, najvažnije poruke Beogradskog sindikata su: Ostanimo zdravi u glavi, mislimo svojom glavom – SVIZAJEDNO!\nSrpska Pravoslavna Omladina Insbruk – SPO(J)I se još jednom zahvaljuje svim članovima, prijateljima, saborcima i donatorima što su svojim dolaskom uveličali nezaboravno premijerno veče Beogradskog sindikata u srpskom rasejanju za sve prisutne, a posebno se zahvaljujemo svim ljudima dobre volje, koji su se te večeri pokazali na delu u humanitarnom smislu, priloživši dobrovoljne donacije za višečlane srpske porodice na prostorima bivše Jugoslavije, kako bi na kraju zajedno sakupili tačno 488,60 evra! Hvala Vam u ime onih kojima je pomoć najpotrebnija!\n(Srpska Pravoslavna Omladina Insbruk – SPO(J)I )\nProgramirano samoubistvo nacije: Roditelji, ne dajte svoju decu - 41.239 views\nSrpsko rodoljublje - 8.764 views\nNATO bombardovanje – Da se nikad ne zaboravi ! - 8.403 views\nGeneral-major Miloš Đošan: „Od agresije do Tribunala“ - 6.631 views\nNorveško viđenje Srebrenice - 6.471 views


Gil: Prioritet modernizacija državnih preduzeća\n20.09.2012. / 11:08\nBEOGRAD, Prvi ekonomista Svjetske banke za Evropu i Aziju Indermit Gil izjavio je da Vlada Srbije neefikasno troši novac “na puno stvari”, ocijenivši da je njen prioritet modernizacija preduzeća.\nU Pančevu pušten pogon za regeneraciju sumprone kiseline\n25.04.2012. / 18:46\nBEOGRAD, U Rafineriji nafte u Pančevu pušteno je u rad postrojenje za regeneraciju istrošene sumporne kiseline, čime Naftna industrija Srbije /NIS/ nastavlja modernizaciju ove rafinerije, što je dio međudržavnog ugovora o strateškoj saradnji između Srbije i Rusije u naftno-gasnom sektoru.\nRuski kredit uz četiri odsto kamate\n12.04.2012. / 8:30\nBEOGRAD, Ruska strana dostavila je svoj prijedlog uslova kredita za modernizaciju srpske željeznice u iznosu od 800 miliona dolara – saznaju “Novosti”.\nUloženo 100 miliona dolara u modernizaciju bolnica u BiH\n10.04.2012. / 17:21\nSARAJEVO, Vlada Republike Koreje je putem kreditnog aranžmana, u tri projektne faze, do sada uložila stotinu miliona dolara za modernizaciju bolničkog sektora u BiH, rekao je korejski ambasador u BiH Seong Ung Park tokom susreta sa zamjenikom predsjedavajućeg parlamentarne Grupe\nZa modernizaciju podmornice 350 miliona funti\n26.03.2012. / 11:32\nLONDON, Velika Britanija potpisala je ugovor od 350 miliona funti za modernizaciju jedne od njenih nuklearnih podmornica što će omogućiti zadržavanje 2.000 radnih mjesta, saopštilo je danas Ministarstvo odbrane.\nRusi traže garancije države\n15.03.2012. / 7:50\nBEOGRAD, Ruska strana još nije dostavila prijedlog protokola o zajmu vrijednom 800 miliona dolara za modernizaciju srpske željeznice, iako se potpisivanje tog dokumenta očekivalo još prošle nedjelje.\nZa saobraćajnice 4,9 miliona maraka\n31.01.2012. / 8:35\nBANJALUKA, Za održavanje, modernizaciju, rekonstrukciju i izgradnju novih gradskih saobraćajnica ove godine iz budžeta grada biće izdvojeno 4.900.000 maraka.\n”Merkator” ulaže 12 miliona evra u modernizaciju centra u Beogradu\n20.01.2012. / 14:38\nBEOGRAD, Slovenačka kompanija ”Merkator-S” najavila je da će ove godine uložiti 12 miliona evra u modernizaciju svog centra u Beogradu, zbog čega će od maja do septembra centar biti zatvoren za kupce i posjetioce.\nPredstoji modernizacija željeznice u Srbiji\n26.12.2011. / 8:35\nBEOGRAD, “Željeznice Srbije” će u idućoj godini nastaviti započetu transformaciju u holding kompaniju i modernizovanje železničkog sistema u cilju efikasnijeg i profitabilnijeg poslovanja, izjavio je generalni direktor Milovan Marković.


17.05.2021 / 20:00 Politika - Kritike opoziciji\n- Pitaju iz PDP odakle američki vojnici na Manjači? Doveo ih Mladen Ivanić svojom odlukom i ne znam što nisu pitali njega zašto je pristao na to, jer znam da znaju da je on dao saglasnost. Ono što prećutkuju jeste da se u vježbi, koju lažno kritikuju, ne koristi oružje koje je bilo planirano, na šta je Ivanić takođe pristao, a Dodik spriječio - istakao je predsjedavajući Predsjedništva BiH.\n- Njihova priča nema veze sa stanjem u bolnicima, koje uspješno odolijevaju pandemiji, nema veze ni sa vakcinama koje smo nabavili da bi zaštitili stanovnike Republike Srpske. Njihova priča nema veze sa realnim životom zato što funkcioneri PDP-a i SDS-a ne žive živote svojih sunarodnika. Iz ugodnih fotelja više od decenije ne rade baš ništa, ponekad daju neku nesuvislu izjavu, primaju dobre plate i ako iz Sarajeva stigne naredba da se napada Dodik i SNSD, onda napadnu Dodika i SNSD - naglasio je Dodik.


“Nama je, prije svega, potrebna vaša tehnička pomoć, možda čak i više nego finansijska. Potrebno nam je i vaše iskustvo u sprovođenju određenih reformi čiji je cilj budžetska i svaka druga stabilizacija u FBiH”, istakao je Novalić u razgovoru sa delegacijom MMF-a koju predvodi izvršni direktor sa sjedištem u Holandiji Meno Snelo.\nNovalić je posebno istakao do sada urađeno na provođenju Reformske agende, što je jedan od uslova za nastavak aranžmana, saopšteno je iz Vlade FBiH.\n“Mi smo spremni za provođenje mjera iz Pisma namjere prema MMF-u i činimo sve da ispunimo zadate ciljeve”, naglasio je Novalić, posebno istakavši da će prioriteti u narednom periodu biti reforma i unapređenje sistema naplate poreza i rješavanje problema parafiskalnih nameta.\nDio razgovora bio je posvećen mjerama koje Vlada FBiH preduzima s ciljem većeg zapošljavanja, posebno mladih, što je već dalo vidljive pozitivne rezultate.\nNovalić je gosta upoznao o tome da je prvi put nakon rata jedna vlada ozbiljno shvatila problem nezaposlenosti mladih i sa programom od 50 miliona KM izdvojenih direktno iz budžeta podstiče njihovo zapošljavanje i samozapošljavanje, i to isključivo u realnom sektoru. Srna\nTagovi: fadil novalicmmfreformska agendastendbaj-aranzman


AXN Spin kanal od 27. februara samo na SBB-u i Total TV-u AXN Spin kanal od 27. februara samo na SBB-u i Total TV-u – Personal magazin\nOd 27. februara, korisnici SBB-a koji imaju D3, D3i ili Total TV, bice u mogucnosti da gledaju novi hit kanal za tinejdzere – AXN Spin. Ovaj kanal namenjen je…\nOd 27. februara, korisnici SBB-a koji imaju D3, D3i ili Total TV, bice u mogucnosti da gledaju novi hit kanal za tinejdzere – AXN Spin.\nOvaj kanal namenjen je prvenstveno mladjim gledaocima, ali i svim ostalim ljubiteljima avanturistickih, humoristickih, naucno-fantasticnih serija i filmova, kao i dobrih animiranih filmova, rijaliti emisija i muzike . Tako gledaoce AXN Spina ocekuju neke od najpopularnijih svetskih serija kao sto su “Doktor Hu”, “Merlin”, “90210”, “Lepotica i zver“, dok je vec prvog dana prikazivanja kanala u 21 h na programu premijera novih epizoda serije „Zamenjene po rodjenju“.\nTakodje, gledaoci ce imati priliku da uzivaju i u velikim bioskopskim hitovima poput “Henkoka”, “Robokapa”, “Alfa-07“, zatim crtanim serijama “Naruto” i “Dragonball“, kao i popularnim rijaliti emisijama medju kojim se izdvajaju „Survivor“ i „Kralj cudaka“. I ljubitelji muzike ce biti zadovoljni, jer ce martu obozavaoci Lejdi Gage, grupe Kings of Leons, Robina Tikea i Dzastina Timberlejka imati priliku da gledaju njihove nastupe sa „iTunes Festivala 2013“.\nGledanje AXN Spin kanala svim korisnicima D3 i D3i digitalne televizije bice omoguceno promotivno do kraja marta, a nakon toga ovaj kanal bice dostupan u okviru HIT paketa. Kanal mogu pronaci na poziciji 259.\nAXN Spin mogu da gledaju i svi korisnici Total TV-a koji imaju Total TV paket i to na poziciji 048.\nAXN SPIN drugi je kanal iz AXN ponude dostupan u regionu. Zahvaljujuci SBB Telemach grupi ovaj kanal ce se emitovati ekskluzivno u Srbiji i Bosni i Hercegovini pocevsi od 27.februara, a od 1. marta i u Sloveniji.\nAXN Spin kanal od 27. februara samo na SBB-u i Total TV-u was last modified: March 3rd, 2014 by Redakcija\nAXNAXN SpinSBBTotal TV\nNCR Corporation planira nova ulaganja u Srbiji


Prikaz knjige: Pol Shefer: Liberalna nelagodnost; evropske integracije, Krug, Beograd, 2007.\nNove perspektive zajedničke evropske budućnosti\n(Pol Shefer: Liberalna nelagodnost; evropske integracije, Krug, Beograd, 2007, prevod Aleksandar Bukumirović)\nSvoja raznorodna interesovanja, holandski mislilac Pol Shefer iskoristio je da ukoriči nekoliko desetina svojih eseja i analiza u zanimljivu knjigu nevelikog obima Liberalna nelagodnost, evropske integracije, koja je svoju srpsku promociju doživela prošlog meseca u prostoru muzeja jugoslovenske Kinoteke. Trenutno goruće, ne samo srpsko, i ne samo balkansko pitanje, oko buduće sudbine i statusa Kosova, na svoj način je i on pokušao da interpretira, u donekle originalnom ključu. Naime, uz opravdane bojazni i teške dileme koje različiti planovi za budućnost ove teritorije izazivaju, Shefer je pokušao da uporedi aktuelno stanje Srbije i njenog društva u celini sa nekim veoma bolnim, ali donekle uspešno prevladanim sličnim evropskim iskustvima, koja bi mogla biti od koristi pri recepciji ovog problema u sadašnjem, ali još više nekom budućem vremenu. Shefer tako navodi da su od šest prvobitnih osnivača potonje Evropske unije (EU) čak četiri (Italija, Francuska, Belgija i Holandija) u nekom trenutku bila u statusu kolonijalnih sila, koje su, delimičnim prenošenjem suvereniteta na supranacionalna tela, definitivno prevaziđene, što naravno nije moglo da prođe bez potresa i unutrašnjih turbulencija u samim tim zemljama. Međutim, dobitak koji je tom žrtvom ostvaren, Shefer smatra dovoljnim zalogom za uspešniju budućnost. Ne treba biti previše vidovit pa zaključiti da je upravo to onaj put koji preporučuje srpskoj intelektualnoj eliti, nakon (ne)izvesnog završetka pregovora i odgovarajuće traume koja će tom prilikom verovatno uslediti. I daleko veće evropske sile su se suočavale s kapitalnim gubitkom sopstvene, faktičke ili zamišljene veličine, pa su to u priličnoj, mada ne i konačnoj meri poništile decenije koje su usledile.\nIstorijski, prelomni, kapitalni dogovor evropskih vlada o uspostavljanju jednog novog saveza, koji ovih dana upravo svečano slavi svoju pedesetu godišnjicu,i u kojem će svaka od njih ponešto izgubiti, da bi zajednički ostvarile neke od do tada nezamislivih ciljeva, mogao je da usledi jedino odricanjem od teritorijalnih ili pijemontskih pretenzija svake od njih. Što u svoje vreme nije bilo nimalo jednostavno. Ali dosledno sledeći real-politički imperativ nove međunarodne realnosti posle Drugog svetskog rata, gde su dve odrođene evropske super-sile (SAD i SSSR) zasnivale novi svetski poredak, u kom je dotadašnjem neosporno najvažnijem svetskom kontintentu bila namenjena sasvim zanemarljiva uloga, konačno je primorao surevnjive, i prečesto da bi se to moglo nazvati slučajnim, neprijateljske evropske nacije, da shvate i prihvate ono što je bilo neminovno, da bi Evropa – i samim tim svaka od tih starih sila ponaosob – mogla i dalje da predstavlja nekakav bitniji faktor u sve dinamičnijoj areni savremene spoljne politike. Nedostatak unutrašnje evropskog „hegemona“ bio je bolan ustupak nekih od tih starih sila, ali je samo na taj način moglo da se dobije nešto novo: stvaranje pionirskog poduhvata jedinstvene Evrope, nešto o čemu su brojne prethodne generacije maštale i za čime su neuspešno težile. Imperijalnim tendencijama i beskrajnim međusobnim sukobima je došao kraj, vreme je za novi početak.\nPodrobno razmatrajući područja koja su često neopravdano ostajala na rubu svetskog interesa, tzv. Srednju i Istočnu Evropu, Shefer dolazi do zaključka da su specifične istorijske okolnosti odlučujuće doprinele oblikovanju u priličnoj meri pasivnog karaktera naroda koji su ih naseljavali, što nije moglo da prođe bez određenih posledica. Potonji dolazak komunizma samo je dodatno otežao stvari na već veoma „zahvalnoj“ podlozi: „Slaba tradicija samoopredeljenja je Srednju i Istočnu Evropu često dovodila u stanje karakteristične opuštenosti. Osećaj da ne postoji kontrola nad sopstvenom sudbinom, izgleda da je njena druga priroda. Pojam Međuevropa (prevod nemačkog izraza: Zwischen-Europa), obuhvata iskustvo zemalja koje su nesigurno živele između Rusije i Nemačke. Što se toga tiče, posleratni komunizam je stvorio nastavak istorije u kome su ,,veće susedne zemlje naizmenično ili zajednički gubile slobodu'' (str. 20). Nipošto ne treba padati u zamku olakog otpisivanja značaja ovih prostora, pošto su upravo na njemu otpočela oba svetska rata! Ni u poslednjem talasu balkanskih tragedija, početkom devedesetih godina prošlog veka, nismo bili pošteđeni neprihvatljivo licemernog stava, koji je uglavnom dolazio iz „centralnih“ evropskih prestonica. Duboko ukorenjena predrasuda o navodno primordijalnom nasilju i plemenskoj, tribalnoj svesti stanovnika Balkana, odlučujuće je doprinela uzdržavanju od direktnog mešanja u sukobe među južnoslovenskim narodima, što je samo ubrzano otvorilo put da SAD, gledajući u prvom redu svoj vlastiti interes, samostalno intervenišu, još jednom time stavljajući do znanja da Evropa na globalnoj tački i dalje predstavlja drugorazrednog igrača. A sve zbog stare, tipične kulturno-rasističke predrasude o navodnom urođenom primitivizmu naroda koji su naseljeni u međuprostoru između Rusije i Turske, te da svako direktno mešanje može biti samo kontraproduktivno.\nJedna od zanimljivijih tema knjige jeste razmatranje stanja svesti u zapadnoj Evropi nakon pada berlinskog zida. Postojanje jednog monolitnog, a de facto neprijateljskog bloka, potiskivalo je mnoga unutrašnja protivrečja, koja sada dolaze do izražaja. I pitanje efikasnosti demokratije tom prilikom nije pošteđeno. Ne samo na Istoku, već i na Zapadu dolazi do obnovljenih nacionalnih tenzija, pa i velikog uspona partija krajnje desnice, kao što su Nacionalni front Žan-Mari Le Pena u Francuskoj, austrijska Narodnjačka stranka Jerga Hajdera ili Flamanski blok u Belgiji, da spomenemo samo neke. Shefer ne pruža nedvosmislen odgovor na pitanje da li su zajednice kao takve sposobne da uče iz nekih grešaka iz prošlosti i da ih delatno prevaziđu. „Da li zajednice doista nešto nauče iz prethodnih katastrofa, ostaje otvoreno pitanje. Ko ne veruje u ideju kolektivne krivice, sumnja i u mogućnost kolektivnih procesa učenja. Može li uspomena na greške iz prošlosti da imunizira zajedništvo protiv ponavljanja istih grešaka? Ili mora da se pođe od toga kako pojedinci imaju snage da uče, a da su kolektivi uvek spremni da se vrate u varvarstvo?“ (str. 18) Stara, klasična filozofska dihotomija između individualnog i kolektivnog i ovde je prisutna.\nKako postaviti strategiju poslednje linije odbrane otvorenog društva? U situaciji kada se ruše ranije postavljene barijere, konflikti koji u sebe uključuju pretnju nasilja, najbolje mogu biti eliminisani primenom taktike uključivanja, a ne isključivanja onog famoznog Drugog. Nije teško pretpostaviti da Shefer tog Drugog u evropskom kulturnom prostoru, vidi pre svega kao islam, koji menja tradicionalnu sliku Evrope, koja je suvereno vladala vekovima i sada se , i jedni i drugi (!) moraju suočiti sa promenjenom realnošću i svoju percepciju srazmerno tome preobraziti. EU treba da traži najefikasniji način kako da islamsku tradiciju uključi u svoje tokove, a sam islam mora da nauči kako da tolerantno živi u okruženju gde, treba to snažno naglasiti, nije većina. Incidenti poput brutalnog ubistva holandskog režisera Tea van Goga ili nasilnih demonstracija, nakon objavljivanja satiričnih karikatura proroka Muhameda u danskim novinama, stavljaju senku sumnje da taj zadatak uskoro može biti postignut. Ipak, to ne znači da ne treba težiti konačnom cilju: bezbolnoj integraciji islama u liberalno, tolerantno i sekularno okruženje, čime bi i srž evropskog identiteta bila promenjena, pa zašto ne reći, možda i obogaćena! Nama je zanimljiviji onaj deo gde Shefer sličan argument koristi u svrhu pacifikovanja našeg regiona: jedini način da se prevladaju vekovni srpsko-hrvatski ili grčko-turski sukobi jeste jednostavno primenjivanje nemačko-francuskog modela uključivanja u svoje tokove, koji se već veoma efikasno pokazao u praksi.\nPrimer efikasnog inkorporiranja islamske manjine, uvažavajući sva njihova partikularna prava, dao bi Evropi značajnu prednost u odnosu na bilo koji drugi deo sveta, gde je islam ili ugrožena manjina ili prema manjinama prilično agresivna većina. Nova realnost jednog zajedničkog evropskog društva, ubedljivo je opisana u sledećim rečenicama: „Ono što se pred našim očima događa na parče, jeste konstitucionalno pomeranje, pri čemu mnogi sektori granica između unutrašnje i spoljašnje politike blede. Nacionalni problemi postaju sve češće nadnacionalni. U jednoj Evropi bez granica su kurdske izbeglice u Nemačkoj i naše izbeglice; u jednoj Evropi s jedinstvenom novčanom jedinicom su italijanski budžetski minusi i naši minusi; u jednoj Evropi koja teži demokratskoj povezanosti je austrijski populista Hajder (Heider) i naš političar. Takvo sudbinsko društvo, u kome uvoz manjkavosti ponekad nadmašuje izvoz prednosti, ne može bez računa da bude odgovorno.“ (str. 45/6) To je možda prava potvrda one znamenite maksime iz šezdesetih da će svet jednog dana postati „globalno selo“, a imamo čast da se njegov najočigledniji primer nalazi upravo na našem kontinentu.\nOvdašnjem čitaocu će biti veoma bliska neuvijena kritika očigledne hipokrizije tzv. međunarodne zajednice i primena famoznih „dvostrukih standarda“. Shefer ne propušta da ih imenuje: dok je bombardovanje Jugoslavije od strane NATO pakta opravdavano sprečavanjem ili čak prevencijom nasilja nad albanskom manjinom na Kosovu, pri čemu je princip suvereniteta pretpostavljen humanitarnom principu, u isto vreme se vodi rat protiv Iraka za oslobađanje Kuvajta, koji ni pre ni posle iračke invazije nije demokratska zemlja u pravom smislu reči, što će reći da je teritorijalnom principu dato prvenstvo u odnosu na demokratski. Ako smo svesni vrlo konkretnih materijalnih interesa koje SAD imaju u tom regionu, to ne treba da nas čudi, ali nije razlog da se ne nazove svojim pravim imenom. O izrazito autokratskom režimu u Saudijskoj Arabiji, tradicionalnom američkom „prijatelju“, da i ne govorimo. Zato nije daleko od pameti zaključak da ovde nije posredi dosledan princip jasno definisane politike, nego ad hoc intervenisanje u isključivoj zavisnosti od određenih interesa koji su za dotičnu zemlju vezani.\nAko se (opravdano) želelo sprečiti masovno kršenje prava Albanaca za vreme represivnog Miloševićevog režima, to bi trebalo da važi i za preostale Srbe na istom prostoru, nakon završetka rata. Pragmatično koristeći iste metode, novi ruski režim se surovo obračunao s pobunom u Čečeniji, pri čemu je daleko gore kršenje ljudskih prava ostalo bez odgovora, čak je intervencija milosrdni anđeo licemerno korišćena kao opravdanje u te svrhe. Teško je verovati da bi se Rusija odlučila na tako drastične korake pre bombardovanja Srbije. Real-političko uzmicanje pred ruskom snagom, još je vidljivije ako za primer uzmemo Tibet, čije pitanje na međunarodnim forumima jedva sme da se postavi pred otvorenom kineskom pretnjom da bi to značilo zadiranje u njeno shvatanje „unutrašnjih poslova“. Očigledan primer kako sila prava lako ustukne pred pravom sile, da se poslužimo jednom popularnom devizom.\nČitavu drugu polovinu svoje knjige Shefer posvećuje jednom veoma bitnom, do sada ne toliko razmatranom problemu masovnih migracija, integracije i novonastalog odnosa između starosedelaca i pridošlica, uglavnom iz islamskih zemalja, što treba naglasiti zbog pre svega drugačijeg kulturnog, verskog i mentalitetskog koda. I jednima i drugima je zajedničko bolno osećanje gubitka, jer je „stari“ svet, kakav su svi oni poznavali, definitivno ustupio mesto nečemu u čemu se malo njih dobro snalazi. Naročito se naglašava svojevrsni generation gap između dece i roditelja imigranata, koji ide mnogo dalje od tipičnog jaza koji postoji u stabilnom, fiksiranom okruženju. Tako mnogi roditelji ne mogu da prate korak svoje dece, ne znaju ništa o njihovom životu izvan uskog porodičnog kruga gde se nastoji očuvati bar onaj nukleus tradicije koji je sa sobom ponesen iz starog kraja. Razlike su, što je i za očekivati, svakog dana sve veće. Mnoga deca migranata nastoje da se oslobode unapred zadatih okova koji se starijim generacijama čine sasvim prirodnim. Shefer lucidno uviđa esencijalnu razliku između evropskog i islamskog kulturnog kruga: „Nije lako naći kompromis između kulture koja stoji u znaku sudbine i kulture koja pokušava da individualnim slobodama da prednost. U jednom slučaju je skoro sve utvrđeno: status, kasta, veroispovest, pol u kome si rođen, sve su to kalupi u koje se lije preostali deo života. Skoro da ne može da se izbegne. U drugom slučaju se život vidi kao izazov ličnog razvoja. Pomisao da se sudbina nalazi u sopstvenim rukama, vodi ka velikim, isuviše velikim iščekivanjima, ali polazna tačka se značajno razlikuje od tradicionalne kulture, koja sav akcenat stavlja na okruženje, dok individui ne ostavlja prostora“. (str. 61)\nNije teško pretpostaviti da će većina, koja praktikuje materijalistički individualizam zapadnjačkog tipa, na kraju odneti prevagu, ako ne kod prve, a ono sigurno kod neke kasnije generacije migranata. Konflikt koji trajno obeležava odnose prve i druge generacije (da za trenutak zanemarimo konflikte i nesporazume koje svi oni zajedno imaju sa domicilnim stanovništvom) uglavnom biva razrešen tek u trećoj generaciji, tj. njenom potpunom asimilacijom i integracijom u matično društvo. Mada valja naglasiti i činjenicu da ni imigracija nije ono što je nekada bila: u vreme široke dostupnosti modernih sredstava komunikacije, mnogi migranti su u stanju da istovremeno žive u dve paralelne stvarnosti, smanjujući tako onaj stari osećaj nostalgije, koji je vladao kod pripadnika klasične dijaspore. Stanovišta tzv. kulturnih relativista o mirnoj koegzistenciji različitih kultura i njihovih posebnih načina izražavanja, Shefer izlaže žestokoj kritici, pošto se u tom slučaju manjine unutar nekog korpusa potpuno marginalizuju i prepuštaju na milost i nemilost često ne sasvim demokratskoj većini. Zato se i razni autoritarni režimi širom sveta više nego rado pozivaju upravo na taj stav, princip apsolutne dominacije „u svom dvorištu“.\nNažalost, moramo da naglasimo da kompletan utisak o knjizi kvari izuzetno loš, nemušt prevod, pa se tako s mukom probijamo kroz nategnute ili rogobatno prevedene delove, ostajući u dilemi da li oni uistinu odgovaraju Sheferovim zamislima. Ipak, iako domaća intelektualna elita verovatno neće s oduševljenjem dočekati neke od njegovih stavova povodom kosovskog pitanja, ovom filozofu moramo odati priznanje na poštenom i otvorenom pristupu: niti je imao nameru da povlađuje većinskom diskursu i time ga samozadovoljno još neko vreme održava u lagodnoj iluziji, niti da otvoreno seiri nad nečim što će verovatno u skorijoj budućnosti biti prava trauma (ne samo) za srpsku političku i intelektualnu elitu. Time on dosledno ostaje na liniji tradicionalno shvaćene uloge angažovanog evropskog intelektualca, za koga najbolnija mogu biti samo ona pitanja koja nikada ne otvorimo.


porodiliste : Južne vesti\n21:20, 22. 7. 2021.\nU toku jučerašnjeg dana u leskovačkom porodilištu je rođeno 9 devojčica i 4 dečaka, rekli su za Južne vesti iz Službe ginekologije, odakle dodaju da je to i broj koji daleko nadmašuje dnevni prosek. Među novorođenčadima su i trojke što je slučaj koji se, prema rečima zaposlenih, baš dugo nije desio u tom porodilištu.\nDve devojčice prve bebe rođene u 2021. godini u Pirotu\n10:57, 3. 1. 2021.\nPrvog dana nove godine u pirotskom Porodilištu rodile su se dve devojčice. Majka prve bebe koja je rođena 1. januara je iz Crvene Reke kod Bele Palanke, dok je druga iz Pirota, naveo je direktor pirotske Opšte bolnice Goran Petrović.\nPrva beba u Prokuplju rođena 1. januara, majci na poklon 60.000 dinara\n17:17, 2. 1. 2021.\nDečak, koji je na svet došao 1. januara u 22 sata i 30 minuta, prva je beba rođena u prokupačkom porodilištu u novoj godini, naveli su na sajtu Grada.\n19:35, 31. 12. 2020.\nNišlijka prikupila i donirala više od 2.000 benkica porodilištu\n15:21, 30. 12. 2020.\nAkcija "Obuci novi život", koju je nedavno pokrenula Vladana Stojanović, uspešno je završena, a prikupljene benkice su otišle u niško porodilište. Na početku se nadala da će prikupiti bar 50 benkica, a krajnji rezultat je bio oko 2.200, pa je, kako kaže, ponosna na sve mame koje su učestovale u akciji.\nPočele smene direktora klinika u KC Niš, Perišić kaže zbog boljeg funkcionisanja\n09:14, 25. 12. 2020.\nDugogodišnjeg direktora Klinike za ginekologiju i akušerstvo Bojana Lukića novi direktor Kliničkog centra Zoran Perišić je smenio i na njegovo mesto postavio doktora Dejana Mitića. Kao razloge navodi to što je bilo dosta pritužbi na rad GAK u Nišu,a najavljuje da to možda nije jedina smena u KC Niš i da će direktore menjati tamo gde funkcionisanje može biti bolje.\nNišlijka pokrenula akciju "Obuci novi život" – da se pocepane benkice u porodilištu zamene novim\n16:03, 11. 12. 2020.\nTo što su i 7 godina nakon njenog prvog porođaja u niškom porodilištu i dalje pocepane benkice, Vladani Stojanović dalo je ideju da pokrene akciju u kojoj svako ko želi može da pošalje nove ili već nošene benkice, ali dobro očuvane, koje će biti donirane Klinici za ginekologiju i akušerstvo. Nišlijka pomaže i mamama kojima su potrebne stvari za decu, pa je pokrenula i akciju "Mama za mamu".\nZa 7 dana rođeno 20 beba, od početka godine u prokupačkoj Bolnici ukupno 406 porođaja\n13:21, 28. 8. 2020.\nU prokupačkom porodilištu koje pokriva sve opštine Topličkog okruga, za 7 dana rođeno je 20 beba, što je rekordan broj novorođenčadi od početka godine za samo nedelju dana. Do sada je u ovoj ustanovi u 2020. godini rođeno ukupno 406 beba, što je u proseku 51 beba mesečno.\nPorodilja iz Vranja pobedila koronu, zdrava beba razvila antitela na virus\n11:06, 9. 8. 2020.\nVranjanka koja je u 9. mesecu imala koronu, ali je neposredno pred porođaj izlečena, rodila je zdravog dečaka, pišu Večernje novosti, a iako je mališan negativan na virus, utvrđeno je da ima antitela koja je, kažu lekari, najverovatnije nasledio od majke.\nZa vreme vanrednog stanja rođeno 180 beba u vranjskom porodilištu\n13:44, 8. 5. 2020.\nOd početka vanrednog stanja do danas u vranjskom porodilištu rođeno je 180 beba. Prema podacima Kancelarije za informacije, tehnologije i elektronsku upravu Vlade Republike Srbije, u tom istom periodu u zemlji je rođeno 7.946 beba.\nPorodila se Nišlijka za koju se sumnja da ima koronu, sa bebom je u izolaciji\n11:50, 27. 3. 2020.\n37-godišnja Nišlijka čiji suprug je u izolaciji zbog sumnje da ima virus korona, porodila se noćas u Kliničkom centru u Nišu. Rodila je devojčicu, kažu u Kliničkom, a obe su u izolaciji zbog mogućnosti da imaju virus. I beba i majka se osećaju dobro, dodaju u KC, a da li će biti testirane i kakva je dalja procedura još nije poznato.\nPola veka čekala i konačno postala majka\n18:17, 30. 1. 2020.\nU porodilištu niškog Kliničkog centra u sredu u podne Nišlijka Aleksandra Živković rodila je devojčicu, a svoje prvo dete nakon trudnoće i porođaja koji su prošli bez problema dobila je u 50. godini.\nVranje, Pirot i Prokuplje još čekaju prvu bebu u 2020, u Leskovcu "stigla" 3 minuta posle ponoći\n11:03, 1. 1. 2020.\nI dok se u vranjskom, pirotskom i prokupačkom porodilištu nijedna beba nije rodila u novogodišnjoj noći, Leskovac je svega tri minuta posle ponoći dobio novu stanovnicu. U Nišu se malo posle dva sata rodio dečak.\n08:20, 31. 12. 2019.\nU prokupačkom porodilištu, koje pokriva ceo Toplički okrug, tokom 2019. godini rođeno je do 30. decembra 599 beba, najmanje od kada je 1929. otvorena Bolnica "Dr Aleksa Savić". Samo u odnosu na prošlu godinu rođeno je 30-ak beba manje, a broj novorođenčadi je u konstantom padu u poslednjoj deceniji.\nBebac: Porodilišta na jugu prema oceni mama najgora u Srbiji\n08:20, 26. 12. 2019.\nDa nije svejedno u kom gradu se žena porađa pokazalo je istraživanje portala "Bebac" u kome je više od 12.000 mama podelilo iskustvo sa porođaja, a najgore su ocenjena porodilišta u Nišu, Leskovcu, Vranju i Pirotu. Porodilje su najmanje zadovoljne uslovima boravka, gde ističu nehigijenu, a opšti utisak mama sa juga je da im lekari i sestre pomažu tek kada prime neki poklon.\nPorodična i materijalna situacija najčešči razlog ostavljanja dece na jugu Srbije\n15:19, 28. 8. 2019.\nSve češće se dešava da majke svoje tek rođene bebe ostavljaju u porodilištima, a poslednji takav slučaj na jugu Srbije desio se u Vranju kada je žena iz Trgovišta ostavila svoje sedmo dete. Razlozi koje roditelji najčešće navode su porodični ili materijalni. Prema saznanjima Južnih vesti, broj ostavljene dece u porodilištima na jugu Srbije varira od jednog do pet godišnje, dok u Pirotu, kako kažu, u poslednjih 7 godina nije ostavljena ni jedna beba.\nPorođaj uz epidural od septembra dostupniji Vranjankama\n16:12, 19. 8. 2019.\nIako je do sada epidural korišćen sporadično i povremeno, uslugu takozvanog bezbolnog porođaja u vranjskoj Bolnici, moći će, od 1. septembra, da potraže sve trudnice, kaže za Južne vesti načelnica ginekologije Gordana Đorđević. Ova usluga biće dostupna svima i biće besplatna.


Donja Sabanta korisnici zainteresovani za Chat dejt, Starije Žene Oglasi\nTražite li partnera? Pregledajte nove korisnike u nastavku i možda nađete svog idealnog partnera. Stupite u kontakt s njima i organizujte sastanak ove nedelje. Naša zajednica ima mnogo pridruženih korisnika koji čekaju da se upoznaju sa osobom kao Vi! Registrujte svoj 100% besplatan nalog danas\nJa sam Muško od 46 godina i želim pronaći Žensko osobu iz Donja Sabanta. Prijavite se besplatno i pogledajte ceo profil Ako želite saznati više o meni Pošaljite mi poruku. Očekujem Vašu poruku


Objavljen Javni poziv za prodaju državnog kapitala preduzeća "Famos Holding": Početna cijena snižena na 4,6 mil KM - Akta.ba\nObjavljen Javni poziv za prodaju državnog kapitala preduzeća "Famos Holding": Početna cijena snižena na 4,6 mil KM\n06.03.2009. 10:35 / Izvor: Nezavisne novine\nAgencija za privatizaciju Kantona Sarajevo (KAP) objavila je juče novi javni poziv za prodaju oko 56 odsto državnog kapitala preduzeća "Famos Holding" iz Sarajeva, a početna cijena snižena je na oko 4,6 miliona KM.\nU tenderu se navodi da je državni kapital vrijedan oko 5,8 miliona KM, kolika je bila i početna cijena u prethodnom pokušaju prodaje sarajevske firme.\n"Ovo je druga objava javnog poziva. Nije ranije bilo ponuđača, a čak se niko nije ni telefonom javio. Zato smo išli na smanjenje početne cijene ne bismo li privukli nekoga", rekao je Nazmija Pipić, direktor KAP-a.\nDodao je da je iz bilansa "Famosa" isknjižen hotel "Maršal" na Bjelašnici, jer još nije okončan spor zbog procenta vlasništva nad hotelom koji je "Famos" vodio sa sarajevskim "Energopetrolom", a sada vodi s "Terminalima FBiH", na koje je prebačena ova imovina "Energopetrola". Napomenuo je da je završena mala privatizacija oko 80 objekata "Famosa" u Hadžićima, te da je na tom mjestu napravljena industrijska zona.\nTenderom je propisano da se kupac "Famosa", između ostalog, mora obavezati na zadržavanje postojeća 42 i upošljavanje novih radnika, te ulaganje u rekonstrukciju devastiranih građevinskih objekata i u nabavku opreme. Kupac je također dužan prihvatiti sva prava i obaveze firme nastale od 1. januara prošle godine. Obaveze prema dobavljačima, radnicima, te za poreze i doprinose iznose oko 2,1 milion KM, dok "Famos" od kupaca potražuje oko 4,9 miliona KM.\nZainteresovani za kupovinu "Famosa" svoje ponude moraju dostaviti do 6. aprila, a eventualno zaključenje ugovora planirano je do 12. juna.\nOvo preduzeće metalske industrije je, prema podacima KAP, u 2007. godini ostvarilo dobit od oko 2,3 miliona KM, a u 2006. dobit je iznosila oko 216.500 KM.\nAgencija za privatizaciju Kantona Sarajevo (KAP) juče je objavila i javni poziv za prodaju sto posto državnog kapitala trgovačkog preduzeća "Kemos". Vrijednost kapitala je procijenjena na 4,1 milion, a početna cijena snižena je na oko 2,5 miliona KM.\nDirektor KAP Nazmija Pipić je kazao da je to učinjeno jer u prethodna dva pokušaja prodaje nije bilo ponuda.\nKriteriji za vrednovanje ponuda su zadržavanje svih 19 radnika, prijem najmanje šest novih radnika u roku od tri godine, ulaganje 300.000 KM u roku od tri godine u obnovu prostora, te zadržavanje djelatnosti najmanje tri godine nakon privatizacije.\nKEMOS D.O.O. SARAJEVO Hadžići\nMostarsko raskršće bb 71240 Hadžići


Ministarstvo kapitalnih investicija: Ponuda za eksploataciju kamena da se dostavi do 17. februara - Informativni portal ODBRANA\nMinistarstvo kapitalnih investicija pozvalo je sve zainteresovane da do 17. februara dostave ponude za dodjelu ugovora o koncesiji za istraživanje i eksploataciju mineralne sirovine tehničko-građevinskog kamena na lokalitetu Ober u Opštini Bijelo Polje.\nKoncesioni akt o nemetaličnoj mineralnoj sirovini tehničko-građevinskog kamena na tom lokalitetu Vlada je usvojila na sjednici 23. decembra.\nPravo učešća na javnom nadmetanju za dodjelu ugovora o koncesiji ima domaće ili strano preduzeće ili drugo pravno lice, preduzetnik ili pojedinac, kao i konzorcijum ili neki drugi oblik poslovnog povezivanja, koji ispunjavaju uslove u skladu sa Zakonom o koncesijama.\nIz Ministarstva je objašnjeno da će se, kada je riječ o kriterijumima, ponuđeni procentualni iznos za obračun koncesione naknade i ponuđeni obim godišnje rudarske proizvodnje vrijednovati sa po 30 poena, reference ponuđača sa 15, prosječni bruto prihod i profit u posljednje tri godine sa po deset i kvalitet poslovnog plana, efekti na zapošljavanje i ekonomski razvoj sa pet bodova.\nPonuđači koji žele da učestvuju na javnom nadmetanju moraju prethodno otkupiti Tendersku dokumentaciju.\nBankarska garancija ponude mora imati rok važenja najmanje šest mjeseci od zatvaranja roka za podnošenje ponuda.\nOtvaranje ponuda je zakazano za 17. februar u 11 sati.


protesti - 1\nBIHAĆ - Sindikat policije Unsko-sanskog kantona organizovaće protestni skup u Bihaću, koji će se održati 27. februara ove godine na glavnom gradskom trgu simbolično u pet do dvanaest.\n07. 02. 2020 18:21\nBIJELJINA - U koloni od 50 traktora proizvođači i organizatori prodaje duvana danas su na protestima u Semberiji i Posavini na simboličan način poslali poruku protiv dodatnog PDV-a koji im na osnovu pretpostavljene proizvodnje naplaćuje Uprava za indirektno oporezivanje BiH (UIO BiH).\n22. 01. 2020 17:16\nATINA - Stanovnici grčkih ostrva Lezbos, Samos i Hios organizovali proteste zbog načina na koji se vlada ophodi prema migrantima koji na ta ostrva stižu iz Turske.\nBEJRUT - Više od 150 ljudi povrijeđeno je danas tokom protesta u Bejrutu, kada su bezbjednosne snage, u blizini zgrade parlamenta, ispalile suzavac i upotrijebile vodene topove kako bi rastjerale hiljade demonstranata.\n17. 01. 2020 22:00\nBAGDAD - Iračke bezbjednosne snage ubile su najmanje jednog demonstranta i ranile 25 kada su upotrijebile suzavac kako bi rastjerale masu ljudi koja je pokušala da pređe most Sinak u Bagdadu, rekli su bezbjednosni i medicinski izvori za Reuters.\n17. 01. 2020 14:12\nPARIZ - Čuveni muzej "Luvr" u Parizu danas je zatvoren pošto je više desetina demonstranata blokiralo ulaz u znak osude planova francuskog predsjednika Emanuela Makrona o reformi penzijskog sistema.\nNa proteste u Francuskoj izašlo 187.000 ljudi\n16. 01. 2020 20:09\nPARIZ - Najmanje 187.000 ljudi marširalo je u Francuskoj u okviru demonstracija protiv reforme penzionog sistema, saopšteno je iz francuskog Ministarstva unutrašnjih poslova.\nFrancuski premijer spreman da povuče spornu reformu\n11. 01. 2020 17:34\nPARIZ - Francuski premijer Eduar Filip ponudio je velike ustupke sindikatima koji se protive reformi penzionog sistema da bi okončao štrajk koji traje već pet sedmica.\n11. 01. 2020 16:07\nPARIZ - Francuske sindikalne organizacije pozvale su na proteste u Parizu i celoj Francuskoj gdje 38 dana štrajkuje željeznica zbog reforme penzionog sistema.


EU priprema Zakon o digitalnim tržištima – Svet – Radio Sanja\nEU priprema Zakon o digitalnim tržištima – Svet\nEvropska unija (EU) priprema Zakon o digitalnim tržištima, kojim želi da obuzda dominaciju velikih tehnoloških kompanija, čime bi giganti kao što su Gugl i Epl bili primorani da otvore svoje usluge i platforme drugim preduzećima.\nŠefica EU za zaštitu konkurencije Margret Vestager rekla je da su velike platforme sprečile preduzeća i potrošače da ostvare korist od konkurentnih digitalnih tržišta, zbog čefa EU želi pošteno tržište u digitalnom svetu, prenosi BBC.\nNajava tog zakona je do sada najveći regulatorni potez EU u delovanju protiv „antimonopolskog“ ili „antikonkurentskog ponašanja“ pretežno američkih tehnoloških preduzeća.\nPrema predloženom Zakonu o digitalnim tržištima, Epl bi bio primoran da otvori svoju digitalnu prodavnicu za opcije plaćanja trećih strana umesto da korisnici budu primorani da koriste Eplov sistem plaćanja.\nOd Gugla će biti zatraženo da ljudima koji koriste pametne telefone, koji rade na operativnom sistemu Android kompanije, ponudi alternativu svom pretraživaču, aplikaciji Gugl maps ili Hrom pretraživaču.\nEpl bi morao da korisnicima dozvoli da deinstaliraju Ajfonov veb pretraživač Safari i druge aplikacije koje su nametnule kompanije koje korisnici trenutno ne mogu da izbrišu.\nZakon bi se odnosio i na Vacap, Fejsbuk mesindžer, Ajmesindž, Ep stor, Gugl plej i mnoge druge usluge koje pripadaju velikim tehnološkim kompanijama.\nUnija želi korisnicima da da više izbora u pogledu načina na koji ljudi šalju poruke, međutim, Epl je zabrinut, jer smatra da će neke odredbe zakona stvoriti nepotrebne propuste u privatnosti i bezbednosti za korisnike, dok Gugl navodi da iako podržava mnoge ambicije zakona u vezi sa izborom potrošača, ipak je zabrinut da bi neka od tih pravila mogla da smanje inovacije i izbor koji je dostupan Evropljanima.


P(re)okret: Izložba radova autora Ivana Nedeljkovića u Požegi - Portal Pasaž\nP(re)okret: Izložba radova autora Ivana Nedeljkovića u Požegi\nPosted: 5. februara 2019. u 19:10 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nIzložba radova autora Ivana Nedeljkovića pod nazivom P(re)okret biće otvorena u Klubu mladih u Požegi u sredu, 6. februara. Ivan Nedeljković je po obrazovanju psiholog, a paralelno, dugi niz godina unazad izrađuje predmete primenjene umetnosti, vitraže, a u novije vreme i umetničke objekte i instalacije. Kao preovlađujući materijal u njegovim radovima javlja se staklo, koje u svrhu i praktičnog i umetničkog izraza vrlo često kombinuje sa metalom, drvetom i drugim materijalima.\nNjegovi vitraži deo su privatnih i javnih objekata , među koima se ističu: hotel Zelengora, hotel Šumarice, upravna zgrada preduzeća Čar, preduzeće Grading u Paraćinu, kao i u sakralnim objektima: crkve u Šumaricama, Stublu, manstir Voljavča. Njegov autorski rad deo je zbirke Odeljenja za istoriju umetnosti Narodnog muzeja Kragujevac.\nIza sebe ima nekoliko samostalnih i kolektivnih izložbi.


Zakon o međunarodnim merama ograničavanja | Paragraf\n("Sl. glasnik RS", br. 10/2016)\nOvim zakonom propisuje se postupak sprovođenja međunarodnih mera ograničavanja koje Republika Srbija uvodi, primenjuje ili ukida na osnovu pravnih akata donetih od strane Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju, drugih međunarodnih organizacija čiji je Republika Srbija član, kao i pravnih akata drugih međunarodnih organizacija, kada je to u spoljnopolitičkom interesu Republike Srbije.\nMeđunarodne mere ograničavanja\nMeđunarodne mere ograničavanja su mere koje se primenjuju u cilju uspostavljanja i očuvanja međunarodnog mira i bezbednosti, poštovanja međunarodnog humanitarnog prava, ljudskih prava i osnovnih sloboda i izvršavanja drugih međunarodnih obaveza.\nMeđunarodne mere ograničavanja primenjuju se prema:\n2) međunarodnim organizacijama;\n3) fizičkom licu koje ima državljanstvo Republike Srbije, a nalazi se na listi lica kojima je uvedena mera ograničavanja;\n4) fizičkom licu koje nije državljanin Republike Srbije, a boravi na teritoriji Republike Srbije i koje se nalazi na listi lica kojima je uvedena mera ograničavanja;\n5) pravnom licu osnovanom u skladu sa propisima Republike Srbije koje se nalazi na listi lica kojima je uvedena mera ograničavanja;\n6) stranom pravnom licu ako poseduje imovinu i sredstva na teritoriji Republike Srbije, a koje se nalazi na listi lica kojima je uvedena mera ograničavanja.\nVrste međunarodnih mera ograničavanja\nMeđunarodne mere ograničavanja mogu biti:\n1) potpun ili delimičan prekid diplomatskih odnosa;\n2) potpun ili delimičan prekid ekonomskih i finansijskih odnosa;\n3) prekid saobraćaja, poštanskih, telegrafskih, telekomunikacionih i drugih veza;\n4) zabrana trgovine naoružanjem;\n5) zabrana ulaska na teritoriju Republike Srbije ili prelaska preko njene teritorije;\n6) privremeno ograničavanje raspolaganja imovinom koja se nalazi na teritoriji Republike Srbije;\n7) privremeno ograničavanje raspolaganja sredstvima;\n8) druge međunarodne mere ograničavanja, koje se primenjuju u skladu sa međunarodnim pravom.\nPojmovi, u smislu ovog zakona, imaju sledeća značenja:\n1) konsolidovana lista je lista koju utvrđuje nadležno telo međunarodne organizacije koja uvodi mere ograničenja;\n2) zabrana trgovine naoružanjem (embargo na oružje) obuhvata zabranu prometa i drugog vida raspolaganja oružjem, robom dvostruke namene i vojnom opremom, kao i poslova posredovanja, transporta, pružanja tehničke i finansijske pomoći u vezi sa naoružanjem, robom dvostruke namene i vojnom opremom u inostranstvu;\n3) imovina obuhvata materijalnu ili nematerijalnu, pokretnu ili nepokretnu imovinu na kojoj se pravo svojine dokazuje ispravom u bilo kom obliku, uključujući elektronsku i digitalnu formu;\n4) sredstva obuhvataju finansijska sredstva, i to:\n- gotovinu, čekove, novčana potraživanja, menice, novčane doznake i druga sredstva plaćanja,\n- finansijske instrumente propisane zakonom kojim se uređuju tržište kapitala, hartije od vrednosti, uključujući akcije, obveznice i druge finansijske instrumente,\n- isprave kojima se dokazuje pravo na finansijska sredstva ili na druge finansijske izvore,\n- kamate, dividende i druge prihode od sredstava,\n- potraživanja, kredite i akreditive;\n5) privremeno ograničavanje raspolaganja imovinom predstavlja mere privremene zabrane svih vrsta raspolaganja imovinom licima na koje se mere ograničavanja odnose;\n6) privremeno ograničavanje raspolaganja sredstvima predstavlja mere privremene zabrane raspolaganja svim finansijskim sredstvima iz tačke 4) ovog člana licima na koje se mere ograničavanja odnose, a koja sredstva se nalaze na računima kod domaćih banaka i drugih pružalaca platnih usluga kao i Centralnog registra, depoa i kliringa hartija od vrednosti;\n7) tehnička pomoć označava svaku pomoć ili uslugu koja se odnosi na razvoj, proizvodnju, popravke, sastavljanje, testiranje, održavanje ili bilo koju drugu tehničku uslugu koja se pruža kao savetodavna usluga, sprovođenje obuke, prenosa poslovnog znanja i veština, uključujući i pomoć koja se pruža usmeno;\n8) evidencija predstavlja zbirku podataka o državama, međunarodnim organizacijama i fizičkim i pravnim licima, prema kojima su uvedene mere ograničavanja;\n9) druge međunarodne mere ograničavanja su mere koje su definisane u pravnom aktu međunarodne organizacije o njihovom uvođenju.\nII NADLEŽNOST ZA PRIMENU MERA\nOdluka o primeni uvedenih međunarodnih mera ograničavanja\nOdluku o primeni uvedenih međunarodnih mera ograničavanja donosi Vlada, na predlog ministarstva nadležnog za spoljne poslove (u daljem tekstu: Ministarstvo).\nOdlukom iz stava 1. ovog člana utvrđuju se osnov za uvođenje međunarodne mere ograničavanja, vrsta međunarodne mere ograničavanja, način njene primene, način postupanja nadležnih organa, odnosno pravnih lica iz člana 7. ovog zakona i vreme primene mere.\nAko u odluci iz stava 1. ovog člana nije utvrđeno vreme primene međunarodne mere ograničavanja, ta mera se ukida odlukom Vlade na predlog Ministarstva.\nOdluke iz st. 1. i 3. ovog člana objavljuju se u "Službenom glasniku Republike Srbije".\nNadležnost za primenu međunarodnih mera ograničavanja\nMeđunarodne mere ograničavanja primenjuju državni organi, organi državne uprave, organi lokalne samouprave, banke i druge finansijske organizacije, privredna društva, preduzetnici, kao i druga pravna i fizička lica (u daljem tekstu: organi, pravna i fizička lica nadležni za primenu međunarodnih mera ograničavanja).\nObaveštavanje o sprovođenju međunarodnih mera ograničavanja\nO preduzetim merama u vezi sprovođenja uvedenih međunarodnih mera ograničavanja i njihovog ukidanja, Ministarstvo diplomatskim putem obaveštava međunarodnu organizaciju koja je donela akt na osnovu kojeg je Vlada donela odluku o primeni međunarodne mere ograničavanja.\nIII PRIMENA MEĐUNARODNIH MERA OGRANIČAVANJA\nObaveza organa, pravnih i fizičkih lica\nOrgani, pravna i fizička lica nadležni za primenu međunarodnih mera ograničavanja, dužni su da u okviru svoje nadležnosti, u skladu sa ovim zakonom obezbede primenu međunarodnih mera ograničavanja i da o preduzetim aktivnostima obaveste Ministarstvo.\nOrgani, pravna i fizička lica nadležni za primenu međunarodne mere ograničavanja dužni su da dostave Ministarstvu podatke o sprovođenju međunarodnih mera ograničavanja, koji se redovno ili na osnovu zahteva dostavljaju Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija ili njegovim pomoćnim telima, Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju ili drugoj međunarodnoj organizaciji koja je uvela međunarodne mere ograničavanja.\nPraćenje primene mera ograničenja\nMinistarstvo obrazuje Radnu grupu radi praćenja primene mera ograničavanja iz ovog zakona.\nRadnu grupu sačinjavaju predstavnici državnih organa i drugih organa nadležnih za primenu mera ograničavanja koje se primenjuju na osnovu ovog zakona.\nPrivremeno ograničavanje raspolaganja imovinom\nMeđunarodna mera ograničavanja raspolaganja imovinom podrazumeva ograničavanje dela ili svih svojinskih ovlašćenja koje vlasnik ima na imovini i sprovodi se na imovini subjekta prema kome je ova mera uvedena. Imovina čije se raspolaganje privremeno ograničava ne može biti dostupna subjektu, direktno ili indirektno.\nPrivremeno ograničavanje raspolaganja sredstvima\nMeđunarodna mera ograničavanja sprovodi se na sredstvima koja su u svojini, državini ili ih na drugi način koristi subjekt prema kojem se mera primenjuje.\nSredstva čije je raspolaganje ograničeno primenom međunarodne mere ograničavanja ne mogu se učiniti dostupnim subjektu iz stava 1. ovog člana.\nOslobađanje dela sredstava\nFizičkom licu može se na njegov zahtev odobriti korišćenje dela sredstava čije je raspolaganje ograničeno primenom međunarodne mere ograničavanja kad su ta sredstva neophodna za plaćanje vanrednih troškova, kao što su troškovi vezani za rođenje deteta, smrtni slučaj ili druga slična situacija, za potrebe troškova lečenja, za podmirivanje osnovnih životnih troškova i dr.\nZahtev za oslobađanje sredstava iz stava 1. ovog člana, fizičko lice podnosi Ministarstvu.\nO zahtevu iz stava 2. ovog člana odlučuje Vlada, na predlog Ministarstva, koje o tome obaveštava međunarodnu organizaciju čije se mere primenjuju.\nIV EVIDENTIRANJE PODATAKA O MERAMA OGRANIČAVANJA\nEvidencija podataka o merama ograničavanja\nU cilju praćenja uvođenja i kontrole primene mera ograničavanja uspostavlja se Evidencija podataka o merama ograničavanja, koje se uvode prema državama, međunarodnim organizacijama, fizičkim i pravnim licima na koje se mere ograničavanja odnose (u daljem tekstu: Evidencija).\nEvidencija sadrži sledeće podatke:\n1) o međunarodnim merama ograničavanja: naziv pravnog akta, odnosno odluke na osnovu koje je mera uvedena; naziv države, međunarodne organizacije prema kojoj se uvodi, fizičko i pravno lice prema kome se uvodi; vrstu mere; datum uvođenja, odnosno početak primene, datum ukidanja, odnosno prestanak primene međunarodne mere ograničavanja prema državi, međunarodnoj organizaciji ili fizičkom i pravnom licu, kao i druge podatke;\n2) za fizička lica: ime i prezime, datum i mesto rođenja, prebivalište ili boravište, državljanstvo, vrstu i broj lične isprave, matični broj, odnosno lični identifikacioni broj nakon njegovog određivanja i dodeljivanja, podatke o imovini, imovinskim pravima i obavezama koje imaju na teritoriji Republike Srbije, datum početka i datum prestanka određene mere ograničavanja, preduzete mere ograničavanja i podatke koji se odnose na pokušaj kršenja mere ograničavanja, podatke o oslobađanju dela sredstava iz člana 14. ovog zakona;\n3) za pravna lica i druge subjekte: naziv i sedište pravnog lica, ime i prezime lica ovlašćenog za zastupanje pravnog lica, matični broj, poreski identifikacioni broj (PIB), podatke o imovini, imovinskim pravima i obavezama koje imaju na teritoriji Republike Srbije, datum početka i datum prestanka određene mere ograničavanja, preduzete mere ograničavanja i podatke koji se odnose na pokušaj kršenja mere ograničavanja.\nVođenje i održavanje Evidencije\nEvidenciju vodi Ministarstvo.\nPodaci o fizičkim licima iz Evidencije čuvaju se, u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita podatka o ličnosti i tajnost podataka.\nČuvanje podataka iz Evidencije\nPodaci iz Evidencije čuvaju se pet godina od prestanka mera ograničavanja.\nPodaci o fizičkim licima u Evidenciji čuvaju se u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita podataka o ličnosti i tajnost podataka.\nPosle isteka roka iz stava 1. ovog člana podaci se brišu, odnosno uništavaju u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita podataka o ličnosti i tajnost podataka ili se arhiviraju u skladu sa propisima kojima se uređuje čuvanje arhiviranih podataka.\nNadležni organ je dužan da Ministarstvu, na njegov zahtev, dostavi podatke iz Evidencije podataka koju vodi, a koji se odnose na fizičko lice koje je državljanin Republike Srbije ili pravno lice koje je osnovano u skladu sa propisima Republike Srbije.\nFizička i pravna lica dužna su da na zahtev Ministarstva dostave podatke iz stava 1. ovog člana, sa kojima raspolažu.\nDostavljanje podataka međunarodnim organizacijama\nPodatke koji su sadržani u Evidenciji Ministarstvo dostavlja međunarodnim organizacijama iz člana 1. ovog zakona, na njihov zahtev, u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita podataka o ličnosti i tajnost podataka.\nObaveštavanje fizičkog i pravnog lica\nMinistarstvo obaveštava fizičko lice, koje je državljanin Republike Srbije i pravno lice koje je osnovano u skladu sa propisima Republike Srbije da se nalazi na konsolidovanoj listi međunarodne organizacije za primenu međunarodne mere ograničavanja.\nObaveštenje iz stava 1. ovog člana sadrži podatke o razlozima stavljanja na konsolidovanu listu i o dejstvima te mere.\nFizička lica imaju pravo na uvid, ispravku i brisanje podataka iz Evidencije koji se na njih odnose, u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita podataka o ličnosti.\nPodaci o pravnim licima\nPravno lice ima pravo na uvid u podatke iz Evidencije koji se na njega odnose, u skladu sa propisima o tajnosti podataka.\nPravno lice može podneti zahtev za ispravku i brisanje podataka koji su netačni ili se vode suprotno ovom zakonu.\nO zahtevu iz stava 2. ovog člana odlučuje Ministarstvo, u skladu sa zakonom kojim se uređuje upravni postupak.\nZahtev fizičkog i pravnog lica koje se nalazi na konsolidovanoj listi\nFizičko i pravno lice, koje se nalazi na konsolidovanoj listi, može preko Ministarstva podneti zahtev međunarodnoj organizaciji koja je uvela međunarodnu meru ograničavanja i zatražiti informacije o razlozima stavljanja na tu listu.\nZahtev iz stava 1. ovog člana, Ministarstvo u najkraćem roku diplomatskim putem prosleđuje međunarodnoj organizaciji.\nIzmene u Evidenciji i obaveštenje o brisanju sa konsolidovane liste\nPo dobijanju informacije da se pravno ili fizičko lice više ne nalazi na konsolidovanoj listi, Ministarstvo će izvršiti odgovarajuće izmene u Evidenciji i o tome obavestiti to pravno ili fizičko lice.\nZa štetu koja nastane primenom međunarodnih mera ograničavanja ne može se podneti zahtev za nadoknadu štete protiv Republike Srbije, organa, pravnih i fizičkih lica nadležnih za primenu međunarodnih mera ograničavanja.\nNovčanom kaznom od 100.000 do 1.000.000 dinara kazniće se za prekršaj pravno lice ako ne obezbedi primenu međunarodnih mera ograničavanja i o preduzetim aktivnostima ne obavesti Ministarstvo (član 9).\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se fizičko lice i odgovorno lice u pravnom licu novčanom kaznom od 20.000 do 100.000 dinara.\nZa prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se preduzetnik novčanom kaznom od 50.000 do 300.000 dinara.


Austrija naručila čak 30,5 miliona vakcina\nBEČ - Austrija je, od izbijanja pandemije korona virusa, naručila 30,5 miliona vakcina, u šta je „uložila” oko 400 miliona evra. Austrijska vlada danas je donela odluku o nabavci dodatnih šest miliona vakcina, većinom od koncerna Moderna, a drugu deo od francuske „Valneve”. Ove dodatne vakcine koštaće državu 73 miliona evra. Novom odlukom Austrija je naručila ukupno 30,5 miliona doza vakcina - 11,1 miliona vakcina Biontek-Fajzer, 5,9 miliona vakcina AstraZeneka, 4,7 miliona doza Moderna, tri miliona vakcine kompanije KureVac, 2,5 miliona kompanije Džonson&Džonson, 1,9 miliona od kompanije Novavax, 1,2 miliona od Valneve, kao i 200.000 vakcina kompanije Sanofi. Ukupni troškovi nabavke vakcine su oko 388,3 miliona evra. Do sada je u Austriji vakcinisano 350.000 ljudi, od


Odbornici SNSa ponovo u Skupštini opštine Čajetina – Zlatibor.News\nPosle više od dva meseca bojkota rada Skupštine opštine Čajetina odbornici Srpske napredne stranke su ponovo u Skupštini i prisustvuju 10.sednici SO Čajetina. Kao što je poznato opštinski odbor Srpske napredne stranke Čajetina je 1.decembra 2016.godine doneo je odluku da ne učestvuje u radu SO Čajetina sve dok postoji osnovana sumnja u zakonitost rada Opštine Čajetina, koja je pod lupom Službe za borbu protiv organizovanog kriminala.\nOdbornici na današnjoj sednici razmatraju više od 20 tačaka dnevnog reda.\nTagged 10.sednica SO Čajetina, 19.02.2017, bojkot, cajetina, opština čajetina, sednica so cajetina, sns\nTokom 2021.godine zdrava Srbija je nastavila sa stvaranjem stranačke infrastrukture. Do sada je formirano više desetina opštinskih odbora širom Srbije a u Valjevu su danas otvorene strančke prostorije.\nU Srbiji je registrovano 1.624 potvrđenih slučajeva od čega je na teritoriji Zlatiborskog okruga evidentiran 21 slučaj Covid 19.