Sastanak Ehuda Olmerta u Egiptu sa palestinskim predsednikom Mahmudom Abasom\nIzraelski premijer Ehud Olmert i palestinski predsednik Mahmud Abas sastaju se danas u egipatskom odmarališti Šarm el Šeiku. Njihov susret dolazi u vreme političkog previranja na Bliskom istoku, pa ne čudi što su oči velikog broja eksperta okrenute ka ovom susretu.\nManje od sedam dana od susreta sa predsednikom Sjedinjenih država, Džordžom Bušom u Beloj kući, izraelski premijer Ehud Olmert sastaje se u Egiptu sa palestinskim predsednikom Mahmudom Abasom, egipatskim predsednikom Hosnijem Mubarakom i jordanskim kraljem Abdulahom.\nIzrael i SAD su protekle sedmice jasno saopštili da podržavaju Abasa, kao legitimnog lidera palestinskog naroda. U nasilnoj borbi za prevlast, Abasov Fatah suočava se sa radikalnim Hamasom – koji je pobedio na parlamentarnim izborima u januaru 2006. Fatah danas kontroliše Zapadnu obalu, dok Hamas upravlja Gazom.\nSamit u Egiptu biće usmeren na planove jačanja Abasa i vlade koju je imenovao posle smene Hamasovog premijera Ismaila Hanijeha.\nU programu CNN-a Late Edition, izraelski ambasador u Vašingtonu, Salai Meridor, rekao je da je samit u Šarm el Šeiku veoma važan za njegovu zemlju, ali da Izrael samostalno ne može diktirati događaje u regionu, već da je sudbina Palestinaca prvenstveno u njihovim rukama.\n"Mi, Amerika i drugi prijatelji u regoinu, trebalo bi da pomognemo Palestincima koliko god možemo, ali - u konačnom – sami Palestinci moraju da shvate da je na njima da odluče kakvu će akciju preduzeti."\nU istom programu, ambasador Egipta, Nabil Fahmi, naglasio je opasnost koju donose podele među Palestincima ističući da je dijalog Hamasa i Fataha imperativ.\n"Mislimo da je reč o ozbiljnom skretanju sa kursa koji vodi ka ostvarenju palestinskog cilja. Pokušaćemo da ih nateramo da razgovaraju u povoljnijem ambijentu i uz poštovanje legitimiteta palestinskih vlasti."\nJedan od najznamenitijih američkih stručnjaka– bivši izaslanik za Bliski istok Denis Ros, rekao je CNN-u, da su nedavni neredi na palestinskim teritorijama, bili moguće i preko potrebni poziv na buđenje umerenijem Fatahu.\n"Mislim da će ključno biti to da li je Fatah sada spreman da preduzme akcije koje će obnoviti njegov kredibilitet među Palestincima."\nDenis Ros kaže da se Fatah i Hamas trenutno sukobljavaju oko palestinskog identiteta i da Fatah ima više šansi da uspije. Ros takođe sumnja da će Hamas promijeniti svoje militantne i ekstermne stavove.


Vučić ide kod Putina da spasavaju RS i Kosovo: Sprema se dogovor u Kremlju, Zapad u PANICI | Najnovije Vijesti\n24 Septembra, 2018 12 Januara, 2020 admin\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i ruski lider Vladimir Putin udružiće snage da spasu Republiku Srpsku od opasnog plana Zapada da joj ukine sva ovlašćenja.\nKako se saznaje, Vučić odlazi 2. oktobra u Moskvu sa glavnim ciljem da sa Putinom dogovori zajedničku politiku za očuvanje RS. Plan zapadnih moćnika, tvrde upućeni, jeste da omoguće izbornu pobedu Hrvatu Željku Komšiću i Bošnjaku Denisu Bećiroviću, koji su poznati po ekstremnoj antisrpskoj politici, da bi potom Srpsku sveli na nivo “administrativnog regiona”, bez ovlašćenja koja danas ima. Pomoć zapadnim moćnicima, tvrde obavešteni, obećao je čak i Mladen Ivanić, srpski protivkandidat Milorada Dodika.\nDobro obavešteni izvori kažu da Rusija, kao garant Dejtonskog sporazuma, može da sačuva trenutnu snagu RS i da je Putin odlučan da tako i uradi.\n– Zapad čini sve ne bi li na izborima u BiH pobedili “jastrebovi” antisrpske poliike, Hrvat Željko Komšić i Bošnjak Denis Bećirović. Takođe, postoje velike šanse da na izborima za srpskog člana Predsedništva BiH pobedi Mladen Ivanić, koji je spreman na velike ustupke zapadu. Zato Vučić ide u Moskvu da dogovori zajednički nastup sa Rusijom u cilju očuvanja RS – navodi izvor.\nUkidanje RS i njeno svođenje na administrativni region, gotovo bez ovlašćenja, bilo bi katastrofa za srpske nacionalne interese. Nažalost, Zapad je za plan ukidanja RS pridobio i uticajne političare u Banjaluci – tvrdi izvor iz Predsedništva.\nTakođe, na sastanku Putina i Vučića biće reči i o pronalaženju rešenja za Kosovo.\n– Rusija se dosledno drži stava da će podržati svako rešenje za Kosovo sa kojim se Beograd saglasi. Putin očekuje da od Vučića dobije detaljne informacije o predlogu za razgraničenje s Albancima – naglašavaju izvori iz ruske ambasade.\nPredsednik Vučić nije želeo da otkriva detalje razgovora sa Putinom, ali potvrđuje da će on biti značajan.\n– Počastvovan sam što ću imati priliku da razgovaram sa Putinom. Očekujem da sastanak ima veliki značaj za dalje učvršćivanje prijateljstva i razvoj svestrane saradnje – podvlači Vučić.


Vučinić: Priprema zakona o odbrani i vojsci u finalnoj fazi\nCrnogorski ministar odbrane Boro Vučinić kazao je danas da je najvažniji vojni dokument – strategija odbrane upućena Vladi na razmatranje i pozvao mlade ljude da se prijave u Vojsku, jer postoji deficit kadra.\nVučinić je na konferenciji za novinare kazao da je priprema zakona o odbrani i vojsci u finalnoj fazi. On je rekao da usvajanje najvažnijih vojnih dokumenata ne može da čeka donošenje novog ustava i da ih zbog dimanike procesa reformi sistema odbrane treba donijeti što prije..\n„Strategija odbrae je već upućena Vladi i očekujem da će ona naredne sedmice raspravljati o njoj, a nakon toga očekujem da će se na dnevnom redu Vlade naći i ostali vojni dokumenti, s obzirom da su gotovo u cjelosti završeni“.\nVučinić je istakao da će strategija odbrane, kao bazični dokument, i zakoni o vojsci i odbrani biti usklađeni sa NATO standardima.\nKao novine u vojnim dokumentima, on je izdvojio da će se odbrana definisati kao osnovna državna funkcija, biće ustanovljena profesionalna vojska, dok će Generalštab biti sastavni dio Ministarstva odbrane.\nVučinić je kazao da je jedan od prioriteta u narednom periodu i poboljšanje materijalnog položaja zaposlenih u Vojsci, povećanjem zarada i rješavanje stambenih pitanja.\n„Apelujem i pozivam mlade da se prijave u Vojsku Crne Gore, jer sada osjećamo deficit kadrova, ali se nadamo da će vojni poziv ubuduće biti sve interesantniji za mlade ljude“.\nVučinić je ponovio da ulazak u NATO donosi niz povoljnosti Crnoj Gori i da je to njen strateški cilj, kao i da se pristupanjem Alijansi ne gubi državni suverenitet.\nMinistar odbrane je istakao da je ulazak u NATO, u dobroj mjeri, kompatibilan i sa opredeljenjem Crne Gore da bude dio Evropske unije.\n„I jedan i drugi proces, u suštini, vode izgradnji demokratskog i stabilnog društva kakvom Crna Gora teži".\nPo riječima Vučinića, članstvo u PzM i NATO donosi niz benefita na bezbjednosnom, političkom i ekonomskom planu. On je naveo da je ulazak u NATO značajan zbog stabilnosti koja je povezana sa inostranim ulaganjima, jer strani investitori neće da ulažu u rizične zemlje.\nGovoreći o sporazumu SOFA sa Sjedinjenim Američkim Državama, Vučinić je rekao da su potpisivanjem tog dokumenta stvoreni uslovi za kvalitetnu saradnju sa najvažnijim strateškim partnerom Crne Gore.\nVučinić je naveo da je sporazum „Član 98“ zaseban dokument, koji omogućava korišćenje raznih programa pomoći od SAD.


Vesti online / Sport / Tenis / Danilović: Nadam se da ću igrati u finalima kao Novak\nDanilović: Nadam se da ću igrati u finalima kao Novak\nOlga Danilović, u skupštini grada Beograda\n- Ovo je velika stvar za mene da budem ovde ovako mlada. Još nisam svesna uspeha - rekla je Danilovićeva na konferenciji za medije u Starom dvoru posle prijema kod gradonačelnika Beograda Zorana Radojičića.\n- Potapova i ja u finalu smo odigrale divan meč, uvek smo bile tu jedna uz drugu i stvarno mi je draga i prijateljica i osoba. Nadam se da ću imati mnogo finala kao Novak Đoković - dodala je Danilovićeva, ponovivši da joj je Đoković uzor.\n- Svaki igrač ima svoj stil, moj idol je Đoković, on je vrhunski igrac i osoba - zaključila je ćerka proslavljeng srpskog košarkaša Predraga Danilovića.\nTENIS Anisimova poražena u finalu Hirošime, Olga i dalje "unikat"


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Begović: Sporazum bez dovoljno garancija\n08. 07. 2021. 14:34 >> 14:38 0\nBegović: Sporazum bez dovoljno garancija\nAdvokatska komora Crne Gore neće potpisati sporazum sa Ministarstvom finansija kojim je bilo predviđeno da zajednička radna grupa sačini tekst izmjena Zakona o fiskalizaciji do kraja septembra, potvrdio je predsjednik komore Zdravko Begović.\nOn je za "Pobjedu" naveo da je i na ovoj, kao na prethodnoj vanrednoj skupštini, glasalo preko 700 advokata, od kojih većina protiv sporazuma. Time i odluka o obustavljanju pružanja pravne pomoći koja je na snazi od 24. maja nastavlja da važi do daljnjeg.\n"Advokatima je sporazum bio neprihvatljiv, jer suštinski nijesu našli dovoljno garancija da će se kroz njega ostvariti njihove verzije izmjena i dopuna zakona. Smatraju da su morale biti navedene pojedine odredbe koje su karakteristične za našu profesiju, kako bi bili u potpunosti sigurni da će takve izmjene biti predviđene zakonom", kazao je Begović.\nIpak, smatra da se pregovori, i pored toga, mogu nastaviti pa će, kako je naveo, u narednom periodu ponovo tražiti da se sastanu sa predstavnicima Vlade i Ministarstva finansija da probaju da dođu do zajedničkog rješenja.\nZa te pregovore, planiraju da oforme novu pregovaračku grupu na čijem čelu će biti Begović.\nNa pitanje "Pobjede", šta ako Vlada ne prihvati nove pregovore, Begović je odgovorio kratko "o tom po tom", ukazujući da je njihova obaveza da saopšte da ponuđenim rješenjem nijesu zadovoljni.\nAdvokatska komora Zdravko Begović Ministarstvo finansija


Koncert: DEL ARNO BEND | Dom omladine Beograda\nKao što su i obećali, članovi benda su poslednje dve godine proveli u studiju i radili na novim stvarima, kako bi svojoj publici mogli da ponude muziku zbog koje je vredelo čekati sve ove godine. Na albumu će se naći deset pesama, među kojima su i tri već objavljena singla „Još uvek ima nadeˮ, „Stari lekˮ i „Meni se okreni”, ali i potpuno novih sedam numera u kojima kažu da su napravili veliki iskorak. Na koncertu u Domu omladine, DAB će izvesti ceo novi album uživo, ali i dobro poznate pesme koje sastav već godinama peva zajedno sa svojom publikom.\n„Realno je da svako pomisli da je pauza nastala između našeg prethodnog albuma i izdanja koje se nalazi pred nama prevelika. DAB prihvata tu kritiku bez pogovora i saopštava da su vremena preispitivanja završena još krajem 2015. i početkom 2016. godine. U godini kada smo doživeli da reggae muzika bude uvršćena na spisak svetske kulturne baštine UNESCA, sa radošću vam javljam da je novi album u štampi i da stiže konačno! Tačno znamo šta smo naumili, šta smo napravili i ne možemo da dočekamo da to sa svima vama koji nas znate odavno, ali i sa vama koji ćete nas tek upoznati, podelimo. Vratili smo se sebi, korenima naše muzike i napravili iskorak koji će vas svakako obradovati i iznenaditi. Ako ne znaš šta da radiš tu smo mi, Del Arno Band koji pred vas stavlja prvi poduhvat i poziva vas da zajedno krenemo napred.”\nKrajem decembra, objavljen je i novi spot za treći singl „Meni se okreniˮ.\nNajvernija publika do 24. januara ima priliku da u pretprodaji poruči novi CD po promotivnoj ceni od 559 rsd na www.mascom.rs. Ulaznice za koncert u Domu omladine se do 1. februara mogu poručiti po promotivnoj ceni od 1000 rsd na svim tickets.rs prodajnim mestima. Nakon 1. februara, cena ulaznice iznosiće 1200 rsd, dok će na ulazu cena biti 1500 dinara.


Redžep Tajip Erdogan u telefonskom razgovoru sa Vladimirom Putinom: Turska će odgovoriti na najjači način u slučaju novog napada sirijskih snaga na naše vojnike | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Redžep Tajip Erdogan u telefonskom razgovoru sa Vladimirom Putinom: Turska će odgovoriti na najjači način u slučaju novog napada sirijskih snaga na naše vojnike\nRedžep Tajip Erdogan u telefonskom razgovoru sa Vladimirom Putinom: Turska će odgovoriti na najjači način u slučaju novog napada sirijskih snaga na naše vojnike\nTurska će odgovoriti na „najjači način“ u slučaju novog napada sirijskih snaga na njene vojnike, upozorio je večeras turski predsednik Redžep Tajip Erdogan u telefonskom razgovoru sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom koji podržava Damask.\nErdogan je rekao da će Ankara koristiti „pravo legitimne odbrane i to na najjači način u slučaju novog napada“, saopštio je kabinet turskog predsednika.\nPutin i Erdogan razgovarali su dan nakon sukoba turske vojske i snaga sirijskog predsednika Bašara el Asada u sirijskoj provinciji Idlib. U tom sukobu je poginulo više od 20 osoba.\nNapad na turske snage predstavlja udarac zajedničkim, tursko-ruskim, naporima za rešavanje situacije u Siriji, rekao je Erdogan.\nRusija podržava sirijske vlasti, a Turska određene pobunjeničke grupe u Siriji. Međutim, te dve zemlje i pored podrške različitim stranama, pojačale su saradnju u cilju rešavanja sirijskog konflikta.\nAnkara poslednjih dana sve više kritikuje Moskvu optužujući je da ne vrši dovoljan pritisak na sirijske snage koje su pre dva meseca pokrenule ofanzivu u Idlibu, pretežno pod kontrolom pobunjenika.\nTurska neće dozvoliti sirijskim vlastima da napreduju dalje u Idlibu, poslednjoj pobunjeničkoj provinciji koja se nalazi na severozapadu Sirije, rekao je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan, prenose turski mediji.\nNjegove izjave objavljene su dan posle snažnih okršaja između pripadnika turske vojske i snaga sirijskog predsednika Bašara al Asada u provinciji Idlib u kojima je poginulo više od 20 ljudi. U noći između nedelje i ponedeljka u artiljerijskom napadu sirijskih vladinih snaga ubijeno je osam turskih vojnika, a na to je Ankara uzvratila gađanjem sirijskih položaja kada je ubijeno 13 ljudi.\nErdogan je rekao da je napad sirijskih na turske snage predstavljao kršenje primirja koji su ugovorili Rusija i Turska u Idlibu, i dodao da će zbog toga biti posledica za "snage režima".\nOn je istog dana upozorio Rusiju, koja podržava sirijsku vladu, da se ne meša, ali sada nije želeo dalje da produbljuje neslaganje sa Rusijom oko Sirije. Turska i Rusija podržavaju suprotstavljene snage u Siriji, ali su od 2016. pojačali saradnju po tom pitanju.\nPored toga, Rusija i Turska su partneri u više oblasti, od energije i turizma do odbrane.\nSAD su saopštile da "u potpunosti" podržavaju turski artiljerijski odgovor na napad sirijskih vladinih snaga u sirijskoj severozapadnoj provinciji Idlib, ocenivši da se radi o "opravdanoj samoodbrani".\nU saopštenju je državni sekretar SAD Majk Pompeo osudio "uporne, neopravdane i bespoštedne napade režima", zatim "Rusije, Irana i Hezbolaha na stanovništvo u Idlilbu", poslednjoj provinciji pod kontrolom pobunjenika na severozapadu Sirije.\nU noći između nedelje i ponedeljka u artiljerijskom napadu sirijskih vladinih snaga u Idlibu ubijeno je osam turskih vojnika, a na to je Ankara uzvratila gadjanjem sirijskih položaja kada je ubijeno 13 ljudi.\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan je rekao ranije da je sirijski napad na turske snage predstavljao kršenje primirja koji su ugovorili Rusija i Turska u Idlibu, i dodao da će zbog toga biti posledica za "snage režima".


Italijanskim stilom kroz Beograd\nPrateći stope čoveka koji je svoj vanvremenski stil pretočio u brend Gagliardi, i inspirisani San Remom 60-ih godina – destanacije i ere koje su sinonim za glamurozni „al fresco“ život i italijanski „joie de vivre“ kreirana je nova kolekcija proleće/leto 2018. Njenu čar čini sama ideja o savremenom muškarcu – istovremeno sofisticiranom i gracioznom, čiji stil jednostavno vraća kroz vreme i odiše italijanskim šarmom tog vremena.\nI ove sezone Gagliardi-eva SS18 City kolekcija ostavlja najveći utisak, sa akcentom na košulje i odela prelepog kroja, kravate i leptir mašne božanstvene na dodir. Cela kolekcija odaje utisak otmenosti i luksuza, zahvaljujući odabiru visokokvalitetnih tkanina napravljenih od najboljeg italijanskog tekstila od strane renomiranih fabrika kao što su Lanificio F.Iii Cerruti, Ermenegildo Zegna, Loro Piana i Lanificio Di Fabio.\nU letnjoj kolekciji dominira lan – lagan, udoban i sa visokom apsorpcijom vlage, jer ima znatno manji broj vlakana od drugih tkanina kao što je pamuk, tako da odeća napravljena od njega ima izuzetnu moć „disanja“ što ga čini savršenim za toplije mesece i vlažnije klime.\nUpotpunite svoju kolekciju tokom jula meseca, jer u Gagliardi radnjama u šoping centrima Rajićeva i Ušće, kupcima je odobren popust od 20% na prvi artikal na računu, i 30% na drugi jeftiniji artikal na računu. Džentlmeni se ne rađaju – džentlmeni se stvaraju!


Aleksandar Đokić - Da li je Rusija pod totalnom opsadom? - Novi Standard\nAleksandar Đokić 26.10.2020. 15:46 26.10.2020.\nNa granice ruske sfere interesa stigao je talas nestabilnosti, delimično izazvan dejstvima Zapada, a najnovije žarište na koje će EU i SAD imati uticaj biće Moldavija\nNema sumnje da se Rusija na spoljnom planu suočava sa velikim izazovima – dezintegracija i disfunkcija Zajednice nezavisnih država, krnjenje bezbednosne strukture usled smanjenja članica vojno-odbrambenog savezništva ODKB, zastoj u razvoju i proširenju Evroazijske ekonomske unije, donedavna blokada napretka u pregovorima sa Belorusijom o funkcionisanju Savezne države – samo su neki od primera za poteškoće koje se tiču isključivo Rusije. Postoje i problemi koji nastaju kao direktna posledica postupaka Evropske unije i Sjedinjenih Država, kao što su: NATO ekspanzija na istok, zadiranje u rusku sferu interesa putem Istočnog partnerstva kao predvorja EU, tu spadaju i raznorazni projekti finansiranja izgradnje nevladinog sektora, sa ciljem širenja zapadnih političkih i ekonomskih vrednosti, te stvaranja kadrovske baze za novu vladajuću elitu u istočnoj Evropi.\nSve navedeno ilustruje nadmetanje Rusije i kolektivnog Zapada, koji takođe nije monolitna struktura u datom momentu, na globalnoj areni. Za razliku od prethodnog istorijskog perioda koji je bio obeležen idejnim protivrečnostima (ekonomskim, političkim, pa i moralnim), sadašnji konflikt je čista borba oko moći. Ne čudi, stoga, da velike diplomate i istraživači međunarodnih odnosa sve češće porede prvu polovinu 21. veka sa razdobljem koje je prethodilo izbijanju Prvog svetskog rata. Tada, kao i danas, politički i ekonomski sistemi različitih velesila nisu u velikoj meri odudarali jedni od drugih, sukob se svodio na borbu oko kontrole nad prirodnim resursima koji su se nalazili u kolonijalnim posedima Velike Britanije i Francuske, a koje je Nemačka imperija priželjkivala za sebe.\nAktuelni trenutak se razlikuje od opisane predratne epohe time što teritorija sve više gubi na značaju u savremenoj globalnoj ekonomiji, koja se drži prevashodno na finansijskom sektoru. Teritorija nije postala nevažna, već je postala manje značajna, što čini veliku konceptualnu razliku. U savremenoj geopolitici nije više dovoljno kontrolisati određeno parče zemlje sa konkretnim brojem stanovnika, resursnom bazom i nekim nivoom infrastrukture. Uz pojam kontrole, danas neizbežno ide i termin integracije – nije dovoljno samo kontrolisati datu teritoriju, već je istu neophodno i integrisati u određeni institucionalni politekonomski aranžman. Za Rusiju, Evroazijska ekonomska unija je jedan takav projekat putem kojeg ona teži da integriše delove bivšeg Sovjetskog Saveza, uz izuzeće baltičkih država koje su već integrisane u Evropsku uniju i NATO. Jasno je da su upravo ove dve organizacije sa sedištem u Briselu pandan ruskom projektu na postsovjetskom prostranstvu.\nNije iracionalno pretpostaviti da se ovi procesi kontrole i integracije međusobno sukobljavaju, jedino je bitno pravilno konceptualizovati njihov tok i staviti konkretne slučajeve Belorusije, Kirgistana, Karabaha, a u bliskoj budućnosti verovatno i Moldavije, u jasan kontekst. Prvo što treba razumeti jeste da se bipolarna hladnoratovska era završila, to jest ne postoje samo dva važna aktera na međunarodnoj sceni – SAD (ili Zapad) i Rusija. Kolektivni Zapad predstavlja određeni kulturno-politički prostor koji obuhvata zapadnu Evropu, severnu Ameriku (njen anglosaksonski deo) i Okeaniju (Australiju i Novi Zeland). Po završetku Hladnog rata i nestanku pretnje od ekspanzije komunističkog političkog i ekonomskog sistema, zapadnoevropske zemlje kreću da trasiraju sopstveni put razvoja, katkad i protiv interesa nekadašnjeg hegemona u vidu Sjedinjenih Američkih Država. Jedini razlog zašto zapadnoevropske zemlje ostaju deo NATO-a jeste ekonomske prirode – novac koji one ne izdvajaju za sopstvenu bezbednost ove države usmeravaju na socijalne izdatke i viši standard života za svoje građane. Sjedinjene Države su te koje plaćaju i održavaju evropsku bezbednosnu mrežu, to je i razlog negodovanja Donalda Trampa koji se prvi pobunio protiv tog sistema u kome Amerika faktički mora da plaća lojalnost svojih „saveznika“.\nBelorusija i Ukrajina\nInteresi i jednih i drugih, međutim, mogu koincidirati sa protivljenjem ruskim planovima integracije na istoku Evrope, te zato oni mogu delovati združeno u nekim slučajevima. Primera radi, i SAD i EU se slažu u pokušaju zbacivanja režima Aleksandra Lukašenka u Belorusiji, u cilju sabotiranja ruske političke i ekonomske strategije u regionu. Podrazumeva se da je narativ o demokratiji prosto paravan za konkretne interese SAD-a i EU u beloruskom slučaju. Ipak, ni Vašington ni Brisel nisu u stanju da integrišu Belorusiju, kao što nisu ni Ukrajinu, Moldaviju, Gruziju, Jermeniju – što znači da oni ne mogu zaista da prošire svoju sferu interesa na ovaj region, već samo žele da osujete Rusiju u pokušaju realno moguće integracije koja bi donela stabilnost, a shodno tome i razvoj navedenim zemljama.\nNa pitanje zašto je Rusija uspela da suzbije pokušaj obojene revolucije u Belorusiji, ali ne i u Ukrajini, odgovor se može potražiti u lokalnoj eliti. Aleksandar Lukašenko je pristao na otvoreno mešanje Rusije u politički sukob u Belorusiji, što sa sobom povlači dugoročno i snažno prisustvo Rusije u Minsku. Kada se jednom pozove stariji saveznik u pomoć, dati sistem postaje zavistan od interventa.\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko (Foto: RIA Novosti/Alekseй Nikolьskiй)\nViktor Janukovič se 2014. godine nije odvažio na ovakav potez jer se plašio izbijanja građanskog rata u Ukrajini u kome bi on lično morao da učestvuje kao jedan od glavnih lidera. Njemu je bilo zgodnije da potraži pomoć na daljinu od Rusije u vidu kredita i izjava podrške, ali nije hteo da pozove Rusiju da se direktno umeša u suzbijanje obojene revolucije. Ukoliko stvari posmatramo sa njegove tačke gledišta, kao u prvom redu oligarha, a ne političkog lidera, onda njegova odluka deluje racionalno – dobio je azil u Rusiji, uspeo da sačuva deo svog nepravedno stečenog kapitala, dok bi građanski rat doneo sa sobom ozbiljne rizike s kojima on nije bio spreman da se suoči. Zato je u Ukrajini Rusija uzela koliko joj treba – to je bio Krim, dok je destabilizovala Ukrajinu iznutra podržavajući isprva proteste, a potom i nasilno ocepljenje Donbasa. Jedina sila sa kapacitetom da integriše Ukrajinu do dan-danas ostaje Rusija – sve ostale opcije jednostavno nisu na stolu. Ovu činjenicu polako počinje da shvata i ukrajinsko birčko telo, koje postaje sve nezadovoljnije činjenicom da Ukrajina evidentno nije za sebe izvukla nikakvu korist okrećući se Zapadu.\nKonflikt između Jermenije i Azerbejdžana je odvojen od dešavanja u Belorusiji i Ukrajini. Radi se o višedecenijskom sukobu koji nikada nije jenjavao, nikada nije ni prešao u stadijum zamrznutog konflikta. S vremena na vreme bile su zabeležene eskalacije intenziteta konflikta – poslednja ozbiljna destabilizacija bila je u 2016. godini, dok su se manji okršaji desili u julu 2020. godine. Važno je razumeti da su se na međunarodnoj areni pojavili novi igrači, a jedan od njih je Turska, što je važno za karabahski sukob. Netačno je tvrditi da je Turska satelit Sjedinjenih Država i da svi njeni potezi ne samo odgovaraju „Zapadu“, već i da su diktirani od strane istog. Erdogan je dosad povukao više poteza koji se direktno kose sa interesima Sjedinjenih Država i EU na Bliskom istoku i u Mediteranskom basenu. Rusija i Turska, štaviše, imaju strateške sporazume u više regiona uključujući Siriju i Libiju.\nAko analiziramo narativ jermenskog i azerbejdžanskog predsednika videćemo da lider iz Bakua Ilham Alijev predstavlja svog konkurenta iz Jerevana Nikola Pašinjana kao „Soroševog agenta“, dok jermenski predsednik predstavlja sukob sa Azerbejdžanom kao sudar „jermenske demokratije i azerbejdžanske diktature“. Ova dva narativa prikazuju sasvim drugačiju sliku od očekivane, gde bi Jermenija trebalo da bude verni saveznik Rusije, a Azerbejdžan marioneta Turske, koja je opet pod kontrolom „Zapada“.\nU realnosti, jermenski režim je orijentisaniji na pomoć sa Zapada, nego azerbejdžanski, a o tome svedoče i izjave najviših zvaničnika Francuske i SAD-a, koji su nedvosmisleno podržali Jermeniju u ovom konfliktu, javno optuživši Azerbejdžan da koristi teroriste iz Sirije u ovom konfliktu. Nije bitno da li je narativ o teroristima istinit ili lažan, on sasvim može biti istinit, suština je u tome da i Vašington i Pariz otvoreno prihvataju i rasprostranjuju jermenski narativ, što znači da oni, barem verbalno, podržavaju Jermeniju u datom konfliktu. Treba razumeti da Jermenija ne može tek tako da izađe iz ruske sfere interesa, jer je Rusija jedini garant bezbednosti Jermenije, koja je uhvaćena između sve jačeg Azerbejdžana i sve agresivnije Turske. Kako se onda karabahski konflikt uklapa u teoriju opšteg napada na Rusiju, kroz plan „Anakonda“, strategiju ograničenja SSSR-a Bžežinskog i druge instrumente delovanja?\nJermenski vojnik na ratištu u Nagorno-Karabahu, 25. oktobar 2020. (Foto: AFP Photo)\nJedini racionalni odgovor je da se ne uklapa, ni Zapad, ni njegovi agenti uticaja nisu započeli sukob u Karabahu, započele su ga obe zaraćene strane koje svaka na svoj način eskaliraju dati konflikt i postavljaju neprihvatljive maksimalističke uslove jedna drugoj. Ovo, naravno, ne znači da Sjedinjene Države ne pokušavaju da ostvare svoj remetičalki uticaj u regionu, one su upravo aktivne u Jermeniji, ali Vašington nije u stanju da upravlja ovim sukobom nad kojim Turska i Rusija imaju znatno veći uticaj. Ako Rusija i jeste napadnuta sa svih strana, onda je to napad nepovezanih međunarodnih aktera koji pokušavaju da realizuju sopstvene interese ili osujete ruske.\n„Revolucija“ u Kirgistanu\nDešavanja u Biškeku su takođe dobar primer da nije moguće uspešno orkestrirati revolucije, naročito u neevropskim društvima koja su bazirana na sasvim drugim vrednostima i načinima ponašanja. Spoljni posmatrač, naročito onaj koji pristupa analizi isključivo sa tačke gledišta geopolitike, mogao bi da dođe do zaključka da Vašington otima kontrolu nad Kirgistanom od Rusije, i to baš u trenutku dok se odvija destabilizacija Belorusije i rat u Karabahu. U prilog tome zasigurno svedoče i obimna ulaganja u nevladin sektor u Biškeku.\nKako onda objasniti izjavu novog premijera Kirgistana, Žaparova, koji je donedavno bio u zatvoru, da Rusija ostaje glavni strateški partner ove zemlje i da ruska vojna baza zasigurno neće biti zatvorena? Možemo napraviti dve pretpostavke – prva, da u Kirgistanu nije došlo do obojene revolucije već do puke smene režima i druga, novi premijer ne govori istinu, okrenuće se ka SAD-u u zgodnom trenutku i „izdati“ Rusiju. S drugom pretpostavkom bismo mogli da se složimo da u Kirgistanu već nisu prošle dve istovetne „obojene revolucije“, a Kirgistan je i dalje deo Evroazijske ekonomske unije sa ruskim vojnim prisustvom.\nZaista, za analizu realnog društvenog stanja u zemljama Centralne Azije nije potreban politikolog, već antropolog, jer su politička previranja u datom društvu direktan proizvod njegove klanovske strukture (poznavaoci srednjeazijskog regiona govore o severnom i južnom klanu). Analizirati Kirgistan s tačke gledišta partijskog ili političkog sistema znači produžavati neokolonijalnu evropsku matricu po kojoj svi ljudi deluju i misle na isti način, inače se smatraju iracionalnim i necivilizovanim. Ne mogu se izvoziti određeni evropski načini razmišljanja i vrednosti u društva koje sa tom paradigmom nemaju nikakvih dodirnih tačaka niti to uopšte žele. Jedino što može pretransformisati kirgistansko društvo iz klanovskog u moderno jeste obimni paket inostranih investicija i sveoptša urbanizacija. Ovo je van domašaja i Rusije i Sjedinjenih Država.\nDemonstranti sa zastavama Kirgistana tokom protesta ispred zgrade vlade, Biškek, 14. oktobar 2020. (Foto: AP Photo/Vladimir Voronin)\nKao što je Turska novi igrač na Kavkazu, Kina postaje sve važniji faktor u Srednjoj Aziji i njen uticaj se protokom vremena sve više povećava. Rusija je uspela delimično da integriše ovaj region, sa izuzetkom izolacionističkog Turkmenistana, ali Kina u budućnosti poseduje pozamašne kapacitete dublje integracije Srednje Azije. Ruskom uticaju teško da će moći da parira Vašington, ma koliko novca potrošio na neefikasan građanski sektor u datom regionu, ali će Kina biti u stanju da to učini. Da li će i u kom stepenu ruska i kineska strategija biti usklađene ostaje da se vidi. U ovom trenutku, bitno je da događaji u Kirgistanu ne mogu biti okarakterisani kao deo sveobuhvatnog plana kolektivnog Zapada za suzbijanje Rusije, a čak i ako takvi planovi postoje onda ne daju željeni rezultat.\nOd tri analizirana slučaja Belorusije, Karabaha i Kirgistana, samo jedan, beloruski, je direktan proizvod intervencije kolektivnog Zapada. To, naravno, ne znači da ne postoje unutrašnji razlozi za proteste i nezadovoljstvo građana u Belorusiji, ali aktivna uloga Zapada u finansiranju i medijskoj podršci beloruske opozicije ne može biti zanemarena. Odnosi Rusije i Turske u Karabahu igraju značajniju ulogu od odnosa Rusije i Zapada, a od dve zaraćene strane, upravo je „saveznik“ Rusije – Jermenija – bliža Zapadu. Kirgistanski slučaj pokazuje da često unutrašnji faktori mogu biti presudni, a da spoljno mešanje čak i kada postoji može da ima samo neznatan uticaj na tok stvari.\nSledeće žarište u ruskoj sferi interesa na koje će EU i SAD imati uticaj jeste Moldavija. Prvog novembra ove godine u ovoj bišvoj sovjetskoj republici treba da budu održani predsednički izbori na kojima će se nadmetati, uslovno govoreći, proruski kandidat Igor Dodon, trenutni predsednik, i Maja Sandu, kandidat proevropske opozicije. Iako je Dodon u poslednjih nekoliko godina delimično promenio svoju retoriku prema Rusiji – on je ranije zastupao ulazak Moldavije u Evroazijsku ekonomsku uniju, dok sada podržava neutralnost Moldavije i dobre strateške odnose sa Moskvom – mnogi ga i dalje smatraju proruskim kandidatom.\nZa razliku od Ukrajine i Belorusije, gde žive narodi direktno povezani sa ruskim, etnički i religiozno, u Moldaviji stanovništvo nije podeljeno na prorusko i prozapadno, već na promoldavsko i prorumunsko. Moldavija je, u bukvalnom smislu te reči, raspolućena u nacionalnom identiteskom smislu – polovina Moldavaca smatra da pripada autohtonoj moldavskoj naciji, dok drugi deo veruje da su Moldavci deo veće rumunske nacije. Žitelji nepriznatog Pridnjestrovlja su Rusi (Ukrajinci ili Belorusi) i ne učestvuju u ovim podelama, koje su vezane za, njima etnički nesrodan, moldavski narod.\nPodela na prozapadno i prorusko biračko telo prati ovu identitetsku podvojenost – pobornici postojanja moldavske nacije su bliži saradnji sa Rusijom, dok su glasači koji sebe smatraju Rumunima bliži prozapadnoj, evropskoj opciji. Ne treba ni govoriti da moćne članice Evropske unije – Francuska i Nemačka, imaju prirodno veći uticaj na dešavnja u Moldaviji od Vašingtona. Njima se suprostavlja ruski uticaj, koji ima integrativne ambicije prema ovoj državi. Rusija, naravno, prvo treba da uspešno integriše Ukrajinu u svoj blok, pre nego što pokuša da isto učini sa Moldavijom, ali bi pobeda Dodona značila da u Moldaviji neće biti aktivirano još jedno ratno žarište u vidu napada moldavske armije na Pridnjestrovlje i ruske mirotvorce koji su tamo bazirani.\nSudeći po istraživanjima javnog mnjenja, većina anketa daje prednost Dodonu, ali je scenario obojene revolucije više nego izvestan. Proevropska opozicija će svakako pokušati da ospori poraz Maje Sandu, a da li će ulica uspeti da sruši aktuelnu vlast neće primarno zavisiti od Moskve, koja teško da može da se direktno umeša u dati konflikt, već pre svega od sposobnosti Dodona da kontroliše bezbednosni aparat u Kišinjevu i od stepena mobilizacije njegovih birača koji takođe treba da brane svog predsednika.\nPredsednik Moldavije Igor Dodon tokom sastanka sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, Soči, 14. maj 2018. (Foto: kremlin.ru)\nVerujemo li u plan „Anakonde“, sukob kontinentalne i morske sile, ili jednostavno sagledavamo sukobe sfera uticaja raznih aktera čiji se broj postepeno uvećava, Moldavija će zasigurno predstavljati predmet analize u bliskoj budućnosti. Možemo reći da je na granice ruske sfere interesa stigao talas nestabilnosti, delimično izazvan dejstvima različitih delova Zapada, ali i unutrašnjim protivrečnostima u konkretnim društvima i državama. S nekim od tih pritisaka Rusija se zasad dobro nosi, dok su drugi objektivno van njene kontrole, što ne znači da će i oni poći suprotno od ruskih očekivanja. U svakom slučaju, stanje nije tako crno kao što se može učiniti na prvi pogled, a integrativni procesi su pitanje decenija, a ne godina. Radi se o borbi na duge staze, u kojoj se svaki taktički poraz ili odstupanje ne mogu doživljavati kao potpuni krah.\nNaslovna fotografija: Sergei Fadeichev/Getty Images\nSvetzapadAleksandar ĐokićBelorusijaKirgistanMoldavijaNagorno Karabahobojena revolucijaRusijaSADUkrajina


Direktni letovi za SAD krajem godine?\nBeta\t 21. jula 2015. 15:10\nKrajem ove godine ili u prvom kvartalu sledeće mogu se očekivati direktni letovi iz Srbije za SAD, izjavila je danas ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, ističući da će letovi biti obezbeđeni usvajanjem sporazuma između Srbije i SAD o vazdušnom saobraćaju, koji je na dnevom redu parlamenta.\nOna je u Skupštini Srbije kazala da tačan dan kada će direktne linije biti uspostavljene zavisi od komercijalnog interesa avioprevoznika i potvrdila da su domaći avioprevoznik i aerodrom već spremni.\nMihajlović je podsetila da je poslednji direktan let sa SAD bio 1992. godine.\nOna je govoreći o Zakonu o istraživanju nesreća u vazdušnom, železničkom i vodnom prostoru, koji je takođe na dnevnom redu sednice parlamenta, rekla da on treba da omogući da se utvrde jasni uzroci nesreća, ali i preporuke kako do takvih nesreća ne bi došlo ponovo.\nPrema njenim rečima, cilj zakona je da poboljša bezbednost putnika, ali i smanjenje određenih troškova.\nMaihajlović je rekla da zakon predviđa uspostavljanje centra za istraživanje nesreća i udesa za sva tri vida saobraćaja.\nGovoreći o predloženim izmenama Zakona o obligacionim i osnovama svojinsko-pravnih odnosa u vazdušnom saobraćaju, ona je rekla da je namera da se još bolje utvrdi terminologija u zakonu i uskladi sa direktivama EU, a sve u cilju da prava putnika budu na prvom mestu.


Nedostatak gvožđa u krvi: Anemiju nije teško pobediti - mojabeba.rs\n25.03.2015 Zdravlje deteta\nSve je više beba i mališana mlađih od tri godine koji pate od malokrvnosti, nedostatka gvožđa u krvi. Evo šta svaki roditelj treba da zna o ovom poremećaju…\nU najveĆem broju slučajeva, anemija (malokrvnost) je posledica nedostatka gvožđa, glavnog sastojka krvnog pigmenta hemoglobina čija je osnovna funkcija da prenosi kiseonik do organa i tkiva. Dobra vest je to da ovaj poremećaj kod dece uglavnom nije opasan, a da su njegovi glavni uzročnici nepravilna ishrana i previše grickalica i slatkiša.\n”Snižen nivo hemoglobina u krvi uzrokuje manjak kiseonika u tkivima, što se odražava na njihovu funkciju. Ipak, treba znati da anemija izazvana deficitom gvožđa uglavnom ne zadaje mnogo glavobolje ni lekarima ni roditeljima, jer se vrlo lako leči i prevenira”, kaže docent dr Jovanka Kolarović, načelnik Odeljenja za hematologiju Centra za hematologiju i onkologiju Instituta za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine u Novom Sadu.\nNajbolji izvor gvožđa je meso, mada ovog minerala ima i u crvenom i zelenom povrću, kao i u prirodnim sokovima, ali je njegova iskoristljivost iz tih namirnica slabija usled zastupljenosti soli. Roditelji treba da znaju da je svako meso dobar izvor gvožđa, ali i sve druge namirnice životinjskog porekla, poput, recimo, žumanceta, mogu obezbediti dovoljnu količinu ovog minerala. Međutim, malokrvnost se ne može izlečiti samo hranom bogatom gvožđem, koje se inače teško resorbuje, pa, shodno tome, ozbiljniji oblici zahtevaju primenu preparata koji sadrže ovaj mineral. Korekcija ishrane je dobra preventivna mera i može da pomogne ako je reč o blažim slučajevima malokrvnosti.\nKAKO PREPOZNATI POREMEĆAJ, KAO I KAKO SE DIJAGNOSTIKUJE I LEČI ANEMIJA KOD MALIŠANA, TE I KOJI SU PRIRODNI IZVORI GVOŽĐA PROČITAJTE U AKTUELNOM BROJU MAGAZINA MAMA&bEBA KOJI JE NA KIOSCIMA!\nTagovi: anemija gvožđe izvor gvožđa Jovanka Kolarović malokrvnost manjak kiseonika u tkivima meso nedostatak gvožđa u krvi nivo hemoglobina u krvi poremećaj Snižen nivo hemoglobina top\nPoznati proizvođač igračaka razbesneo roditelje širom sveta\nPopularni glumac nazvao ćerku po Polu Vokeru\nOperacija je zastrašujuća i za odrasle, a kamoli za decu. Dobra psihološka priprema za operaciju olakšaće mališanu boravak u bolnici\nKira Najtli očekuje prvo dete\n21 nov, 2014 Poznati\nUprkos tome što nisu planirali proširenje porodice, glumica Kira Najtli i njen suprug Džejms Rajton oduševljeni su što će postati roditelji, piše b...\nFoto dana: Kreativne ideje za doručak\n11 okt, 2015 Foto dana\nEn Vidija pronašla je način kako da edukuje svoje mališane. Njena deca željno isčekuju svaki novi dan jer ona stvara zabavne i edukativne obroke i ...\nSaveti naših baka zlata vredni!\nMilion saveta koje ste dobili od vaših baka i danas imaju težinu. Donosimo vam sve narodne lekove i korisne savete koje ste dobijali od baka, a koj...


Beograd: CarGo traži da Komunalna policija ne pomaže saobraćajnoj kada oduzima vozila\nPredsednik "Udruženja građana CarGo" Aleksandar Vučić i Vuk Guberinić, direktor kompanije "CarGo Technologies" koja se bavi prevozom putnika, zatražili su danas od Komunalne policije da prestane da pruža asistenciju Saobraćajnoj policiji dok se sud ne izjasni o tome da li su tom udruženju vozila oduzimaju po zakonu.\n"Mi potpuno poštujemo zakone, te zato čekamo i sudove da reše sporove oko već oduzetih vozila, gde će se videti da ne postoji pravni osnov za oduzimanje vozila članovima našeg Udruženja koji pomažu drugim članovima", rekao je Vučić.\nVučić je rekao CarGo neće odustati od masovnih protesta, ako gradski organi ne odustanu od "nelegalnog progona".\n"Juče je u Batajnici ograničeno pravo na rad pokušajem Komunalne policije da nam opet nezakonito oduzmu vozilo, ali je zgaženo i ljudsko pravo kada je pripadnik Interventne jedinice udario kolima našeg člana Udruženja, Momira Nikčevića, za šta imamo i dokaz, snimak na kojem se može identifikovati koji je to policajac učinio", rekao je Vučić.\n"Verujemo u našu policiju i čast velikog broja njenih pripadnika, ali među njima ima onih koji su prekoračili ovlašćenja... kako bi pomogli taksi kartelu u uklanjanju konkurencije", ocenio je Vučić.\nProtest zbog oduzimanja CarGo vozila u Beogradu\nDrugi 'CarGo' protest u Beogradu\nProtest vozača CarGo u Beogradu, Brnabić pozvala na razgovor


Evropljani se najopuštenije oblače za posao | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Evropljani se najopuštenije oblače za posao\nZa one koji nisu ljubitelji strogih pravila oblačenja na poslu, Evropa je pravo mesto. Manje od trećine građana starog kontinenta odlazi na posao u odelu, dok je sa druge strane u Indiji više od polovine građana u obavezi da nosi odelo.\nDok u Mađarskoj dolazak u kratkim pantalonama na posao ne bi nikog preterano iznenadio, dotle bi u Indiji osoba koja bi se tako obukla bila procenjena kao zabušant, za koga nema izgleda da će dostići neku rukovodeću poziciju, ukazuje zajednička anketa agencije Rojters i kompanije za istraživanje tržišta „Ipsos“.\nOva anketa, kojom je obuhvaćeno oko 12.500 osoba iz 24 zemlje, pokazala je da su Evropljani najopušteniji kad je u pitanju oblačenje na poslu – samo je 27 odsto građana starog kontinenta izjavilo da na posao odlazi u poslovnom odelu ili nekoj drugoj prikladnoj odeći.\nNajliberalniji su Mađari, od kojih svega 12 odsto za posao koristi odela i sličnu prikladnu odeću. Među anketiranima iz Mađarske, 46 odsto je reklo da se na poslu mogu nositi i kratke pantalone, dok 56 odsto odobrava sandale i apostolke.\nNajkonzervativnijim su se pokazali Indijci, od kojih 58 odsto nosi poslovno odelo ili neku drugu prikladnu odeću, a samo 24 odsto smatra da su i kratke pantalone u redu. Takođe samo 21 odsto Indijaca odobrava sandale na poslu.\n„Jasno je da se u svetu ljudi više oblače u skladu s mestom na kojem su i svojim položajem u društvenoj hijerarhiji, nego u skladu s vremenskim prilikama“, zaključuje Džon Rajt, potpredsednik „Ipsosa“.\nČetiri od deset anketiranih ističe da oni koji se opušteno odevaju u njihovoj firmi nikad ne bi mogli da dođu do višeg položaja, a 66 odsto ispitanih da rukovodioci uvek treba da budu prikladnije odeveni nego njihovi podređeni.\nPosle Indijaca, najkonzervativniji u pogledu oblačenja na poslu su stanovnici Saudijske Arabije, a na trećem mestu su Francuzi.\nKad je u pitanju odevanje rukovodećeg kadra, Šveđani su najliberalniji – samo 27 odsto smatra da je opušteno odevanje prepreka da neko ostvari rukovodeću funkciju.


Čak 15.000 LIFTOVA "zrelo" za zamenu, za šta je potrebno oko 450 miliona evra\nU stambenim jedinicama u Srbiji ima oko 25.000 liftova, od kojih je čak 15.000 "zrelo" za zamenu, za šta je potrebno oko 450 miliona evra, rečeno je danas na sastanku na temu "Problematika liftova u stambenim zgradama u Beogradu" održanom u Privrednoj komori Beograda. Problem predstavljaju i godine "staža", odnosno činjenica da su liftovi u zemlji proseku stari 44 godine, a prosečno upotrebno vreme jednog lifta je 25 godina. Cilj današnjeg sastanka bio je da se sagleda trenutno stanje liftova u Beogradu, ukaže na potencijalne opasnosti po bezbednost korisnika i donese strategija njihove zamene.\nPolovina od ukupnog broja liftova je u glavnom gradu Srbije, rekao je v.d direktora PKS-Privredne komore Beograda, Aca Popović, ističući i da su problematični liftovi koji su rađeni pre 40 ili 50 godina. Sa bezbednosnog aspekta to je važna stvar, istakao je Popović. "Nadam se da će model koji usvojimo i pomoć države, pre svega kroz saradnju sa kreditnim ustanovama u budućem periodu pomoći da obezbedimo servisiranje, zamenu i održavanje liftova tako da se garantuje sigurnost građanima", rekao je Popović. On je naveo podatke da JP Gradsko stambeno održava 6.500 liftova, vojno stambeno oko 2. 000, a oko 3.000 vlasnika stanova ugovorilo je sa privatnim firmama održavanje liftova. "Blizu 2.000 liftova se uopšte ne održava, a koristi se ili se ad hok održava i oni više nemaju ateste da bi radili", rekao je Popović. On je naveo da je u Beogradu oko 7.000 liftova spremno za kompletnu zamenu. "Svako dalje odlaganje problema dovešće nas u situaciju da se ovaj broj samo uvećava. To je velika investicija i moramo biti svesni da smo otkupom stanova postali vlasnici i svih zajedničkih prostora, kao i liftova koji moraju da se održavaju", rekao je Popović. On je rekao da problem predstavljaju i kadrovi, odnosno to što su mnogi koji rade u ovoj struci na zalasku karijere, a nedostaje mlađe radne nage pre svega u oblasti građevinarstva, mašinstva, zavarivanja. Kako je naveo, treba razmotriti mogućnost da se u nekim školama koje su ranije školovale ovaj kadar pojačaju odeljenja. Kada je reč o troškovima zamene liftova, Popović kaže da zamena lifta koji pokriva 29 stambenih jedinica u objektu košta oko 30.000 evra. To znači da bi u Beogradu troškovi po jednom stanu iznosili oko 1.000 evra.\nLjuban Todić iz JP Gradsko Stambeno ukazuje da je prosečno upotrebno vreme jednog lifta 25 godina, a da su liftovi u našoj zemlji stari više od četiri decenije. "Ovo nije samo ekonomsko, već pre svega i socijalno pitanje budući da u višespratnicama žive i stari, nemoćni ljudi, osobe sa invaliditetom, mala deca..", rekao je Todić. Procenjeno je da u Srbiji u stambenim jedinicama ima 25.000 litova od čega je polovina u Beogradu, a za zamenu je "spremno" 15.000 liftova, naveo je on. "Što se tiče cene, prosečno je po liftu potrebno oko 30.000 evra što je ukupno nekih 450 miliona evra, koliko je potrebno ukupno za zamenu liftova", rekao je Todić. Osim finansijskog aspekta, Todić ukazuje i na problem kadrovskih mogućnosti, odnosno nedostatak servisera i instalatera liftova. "Početkom devedesetih se školovala poslednja generacija lift montera. Ipak je reč o specifičnoj spravi koja zahteva mašince, poznavanje mašinstva, elektrotehnike, automatike i najcelishodnije rešenje bi bilo otvaranje bar dva odeljenja u školama u Beogradu za lift montere", objašnjava Todić. Kako kaže, oni bi odmah imali posao po završenom školovaju budući da firme koje se bave održavanjem takođe imaju velike potrebe da zaposle nove kadrove. "To je možda i veći problem od finansiranja, jer čak i da nađemo sredstva ne bi imao ko to da uradi",, rekao je on ističućui da je za rešavanje pitanja finansija potrebno da se uključe banke, osiguravajuća društva… "Postoje i pretpristupni fondovi EU i videcemo možemo li da apliciramo", rekao je Todić. On međutim ističe da ne znači da su svi liftovi koji su zreli za zamenu i nebezbedni budući da se ipak obraća pažnja na održavanje i bezbednosne elemente. Problem je, kaže, to što oni otkazuju i što se troši novac na popravku, umesto na zamenu lifta.\nDekan Mašinskog fakulteta u Beogradu, Radivoje Mitrović kaže da je uzrok problema nepravovremeno reagovanje i naveo da bi problem sa kadrovima mogao da se reši prekvalifikacijama i dokvalifikacijama. On je naveo primer da su mnoge zemlje imale slične probleme, među njima i Češka koja je uspela da u okviru pretpristupnih pregovora reši ovo pitanje. Kako kaže, oni su svoju industriju motivisali da reše u najvećem delu probelm zamene liftova četiri godine po ulasku u EU.\nDanašnji sastanak istovremeno je bio i inicijalni sastanak za formiranje tela u okviru PKS-Privredne komore Beograda koje bi se u kontinuitetu bavilo ovom problematikom. Učestvovali su predstavnici Ministarstva privrede, Sekretarijata za komunalne i stambene delatnosti grada Beograda, Mašinskog fakulteta u Beogradu, PKS-Privredne komore Beograda i nekih preduzeća koja se bave ovom delatnošću.


Шетња у част жртава страшног злочина - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nŠetnja u čast žrtava strašnog zločina\nJavnim časom danas obeleženo 77 godina od uspostavljanja logora na Sajmištu.\nObilazak prostora nekadašnjeg stratišta / Foto V. Danilov\nAKCIJA “Novosti” o obeležavanju masovnih grobnica u kojima počivaju žrtve logora na Sajmištu dobra je ideja i to svakako treba da se uradi.\nOvo je danas rekao istoričar Milovan Pisari, iz Centra za istraživanje i edukaciju o Holokaustu, koji je održao javni čas na Sajmištu posvećen stradanju Jevreja i Roma u Drugom svetskom ratu. Na jučerašnji dan, pre 77 godina, počela je deportacija Jevreja i Roma iz Beograda u logor na Sajmištu.\n– To je bila poslednja faza uništavanja Jevreja u okupiranoj Srbiji – objašnjava Pisari. – Logor na Sajmištu je bio u funkciji od decembra 1941. do jula 1944. godine. Takođe, u ovim logorskim zgradama bile su zatočene i žene i deca, a gotovo 6.400 civila ubijeno je od marta do maja 1942. godine upotrebom gasnog kamiona. Želimo da svake godine obeležimo ovaj datum i da se setimo stradanja, žrtava, ali i počinilaca.\nSvi koji su danas prisustvovali javnom času na Sajmištu imali su priliku da obiđu prostor nekadašnjeg stratišta, kao i zgrade koje i danas postoje, a koje su se koristile za vreme postojanja logora. Bila je to šetnja kroz sumornu istoriju Sajmišta.


Elektronske građevinske dozvole od danas u Srbiji › Made-in-Germany.rs\nU Srbiji od danas počinje elektronsko izdavanje građevinskih dozvola, a ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović očekuje da će ovaj sistem u potpunosti biti u funkciji od februara.\n– Lokalne samouprave su bile na velikom testu kada je donet Zakon o planiranju i izgradnji, i tada su u roku od dva meseca dobili sve potrebne pravilnike i uredbe koje su morali da primene kako bi se građevinske dozvole izdavale po objedinjenoj proceduri za mesec dana. Za primenu novog elektronskog sistema hiljade ljudi je obučavano u gradovima i opštinama. Sistem počinje sa radom od 1. januara, a očekujem da ćemo, nakon mesec dana uhodavanja, u februaru moći da kažemo da on svuda funkcioniše – rekla je Mihajlovićeva, a premosi agencija „Beta“.\nSistem elektronskih građevinskih dozvola nalaziće se u Agenciji za privredne registre (APR) i pristupaće mu se preko sajta APR-a, Ministarstva građevinarstva i lokalnih samouprava, kao i preko sajta www.građevinskedozvole.rs.\nMinimalni uslovi za pristupanje sistemu e-dozvola su računar sa operativnim sistemom Windows XP. Biće omogućeno i praćenje toka rešavanja zahteva, dok će softver upozoravati službenike na rokove za postupanje po zahtevu. Dokumenti će morati biti digitalno potpisani, tako da će biti nemoguća njihova zloupotreba i modifikacija.\nInicijativu za uvođenje elektronskih građevinskih dozvola u novi Zakon o planiranju i izgradnji pokrenula je Nacionalna alijansa za lokalni i regionalni razvoj (NALED) po sistemu koji funkcioniše u Makedoniji. Za izradu softvera za e-dozvole ova organizacija je obezbedila donaciju u iznosu od 400.000 eura.\nOd MiG na 01/01/2016 / Građevinarstvo, Informatika, Investicije, Usluge / Ostavite komentar


VULIN U SUBOTICI: UKOLIKO SE KANDIDUJE, NIKOLIĆ SE SVRSTAVA UZ JANKOVIĆA I JEREMIĆA - Magločistač\nPočetna Aktuelno VULIN U SUBOTICI: UKOLIKO SE KANDIDUJE, NIKOLIĆ SE SVRSTAVA UZ JANKOVIĆA I JEREMIĆA\nVULIN U SUBOTICI: UKOLIKO SE KANDIDUJE, NIKOLIĆ SE SVRSTAVA UZ JANKOVIĆA I JEREMIĆA\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 16.02.2017 Kategorija: Aktuelno1 Comment\nUkoliko se kandiduje za predsednika, Tomislav Nikolić će se svrstati uz Jankovića i Jeremića, izjavio je danas lider Pokreta socijalista i ministar u Vladi Srbije Aleksandar Vulin.\nVulin je u Subotici ponovio svoj stav da je aktuelni premijer i budući predsednički kandidat Aleksandar Vučić “čovek koji garantuje nastavak politike stabilnosti i očuvanja sigurne i stabilne Srbije”.\n“Ukoliko predsednik Nikolić zaista bude hteo da se svrsta uz Jankovića i Jeremića, onda to govori da smo mi koji smo glasali za njega negde pogrešili. Ako je sujeta jedini razlog da se Nikolić kandiduje, budući da sva politika govori da to ne treba da uradi i da treba da podrži stranku koju je osnovao i čoveka sa kojim je proveo toliko vremena, onda se bojim da je u pitanju velika i duboka greška”, rekao je Vulin.\nOn je ponovio da je Vučić “čovek koga je Srbija izabrala da ga sledi, od koga očekuje da će sačuvati stabilnost, mir i da će nastaviti ekonomski razvoj” i naglašava da se “sa time ne treba igrati”.\n“Svaka kandidatura koji bi pokušavala da ugrozi upravo taj korpus glasova je kandidatura koja pomaže isključivo onima koji bi da se vratimo u vreme pljačkaške privatizacije i vladavine ambasadora. Niko ne može da kaže da to ne zna unapred i niko ne može da kaže da svojom odlukom upravo ne pomaže takve stavove”, dodao je on.\nVulin od Nikolića očekuje da razmotri svoj stav i podseća da Pokret socijalista ostaje uz Vučića.\n“Ja bih voleo kad bi predsednik Nikolić razmotrio svoj stav, kada bi shvatio da to ne treba da radi, kada bi bio uz ljude i stranku koji su ga izabrali na prošlim izborima i koaliciju koja ga je podržavala svih ovih godina. Ja bih voleo da to uradi, ukoliko to ne uradi – stav Pokreta socijalista je više nego jasan – bićemo uz Aleksandra Vučića i građane koji su ga podržali”, rekao je Vulin.\n16.02.2017 at 23:58\nnemoj vise da si doso u suboticu. imas tvoj Novi Sad i kus SMRADINO!


Konferencija URS-a o decentralizaciji : Nadlanu.com\nKonferencija URS-a o decentralizaciji\nObjavljeno 29. maja 2011. / 15:00:28\nBEOGRAD, 29. maja 2011. (Beta) - Lider Ujedinjenih regiona Srbije (URS) Mladjan Dinkić izjavio je u nedelju da je točak decentralizacije pokrenut i da to niko ne može da zaustavi, kao ni jačanje opština i gradova u Srbiji.\nDinkić je na konferenciji URS o decentralizaciji rekao da će ta inicijativa zajedno sa pet pratećih zakona biti sutra predata Skupštini Srbije.\nOn je kazao da je predlog decentralizacije podržalo 15 odsto ukupnog biračkog tela Srbije i da URS zbog toga ima veliku odgovornost prema potpisnicima tog predloga i onima koji ga još uvek nisu podržali. "Problem nije u ljudima nego u centralističkom sitemu koji guši Srbiju i ne da joj da ide napred", istakao je Dinkić.\nDinkić je najavio da će URS inicirati suštinsko razvijanje partokratije, ocenivši da je to drugi najveći problem Srbije. On je naveo da će URS predložiti uvodjenje profesionalnog upravljana javnim preduzećima na konkursima o kojima će odlučivati nezavisne agencije.\nZamenik predsednika URS Veroljub Stevanović rekao je da se od gradonačelnika i predsednika opština mnogo očekuje, ali da su njihova ovlašćenja mala. Članica URS Maja Gojković rekla je da gradjani koji su potpisali peticiju o decentralizaciji traže šansu za dobar život bez obzira u kom kraju žive.\nInicijativom URS o decentralizaciji koja je pokrenuta pre tačno godinu dana predloženo je da najveći deo prikupljenog poreza u lokalnim saomoupravama ostane u tim sredinama, kao i da se direktno biraju predsednici opština i gradonačelnici i da se imovina vraća opštinama.


Istorija sporta - Teorija sporta - Savremenisport.com\nNaslovna :: Teorija sporta :: Istorija sporta\nKratka istorija NHL-a\nMnogi se pitaju šta ima interesantno u posmatranju 10 igrača sa kacigama, štapovima i klizaljkama kako se međusobno guraju i bore u osvajanju male gumirane spravice zvane pak (eng.puck). Međutim, svako ko uđe u suštinu ove plemenite igre zvane hokej na ledu oduševljen je majstorstvom kojim plene igrači i njihovom spo...\nKratka istorija FK Notingem Forest\nIstorija jednog od najstarijih fudbalskih klubova Sveta puna je kontradiktornosti i zanimljivih detalja. FK Notingem Forest (eng. FC Nottingham Forest) nastao je 1865. godine, samo tri leta nakon osnivanja najstarijeg fudbalskog kluba Nots Kaunti-ja (eng. Notts County). Boja dresa ovog kluba je crvena i nije se menjala do dan...\nKratka istorija Olimpijskih igara\nPrve moderne (obovljene) Olimpijske igre održane su u Atini (Grčka) 1896. godine i na njima su održana takmičenja u sledećim sportovima; atletici, gimnastici, biciklizmu, streljaštvu, plivanju, mačevanju, dizanju tegova, tenisu i rvanju. Takmičenja je posmatralo oko 40 000 gledalaca, dok samih takmičara i nije bilo n...\nKratka istorija FK Mančester Junajteda\nMančester Junajted (eng. Manchester United) je barem, po popularnosti izrastao u najveći klub Sveta. Od svog osnivanja,1878. godine pa do danas klub je rastao iz godine u godinu, pišući jednu od najbogatijih istorija fudbalskih klubova. Nastao kao Njuton Hit (eng.Newton Heath), u prvim godinama postojanja učestvovao samo...\nPovratak otpisanih Atina 1995\nU poslednjih nekoliko decenija košarka je naš najtrofejniji sport. Ova zemlja je iznedrila generacije i generacije vrhunskih košarkaša koji su sa mnogobrojnih takmičenja donosili medalje. Međutim, jedno odličje naših košarkaša ima poseban sjaj. Bila je to zlatna medalja sa prvenstva Evrope u Atini 1995. godine. Mnog...\nFK Crvena Zvezda prvak sveta\nOvih dana se navršilo 19 godina od najvećeg uspeha našeg fudbala. Tog 8. decembra 1991. godine Crvena Zvezda je u finalu Interkontinentalnog kupa u Tokiju savladala šampiona Južne Amerike, čileanski Kolo-Kolo sa 3:0 i tako postala klupski prvak sveta. Ovaj uspeh je predstavljao vrhunac jedne generacije fudbalera k...\n100 godina Olimpizma u Srbiji\nOlimpijski komitet Srbije (OKS) u 2010. godini proslavio je veliki jubilej, 100 godina postojanja Olimpijskog pokreta u Srbiji. Ovaj jubilej obeležen je nizom manifestacija tokom godine i predstavlja veliki događaj u kulturnoj i sportskoj istoriji našeg naroda. Centralna proslava održana je 26. novembra 2010. godine u Beo...\nKK Partizan prvak Evrope 1992\nKošarkaški klub Partizan iz Beograda je najtrofejniji srpski košarkaški klub i jedan od najboljih košarkaških klubova bivše SFRJ. Tokom svog postojanja osvajao je brojne trofeje: nacionalno prvenstvo 17 puta, nacionalni kup 11 puta, regionalnu Jadransku ligu 4 puta, kup Radivoja Koraća 3 puta.Međutim, najvažni...\nMaraton (po selu u Heladi) - atletska trka na stazi dugoj 42195 metara ; uvedena na I olimpijskim igrama 1896. godine u Atini. Ime maraton potiče od legende o Filipidu, grčkom vojniku, koji je trčao od Maratona do Atine da javi da su Atinjani porazili Persijance u Maratonskoj bici 490. godine p.n.e. Današnja aletska disci...\nSportska oprema kroz istoriju\nSportska oprema je odavno postala sastavni deo sporta i svakodnevnog života, ona pruža sportisti ali i običnim ljudima mogućnost da poboljšaju svoje rezultate i performanse ali ih i štiti od mogućih povreda. U današnje vreme je sasvim uobičajeno da se nađe sportska oprema posebno prilagođena individualnim potrebama...\nPrva utakmica i pobeda fudbalske reprezentacije Srbije\nProšle su skoro četiri godine od istorijske, prve utakmice i pobede fudbalske reprezentacije Srbije nad domaćinom, reprezentacijom Češke 16. avgusta 2006. godine u Uherskem Hradištu. Svakako, to je bio trijumf za istoriju i lep početak jednog novog poglavlja u istoriji našeg fudbala, ali i sporta uopšte. Ta 2006. god...\nDa bi smo razumeli kako istorija može pomoći u izučavanju sporta, najpre moramo sagledati šta to istorija i istoričari sporta izučavaju. Istorija i istoričari sporta mogu izučavati "samo" delove prošlosti iza kojih su ostali dokazi. Dominantan tip dokaza predstavljaju dokumenti kao što su vladine arhive, privatna do...\nJedan od najstarijih sportskih događaja u Srbiji, bicklistička Trka kroz Srbiju, proslavlja 70 rođendan. Na incijativu novinara Politike Aleksandra Ace Bugarskog, u sardnji sa listovima Politika, Pravda, Vreme i Beogradskom radio stanicom (kasnije Radio Beograd), 5. marta 1939. održan je osnivački sastanak i već 22. maj...


Ekonomsko osnaživanje žena – ZoomUe\nby Zoran Đurović · Published 18 septembra, 2019 · Updated 18 septembra, 2019\nNOVA VAROŠ – Savet za rodnu ravnopravnost opštine Nova Varoš u petak i subotu organizuje dvodnevni seminar „Ekonomsko osnaživanja žena na selu“.\nOvo je prva aktivnost u okviru projekta koji finansira Agencija ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnnost.\nCilj seminara je da se žene ekonomski osnaže, bilo da se bave poljoprivredom ili nekim drugim poslovima. Plan je da do kraja godine bude održana još jedna serija edukacija na kojima će žene imati priliku da se više upoznaju o tome kako da sertifikuju svoje proizvode, brendiraju ih i marketinški bolje plasiraju na tržištu.\nInače, novovaroški Savet za rodnu ravnopravnost dobio je pola miliona dinara za realizaciju ovog projekta namenjenog ekonomskom osnaživanju žena iz ruralnog područija.\nby Zoran Đurović · Published 6 aprila, 2018\nby Zoran Kanacki · Published 20 septembra, 2018\nNext story Obuka za odrasle u Tehničkoj školi u Požegi\nPrevious story Pomozimo deci da odu na tamičenje iz robotike (VIDEO)


SNSD uputio u proceduru dopune Zakona o PDV-u - FILTER\nSNSD uputio u proceduru dopune Zakona o PDV-u\nPoslanici SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH predali su danas u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrijednost, kojim je predviđeno uvođenje niže stope PVD-a na lijekove i osnovne životne namirnice, potvrdila je Srni šef Kluba poslanika SNSD-a u ovom domu Snježana Novaković Bursać\n.”Zakonsko rješenje ima za cilj poboljšanja ekonomskog položaja socijalno ugroženih kategorija stanovništva, posebno u uslovima povećanja cijena usljed globalne inflacije i poremećaja na tržištu na koje ne možemo uticati”, pojasnila je Novaković Bursać.\nOna je dodala da tekst prijedloga podrazumijeva smanjenje stope PDV-a na 10 odsto za određenu grupu proizvoda kao mjere koja ima prvenstveno socijalni karakter.\n“Uvođenjem niže stope PDV-a želi se uticati na smanjenje cijena osnovnih prehrambenih proizvoda i lijekova kako bi se obezbijedilo finansijsko olakšanje za sve građane, posebno socijalno ugrožene”, istakla je Novaković Bursać.\nOna je dodala da je predviđeno i uvođenje više stope PDV-a koja bi iznosila 22 odsto na luksuzne proizvode, čime će se obezbijediti dodatni prihodi i nadomjestiti procijenjeni gubitak prihoda, što neće uticati na životni standard građana koji sebi mogu prištiti kupovinu ovih proizvoda.\nPredsjednik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je nedavno Srni da će, kao predsjednik najveće političke organizacije u Republici Srpskoj i BiH, predložiti smanjenje stope PDV-a na brašno, ulje, šećer i ostale osnovne životne namirnice na 10 odsto.\n“Diferencirana stopa PDV-a, uz ograničenje marži u maloprodaji, u ovom trenutku bio bi sasvim adekvatan odgovor na inflatorni udar. S obzirom na to da BiH ima najnižu stopu PDV-a u Evropi, smatramo da je vrijeme da se poveća PDV na luksuz, a da porezi na osnovne životne namirnice budu smanjeni”, rekao je Dodik.\nTags: osnovne životne namirnice PDV poskupljenje\nPrethodna Zatražena osuđujuća kazna optuženima za ubistvo vojnika JNA\nSledeća U Srpskoj 165 novozaraženih, preminulo 10 osoba


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Sakupili nekoliko stotina kilograma sitnog otpada\nKOD KRUPCA 21. 09. 2019. 14:53 >> 14:51 0\nSakupili nekoliko stotina kilograma sitnog otpada\nPredstavnici više nevladinih organizacija (NVO), Delegacije Evropske unije (EU), podgoričkog preduzeća Direkt medija i ljubitelji prirode pokupili su stotinjak kilograma sitnog otpada u topolama pored nikšićkog jezera Krupac.\nU akciji, koju je povodom Međunarodnog dan čišćenja obala organizivala NVO Zero Waste Montenegro u saradnji sa NVO Naša akcija i pod pokroviteljstvom Delegacije EU i EU info centra,\nučestvovali su predstavnici Ozona, Koalicije za održivi razvoj, čuvari Bukovice, Zete.\nPlastične i staklene flaše, limenke, čaše, kese, papirni otpad, selektovani u šezdesetak vreća, a domaćin akcije bio je kološki pokret Ozon.\nPredsjednik Ozona Aleksandar Perović, rekao je da se u toj organizacije trude da obilježavaju što više važnih datuma iz Ekološkog kalendara, a da su naročito zadovoljni kada imaju priliku da to urade u Nikšiću.\n"Pošto se prostor Topola koristi kao obala krupačkog jezera, smatramo da smo u potpunosti ispratili suštinu današnjeg važnog međunarodnog datuma",rekao je Perović.\nZbog nelegalnog odlaganja otpada kažnjeni sa 500 eura\nNikšićanin uhapšen zbog krađe novčanika


LOVEFEST POMEREN ZA 2021. GODINU · Kraljevo Online\nNaslovnaKulturaLOVEFEST POMEREN ZA 2021. GODINU\nViše informacija o tome šta sve možete uraditi sa svojom već kupljenom ulaznicom\n“Pokušali smo da, po uzoru na nedavno održane evropske manifestacije, na sve načine napravimo model bezbedne i sigurne zabave za sve one koji su se nadali festivalu i strpljivo čekali svih ovih meseci zajedno sa nama. Međutim, odlukom kriznog štaba da rad dozvoli ustanovama kulture i institucijama koje se bave kulturnom delatnošću u okviru kojih nisu obuhvaćene festivalske manifestacije na otvorenom, morali smo da donesemo tešku odluku i festival pomerimo za 2021. godinu”, poručili su iz organizacije.\nZdravlje naših posetilaca nam je oduvek bilo ispred svega i zato ćemo svi zajedno sačekati bezbednije uslove u kojima ćemo bez ograničenja ponovo moći da delimo ljubav, stvaramo nova prijateljstva i uživamo u muzici.\nMiller Lovefest je poznat i kao festival bez kompromisa kada je reč o muzičkom programu, a nedavno uvedeni karantini i ograničenja za državljane određenih stranih zemalja bi nas sprečili da taj kvalitet održimo i ove godine. Takođe, sve kraći vremenski rok za donošenje odluke sprečio nas je da nastavimo kontinuitet i ostanemo poznati kao festival za najboljim kvalitetom produkcije na ovim prostorima, na koji ste svi navikli.\nZbog svega toga već u narednim danima krećemo da vredno radimo na stvaranju novog izdanja, koje će 2021. godine ujedno obeležiti 15 godina postojanja vašeg omiljenog letnjeg festivala u regionu. Hvala vam što ste sve ovo vreme bili uz nas i verovali nam. Kao i uvek svojom podrškom nam dajete samo teži i odgovorniji zadatak da svake godine budemo bolji nego prethodne.\nPratićemo situaciju i u narednom periodu i ukoliko dođe do povoljnije epidemiloške slike u našoj zemlji, za sve one sa kupljenim ulaznicama za Miller Lovefest 2020 napravićemo poseban događaj sa specijalnim gostima iz sveta di-džejinga.\nViše informacija o tome šta sve možete uraditi sa svojom već kupljenom ulaznicom, kao i tome koje posebne benefite ona donosi u narednim festivalskim godina, objavićemo u sredu 26. avgusta u 12.00 sati. Sve fanove festivala tada očekuje i više informacija o cenama ulaznica za 2021. godinu. Sačuvajte vaše ulaznice, jer za sve one koji sačuvaju svoju kartu pripremamo iznenađenje, možda već i početkom 2021. godine.


Evropski jelen se vratio na Kopaonik posle 160 godina - MediaSfera\nSredstvima Vlade Srbije, Nacionalni park „Kopaonik“ je na lokaciji podno Kukavice, sagradio najsavremenije uzgajalište za evropskog jelena, nakon što je ta planina definisana kao jedna od najbitnijih lokacija za uspešnost projekta, javio je lokalni portal InfoKop.\nCeli uzgoj se prostire na 230 hektara, oivičen je ogradom sa strujom „čuvalicom“, a sve se posmatra i preko video-nadzora.\nIzvršni direktor za zaštitu i razvoj u Nacionalnom parku „Kopaonik“ Srđan Simović je rekao da je prošle i ove godine naseljeno ukupno 30 evropskih jelena, što su prve registrovane jedinke na prostoru ovog nacionalnog parka od 1856. godine, kada ih je poslednji put evidentirao najpoznatiji srpski prirodnjak Josif Pančić.\n„Cilj nam je, da reprodukcijom i ponovnim dovođenjem sa teritorije Vojvodine i ostalih delova Srbije, napravimo genetski zdravu populaciju, koja će se pustiti na slobodu u svoje novo/staro stanište zvano Kopaonik“, kaže za on.\nOn je napomenuo da su prethodne sedmice iz lovišta u Baču stigla nova grla jelenske divljači sa odličnom genetikom.\n„Kopaonik je bogatiji za tri muške i tri ženske jedinke evropskog jelena, što će poboljšati genetiku postojećih grla u uzgajalištu“, dodaje Simović.


Tanjug 6. maja 2021. 18:38\nOSLO – Dokazane rezerve nafte i gasa velikih naftnih kompanija troše se alarmantno brzo i suočavaju se sa rizikom da budu iscrpljene za manje od 15 godina, jer kapaciteti novih nalazišta ne mogu da nadoknade potrošene količine, upozorava norveška analitička kompanija Ristad Enerdži u najnovijoj analizi.\nGrupa najvećih svetskih proizvođača nafte, nazvana „Big Oil“, izgubila je prošle godine 15 posto rezervi u zemlji, a preostale količine će uz sadašnji tempo pumpanja biti potrošene za manje od 15 godina, osim ako grupa ne otkrije više novih komercijalnih nalazišta, navodi Ristad, a prenosi agencija Anadolija.\nOvaj zadatak je sve izazovniji imajući u vidu da se ulaganja u istraživanja redukuju, a stope uspešnosti u otkrivanju novih nalazišta opadaju.\nSmanjenje potvrđenih rezervi moglo bi da stvori ozbiljne probleme grupi „Big Oil“, koja uključuje EksonMobajl, Britiš Petroleum, Šel, Ševron, Total i Eni, da održe stabilne nivoe proizvodnje u narednim godinama, što će se odraziti na pad njihovih prihoda, navodi Ristad i dodaje da to predstavlja veliku pretnju za finansiranje planova energetske tranzicije te grupacije.\nDokazane rezerve kompanija iz sastava „Big Oil“ pale su za 13 milijardi barela ekvivalenta nafte 2020. godine, kao rezultat znatnog pogoršanja cena, a ovogodišnja istraživanja nisu dobro krenula, piše u analizi norveške energetske konsalting kompanije.\nObim novootkrivelih nalazišta u svetu iznosio je u prvom kvartalu ove godine 1,2 milijarde barela ekvivalenta nafte, što je najmanje u poslednjih sedam godina.\nPrema analizi, pad tražnje za sirovom naftom i cena zbog pandemije kovid-19, u kombinaciji sa pojačanom disciplinom kapitalnih ulaganja, rezultirao je smanjenjem investicija, što može da pogorša problem sa kojim se suočavaju mnogi veliki operateri u nastojanju da povećaju svoje dokazane rezerve.\n„Sposobnost grupe ‘Big Oil’ da generiše buduće prihode i dalje će zavisiti od količine nafte i gasa koje kompanije imaju na raspolaganju za prodaju. Ako rezerve nisu dovoljno visoke da održe nivo proizvodnje, kompanijama će biti teško da finansiraju skupe projekte energetske tranzicije, što će za posledicu imati usporavanje njihovih planova za čistu energiju“, naveo je u analizi Parul Čopra, potpredsednik za istraživanja proizvodnje sirove nafte u Ristad Enerdžiju.


Porezna uprava FBiH objavila uputstvo za podnošenje zahtjeva u okviru korona zakona\nPorezna uprava FBiH objavila je da je shodno Zakonu o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica na linku VIDEO sačinila i na svojoj web stranici objavila Uputstvo o načinu podnošenja zahtjeva i potrebnoj dokumentaciji za subvencioniranje doprinosa, na linku VIDEO.\nTakođer, Uprava je sačinila Zahtjev za subvencioniranje doprinosa za obavezna osiguranja – Obrazac – ZSD na linku VIDEO i Uputstvo za popunjavanje Zahtjeva za subvencioniranje doprinosa za obavezna osiguranja Obrazac – ZSD na linku VIDEO(1).pdf.\nObrazac – ZSD je objavljen u PDF formatu koji je editabilan, tako da ga je moguće popuniti u elektronskom obliku, odštampati, potpisati i ovjeriti pečatom obveznika ili popuniti i ručno, odštampati i dostaviti nadležnoj poreznoj ispostavi prema sjedištu podnosioca zahtjeva.\nUprava je obavijestila porezne obveznike da imaju pravo na subvencioniranje doprinosa ako ispunavaju sljedeća dva uslova – da su izmirili obaveze za doprinose i porez na dohodak uz isplaćene plaće zaključno sa februarom 2020. i da imaju pad ostvarenog prometa 20 posto i više u odnosu na ostvareni promet u istom mjesecu 2019.\n– Stoga pozivamo porezne obveznike koji nisu izvršili uplatu poreza i doprinosa na isplaćene plaće zaključno sa 02/2020., to učine prije podnošenja zahtjeva i tako uz uslov pada prometa od 20 posto i više ostvare pravo na subvenciju. Porezni obveznisi koji ne izvrše uplatu doprinosa zaključnio sa 02/2020. neće ostvariti pravo na subvenciju iako imaju pad prihoda od 20 posto i više, saopćeno je iz Porezne uprave FBiH.


POTPISANA DEKLARACIJA: Vladimir Pavićević osnovao Platformu za CG – Portal Luca\nPOTPISANA DEKLARACIJA: Vladimir Pavićević osnovao Platformu za CG\nU Virpazaru je potpisana Trinaestojulska deklaracija koja će, kako tvrdi Vladimir Pavićević, direktor Društva za istraživanje politike i političke teorije, biti centralni dokument nove političke Platforme Za Crnu Goru. Pavićević kaže da će Platforma Za Crnu Goru da okuplja i povezuje pojedince koji smatraju da je crnogorskom građaninu danas potrebno novo političko okupljanje za bolju Crnu Goru.\n“U Trinaestojulskoj deklaraciji se kaže da je Đukanovićev DPS za tri decenije upravljanja Crnom Gorom uradio sve što je mogao da razori tradicije Crnogoraca kojima se divi sav prosvećeni svijet i da je razvlašćivanje te političke strukture na izborima posledica reakcije građana Crne Gore na nepodnošljive zloupotrebe i pokvarenost bivše vlasti”, navodi se u saopštenju.\nTvrdi se i da je Vlada Zdravka Krivokapića neodgovorno i nesmotreno propustila šansu da Crnu Goru usmjeri ka reformama.\n“Početak nove epohe crnogorske politike tražio je odvažne, marljive, odgovorne, razborite i najbolje od nas, dok se Zdravko Krivokapić pokazao kao nedorastao jedinstvenom i neponovljivom momentu”, navodi se u saopštenju.\nAutori Trinaestojulske deklaracije poručuju da je svaki crnogorski građanin, koji je odgovoran, privržen razvoju multikulturnog i multivjerskog sklada i zagledan u naš evropski horizont, životno zainteresovan za prevagu emancipatorskih ideja u crnogorskom društvu i da je danas nužno uložiti sav rasuti potencijal kako bismo gradili bolju Crnu Goru.\n“Platforma Za Crnu Goru u prvi plan ističe viziju razvoja crnogorskog društva i države Crne Gore u kojoj će vrhunska vrijednost biti mir, a osnovni principi ustavni patriotizam i vladavina prava”, kaže Pavićević\nNavodi se da će nosioci ove ideje naročito insistirati na tome da slavne tradicije Crnogoraca budu stalni podsjetnik na čestito djelovanje pojedinaca ui životu i u politici.\n“Posebno se ističe ideja razvoja Crne Gore u kojoj će se striktno poštovati ljudska prava i u kojoj će se nosioci javnih vlasti oštro boriti protiv korupcije, mita, pronevjere javnih sredstava i otuđenja javne imovine za ličnu korist”, navodi se u saopštenju.\nU izjavi dostavljenoj medijima Pavićević je rekao i to da je Trinaestojulska deklaracija potpisana na datum i u mjestu koje simbolizuje dugu i bogatu istoriju države Crne Gore, slavnu tradiciju i običaje Crnogoraca.\n“ I da je obaveza svih relevantnih aktera u javnom polju u Crnoj Gori da se nakon demokratske smjene vlasti u punoj mjeri usmjerimo ka reformama i progresu crnogorskog građanina, crnogorskog društva i države Crne Gore”, zaključio je on.\nPovezane teme:Vladimir Pavićević\nPAVIĆEVIĆEVA PROCJENA: U DPS-u „kuva“, za Đukanovića najbolje da ode\nOvo je odlično ako je iskreno,ovaj čovjek mijenja uvjerenja i partije kako u Srbiji i u CG -daj Boze da oko ove Deklaracije se okupe pozitivni ljudi koji vole CG…


Minhen – IFO: Znatno pogoršana situacija u nemačkoj auto-industriji – Televizija srpske dijaspore\nOd TSD Redakcija\t Poslednja izmena 04.10.2021\nPoslovni sentiment, među nemačkim proizvođačima automobila i njihovim dobavljačima, značajno se “ohladio” u septembru, pri čemu je odgovarajući indeks, koji izračunava ekonomski institut IFO, pao sa avgustovskih 32 poena, na samo 13,2 bodova prošlog meseca.\nU julu je ta cifra iznosila solidnih 52,9 poena, podseća se u saopštenju instituta iz Minhena, dostavljenom Tanjugu.\n“Najnoviji podaci pokazuju, da je nemačka automobilska industrija najteže pogođena uskim grlima u snabdevanju poluproizvodima”, kaže Oliver Falk, direktor Centra za industrijsku organizaciju i nove tehnologije u IFO-u.\nJedini pozitivan znak dolazi sa inostranih tržišta – očekivanja vezana za izvoz su znatno poboljšana, pri čemu je taj indikator porastao sa 17 poena u avgustu, na 34,5 poena u septembru. To bi moglo da ima pozitivan uticaj na očekivanja u vezi s proizvodnjom, koja su ojačala sa 35,4 boda, na 37,4 poena.\n“Međutim, to ne sme da potisne činjenicu da neizvesnost među mnogobrojnim kupcima u Kini, zbog krize građevinske kompanije Evergrande, opterećuje raspoloženje nemačkih proizvođača vozila, koji sad u Kini proizvode više automobila nego u Nemačkoj”, napominje Falk.\nSituacija u nemačkoj auto-industriji ostaje kritična, kaže on i dodaje da su narudžbine pale sa 17,1 poena u avgustu, na 5,3 bodova u septembru. U julu su knjige narudžbina bile na nivou od zdravih 52,5 poena.\nPotražnja za automobilima u Nemačkoj je potonula u septembru, prvi put od maja 2020. godine i to na minus 15,7 bodova, u odnosu na 1,7 poena prethodnog meseca.\nauto industrijiIFOMinhenpogoršanasituacijau Nemačkojznatno\nRatko Svilar, bivši golman Jugoslavije: Srbija će u velikom stilu izboriti plasman na SP\nKRATKA PRIČA O DEVOJČICI KOJA LEPO SLIKA


Paljenje strnjike je štetno i zakonom zabranjeno delo -\n8. oktobra 2020.0158\nU jeku jesenje sezone poljoprivrednih radova u Srbiji aktuelno je uklanjanje ostataka strnog žita ili kukuruzovine na njivama i paljenje strnjike.\nZbog toga Ministarstvo zaštite životne sredine još jednom upozorava na veliku štetnost i pogubne posledice paljenja strnjike na njivama. Takođe podseća na neophodnost primene efikasnih, korisnih i sigurnih metoda zaoravanja žetvenih ostataka.\nPodsećamo da loša praksa paljenja strnjike kao zastarelog načina uklanjanja žetvenih ostataka predstavlja veliki rizik po život i zdravlje građana i imovinu. Nanosi velike štete poljoprivredi, životnoj sredini i prirodi. Ovako uklanjanje strnjike zakonom je zabranjeno i kvalifikuje se kao krivično delo, a za počinioce su predviđene visoke novčane kazne.\nŠtete namernih paljenja useva su višestruke. Paljenjem strnjike nanosi se šteta u poljoprivredi. Visokim temperaturama požara uništavaju se korisni mikroorganizmi u gornjim slojevima zemljišta i smanjuje njegova plodnost. Takođe se smanjuje sadržaj humusa u zemljištu i uništava celokupan azot koji je potrebno naknadno nadomestiti đubrenjem.\nVišestruke štete paljenja strnjike\nSpaljivanjem strnjike ne smanjuje se samo kvalitet zemljišta. Požar se neretko proširi na okolinu uništavajući čitave ekosisteme, ugrožavajući lovnu divljač, divlje biljne i životinjske vrste, devastirajući zaštićena područja.\nZagađenje vazduha i emitovanje veće količine ugljen dioksida koji je u najvećoj meri uzročnik efekta staklene bašte utiče na klimatske promene. Zbog njih su sve češće ekstremne vremenske nepogode, koje nepovoljno utiču na poljoprivrednu delatnost. S druge strane, trendovi više prosečne temperature vazduha utiču i na veći rizik od požara, koji postaju sve destruktivniji.\nPaljenje strnjike koje se još uvek primenjuje u Srbiji kao nedozvoljen način uklanjanja žetvenih ostataka sa njiva, predstavlja visok bezbednosni rizik i nosi višestruke štetne posledice. Zbog toga Ministarstvo zaštite životne sredine, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, i Ministarstvo unutrašnjih poslova, uz podršku Globalnog fonda za životnu sredinu – GEF i Programa Ujedinjenih nacija za razvoj – UNDP, realizuju kampanju širom Srbije sa apelom da se NE PALI STRNjIKA.\nRelated tags : ne pali strnjikupaljenje strnjikepaljenje usevapožarštetnost paljenja\nPančevo: Predstavljanje romana Darka Ješića „Via Dolorosa“\n26. novembra 2020.0667\n27. novembra 2020., 06:19


Industrijski park - Blic Online\nKomisija za zaštitu konkurencije odobrila je Republici Srbiji i kineskoj China Road and Bridge Corporation (CRBC) da osnuju zajedničko preduzeće radi izgradnje industrijskog parka na severnoj obali Dunava. Kako je objavljeno na sajtu Komisije, zajedničko preduzeće će projektovati, izgraditi, finansirati, upravljati i održavati industrijski park.\nU gradu Jančengu na istoku Kine zatvara se industrijski park u kojem je prošlog meseca od eksplozije poginulo 79, a povrijeđeno je 187 osoba, saopštile su kineske vlasti.\nHrvatski poslovni dnevnik prenosi vest o tome da će Kinezi graditi u Borči industrijski park navodeći da će to biti najveći kineski industrijski park u Evropi, da će biti u Srbiji te da će obezbediti deset hiljada radnih mesta.\nKineska kompanija koja je zainteresovana za RTB "Bor" je jedna od najuspešnijih u toj oblasti, rekao je u intervjuu za RTS ambasador Kine u Beogradu Li Mančang ističući da ona ima predstavništva i u drugim zemljama.\nMali u Pekingu: Kod Pupinovog mosta gradimo novi INDUSTRIJSKI PARK u Beogradu\nSporazumi o izgradnji novog industrijskog parka u Beogradu, kao i o završetku projekta izgradnje kanalizacije u prestonici i fabrike za prečišćavanje vode u Velikom selu potpisani su danas, izjavio je gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nArgentinska predsednica najavljuje novi industrijski park poput Holivuda\nArgentinska predsednica Kristina Fernandes de Kirhner objavila je juče novi ambiciozni plan da podrži televizijske i filmske stvaraoce u toj zemlji, izgradnjom novog filmskog parka duž reke La Plata u Buenos Airesu, za koji se nada da će izgledati kao holivudska studija.\nU sklopu privlačenja direktnih stranih investicija i pokretanja posrnule domaće privrede, predstavljamo IPB, koncept moderne industrijske zone, generatora razvoja i otvaranja novih radnih mesta.


Prijave protiv tužioca zbog tvita: U ovoj zemlji je sve okrenuto naglavačke\nVesti Autor:N1 Beograd13. avg. 201910:47 > 10:49\nPokretanje prijava protiv tužioca Gorana Ilića je u suštini slučaj ugrožavanja slobode govora i ugrožavanja prava na javno izražavanje mišljenja i javno učestvovanje u debatama koje se tiču profesionalnih pitanja, rekao je Radovan Lazić iz Udruženja tužilaca.\nSavet za monitoring, ljudska prava i borbu protiv korupcije Transparentost podneo je krivičnu prijavu Tužilaštvu za organizovani kriminal, kao i disciplinsku prijavu Državnom veću tužilaca protiv Gorana Ilića, zamenika republičkog javnog tužioca, zamenika predsednika Državnog veća tužilaca i Poverenika za samostalnost tužilaštva.\nRazlog je tvit u kom je Ilić napisao „Jedna, novija tužilačka poslovica kaže „svaki predmet ima svoje vreme“, što u prevodu znači čekamo da se promene političke prilike u zemlji, pa ćemo da navalimo na predmet.“\nTvit je samo deo autorskog teksta zamenika republičkog javnog tužioca, koji je objavljen 25. jula u dnevnom listu Danas kao lični stav, pod naslovom „Zašto bi tužilaštvo trebalo da bude nezavisno“. Tekst je napisan u okviru projekta Promene Ustava na putu do Evropske unije: zastupanje ustavnih promena koji finansira Ambasada Kraljevine Holandije u Srbiji.\n„Ovde se radi o debati o ustavnim amandmanima, i Ilić je izrazio svoj stav, a napadan je samo zato što je izrazio mišljenje – na pomalo ironičan način, i zbog toga je dobio disciplinsku i krivičnu prijavu“, ocenio je Radovan Lazić u Novom danu.\nLazić je podsetio i da je preporuka komiteta ministara Saveta Evrope da se nosiocima tužilačkih funkcija mora obezbediti sloboda izražavanja, a ovo je, kako je rekao, direktan napad na slobodu govora i poruka svima koji žele da javno da iskažu svoj stav.\nLazić je naveo i da Ilić po svojim funkcijama i u opisu svog posla ima obraćanje javnosti i obaveštavanje o rezultatima, odnosno po prirodi posla koji obavlja mora da se obraća i ima obavezu da se obraća javnosti.\nSofija Mandić, pravnica i članica Centra za pravosudna istraživanja ocenila je da je na prvi pogled jasno da nije problem da je Goran Ilić učinio neko krivično delo, već što ima nekakav stav.\nGovoreći o pritiscima na pravosuđe, ona je rekla da je u ovoj zemlji sve okrenuto naglavačke. „Kad kažete nešto kako jeste vi ste kriminalac“, rekla je i dodala da oni koji krše zakon s druge strane ne odgovaraju.\n„Vi ste u sukobu interesa ako imate mozak. Najbolje bi bilo da na mestu tog organa imate neki pire i budete protočni bojler za ono što vam se kaže“, dodala je.\nMandić je rekla i da je uvek sličan scenario kada neko biva napadnut zbog izražavanja mišljenja, kao što su u prošlosti to bili sudija Miodrag Majić i predsednica Društva sudija Srbije Dragana Boljević.\nGoran IlićRadovan LazićSofija Mandićtužilac


Predsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović sastao se u New Yorku s bivšim američkim predsjednikom Billom Clintonom\nPredsjedavajući PBiH Izetbegović je učestvovao na godišnjem sastanku Clintonove globalne inicijative u New Yorku, gdje je prisustvovao panelu na kojem se govorilo o pomirenju i zajedničkom životu.\nNakon toga sastao se s bivšim američkim predsjednikom i osnivačem Clintonove globalne inicijative, Billom Clintonom. U otvorenom i prijateljskom razgovoru razgovarano je o situaciji u Bosni i Hercegovini, s posebnim akcentom na ostvareni napredak BiH na putu ka Evropskoj uniji i NATO-u.\nBill Clinton je pohvalio napredak BiH na putu ka Evropskoj uniji i NATO-u, kao i reformske procese koji se odvijaju u našoj zemlji. Iskazao je punu podršku Bosni i Hercegovini, te naglasio važnost integracionih procesa.


Vojska je, tradicionalno, nosilac funkcije spoljne bezbednosti države (funkcija odbrane), a policija unutrašnje bezbednosti (bezbednosna funkcija u užem smislu). Pri tome, vojska vrši i izvesne podfunkcije bezbednosti u užem smislu (Vojna policija i vojne službe bezbednosti) i može se angažovati u zaštiti unutrašnje bezbednosti zemlje, dok se policija može angažovati u odbrambenim naporima države. Zbog toga je neophodno da vojska izučava policijsku organizaciju, a policija vojnu organizaciju. Pri tome, pod vojnom i policijskom organizacijom podrazumeva se celina njihove funkcije i strukture. Vojna bezbednosna angažovanja podrazumevaju obavljanje (vojno) policijskih poslova, pružanje pomoći policiji u miru i vanrednom stanju, kao i primenu (vojno)policijskih ovlašćenja od ovlašćenih pripadnika Vojske Srbije i Ministarstva odbrane. S druge strane, odbrambena funkcija policije podrazumeva organizovano angažovanje - upotrebu policije u ratnom i vanrednom stanju i u podršci Vojsci Srbije u ...odbrani Republike od vojnih i nevojnih izazova i pretnji. To ukazuje na potrebu istraživanja policijske funkcije u vojsci i vojne funkcije u policiji. S tim u vezi, postavlja se pitanje osposobljenosti profesionalnih vojnih lica koja su visokoškolsko obrazovanje stekla u Vojnoj akademiji za profesionalno vojnobezbednosno angažovanje i za razumevanje mesta i uloge policije u odbrambenim naporima države. Sadržaji koji se odnose na izučavanje policije u odbrambenim naukama nisu dovoljno zastupljeni, a potreba za njima je, čini se, nesporna. Ovakav stav proizilazi, pored ostalog, i iz toga što je izvesnija primena znanja iz oblasti odbrambenih nauka u vojnim angažovanjima povodom nevojnih izazova, rizika i pretnji nego protiv vojnih pretnji, pri čemu se ona realizuju na principima kojima se obavljaju policijski poslovi. Osim toga, obrazovni profil koji nastaje školovanjem u oblasti odbrambenih nauka prepoznat je aktom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u Ministarstvu unutrašnjih poslova, što je još jedan od razloga za intenziviranje proučavanja obrazovnih sadržaja koji se odnose na policiju u Vojnoj akademiji. Imajući u vidu navedeno, ovim radom se problematizuje odbrambena funkcija policije kao sadržaj nauka odbrane, kako bi se fond navedenih znanja upotpunio i kako bi se došlo do višeg, a svakako dovoljnog nivoa korelacije obrazovnog profila koji se stvara školovanjem na Vojnoj akademiji i radnog profila profesionalnog vojnog službenika. To može da ima za posledicu inovaciju studijskog programa Vojne akademije u pogledu uvođenja teorijsko-saznajne discipline koja će se odnositi na izučavanje policijskih poslova, ovlašćenja i strukture. Najzad, time može doći i do promene koncepta školovanja u Vojnoj akademiji u oblasti bezbednosti, na način da ti sadržaji budu dostupni svim studentima kao obrazovni sadržaj, a ne samo polaznicima obuka koje su posvećene stručnom osposobljavanju i usavršavanju u oblasti vojne policije i bezbednosti uopšte.\npolicija / vojska / društvena stanja / odbrana\nVojno delo, 2012, 64, 2, 225-235\nUR  - http://jakov.kpu.edu.rs/handle/123456789/478\nAB  - Vojska je, tradicionalno, nosilac funkcije spoljne bezbednosti države (funkcija odbrane), a policija unutrašnje bezbednosti (bezbednosna funkcija u užem smislu). Pri tome, vojska vrši i izvesne podfunkcije bezbednosti u užem smislu (Vojna policija i vojne službe bezbednosti) i može se angažovati u zaštiti unutrašnje bezbednosti zemlje, dok se policija može angažovati u odbrambenim naporima države. Zbog toga je neophodno da vojska izučava policijsku organizaciju, a policija vojnu organizaciju. Pri tome, pod vojnom i policijskom organizacijom podrazumeva se celina njihove funkcije i strukture. Vojna bezbednosna angažovanja podrazumevaju obavljanje (vojno) policijskih poslova, pružanje pomoći policiji u miru i vanrednom stanju, kao i primenu (vojno)policijskih ovlašćenja od ovlašćenih pripadnika Vojske Srbije i Ministarstva odbrane. S druge strane, odbrambena funkcija policije podrazumeva organizovano angažovanje - upotrebu policije u ratnom i vanrednom stanju i u podršci Vojsci Srbije u odbrani Republike od vojnih i nevojnih izazova i pretnji. To ukazuje na potrebu istraživanja policijske funkcije u vojsci i vojne funkcije u policiji. S tim u vezi, postavlja se pitanje osposobljenosti profesionalnih vojnih lica koja su visokoškolsko obrazovanje stekla u Vojnoj akademiji za profesionalno vojnobezbednosno angažovanje i za razumevanje mesta i uloge policije u odbrambenim naporima države. Sadržaji koji se odnose na izučavanje policije u odbrambenim naukama nisu dovoljno zastupljeni, a potreba za njima je, čini se, nesporna. Ovakav stav proizilazi, pored ostalog, i iz toga što je izvesnija primena znanja iz oblasti odbrambenih nauka u vojnim angažovanjima povodom nevojnih izazova, rizika i pretnji nego protiv vojnih pretnji, pri čemu se ona realizuju na principima kojima se obavljaju policijski poslovi. Osim toga, obrazovni profil koji nastaje školovanjem u oblasti odbrambenih nauka prepoznat je aktom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u Ministarstvu unutrašnjih poslova, što je još jedan od razloga za intenziviranje proučavanja obrazovnih sadržaja koji se odnose na policiju u Vojnoj akademiji. Imajući u vidu navedeno, ovim radom se problematizuje odbrambena funkcija policije kao sadržaj nauka odbrane, kako bi se fond navedenih znanja upotpunio i kako bi se došlo do višeg, a svakako dovoljnog nivoa korelacije obrazovnog profila koji se stvara školovanjem na Vojnoj akademiji i radnog profila profesionalnog vojnog službenika. To može da ima za posledicu inovaciju studijskog programa Vojne akademije u pogledu uvođenja teorijsko-saznajne discipline koja će se odnositi na izučavanje policijskih poslova, ovlašćenja i strukture. Najzad, time može doći i do promene koncepta školovanja u Vojnoj akademiji u oblasti bezbednosti, na način da ti sadržaji budu dostupni svim studentima kao obrazovni sadržaj, a ne samo polaznicima obuka koje su posvećene stručnom osposobljavanju i usavršavanju u oblasti vojne policije i bezbednosti uopšte.\nT1  - Odbrambena funkcija policije kao sadržaj nauka odbrane\nauthor = "Stevanović, Obrad and Subošić, Dane and Mijalković, Saša",\nabstract = "Vojska je, tradicionalno, nosilac funkcije spoljne bezbednosti države (funkcija odbrane), a policija unutrašnje bezbednosti (bezbednosna funkcija u užem smislu). Pri tome, vojska vrši i izvesne podfunkcije bezbednosti u užem smislu (Vojna policija i vojne službe bezbednosti) i može se angažovati u zaštiti unutrašnje bezbednosti zemlje, dok se policija može angažovati u odbrambenim naporima države. Zbog toga je neophodno da vojska izučava policijsku organizaciju, a policija vojnu organizaciju. Pri tome, pod vojnom i policijskom organizacijom podrazumeva se celina njihove funkcije i strukture. Vojna bezbednosna angažovanja podrazumevaju obavljanje (vojno) policijskih poslova, pružanje pomoći policiji u miru i vanrednom stanju, kao i primenu (vojno)policijskih ovlašćenja od ovlašćenih pripadnika Vojske Srbije i Ministarstva odbrane. S druge strane, odbrambena funkcija policije podrazumeva organizovano angažovanje - upotrebu policije u ratnom i vanrednom stanju i u podršci Vojsci Srbije u odbrani Republike od vojnih i nevojnih izazova i pretnji. To ukazuje na potrebu istraživanja policijske funkcije u vojsci i vojne funkcije u policiji. S tim u vezi, postavlja se pitanje osposobljenosti profesionalnih vojnih lica koja su visokoškolsko obrazovanje stekla u Vojnoj akademiji za profesionalno vojnobezbednosno angažovanje i za razumevanje mesta i uloge policije u odbrambenim naporima države. Sadržaji koji se odnose na izučavanje policije u odbrambenim naukama nisu dovoljno zastupljeni, a potreba za njima je, čini se, nesporna. Ovakav stav proizilazi, pored ostalog, i iz toga što je izvesnija primena znanja iz oblasti odbrambenih nauka u vojnim angažovanjima povodom nevojnih izazova, rizika i pretnji nego protiv vojnih pretnji, pri čemu se ona realizuju na principima kojima se obavljaju policijski poslovi. Osim toga, obrazovni profil koji nastaje školovanjem u oblasti odbrambenih nauka prepoznat je aktom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u Ministarstvu unutrašnjih poslova, što je još jedan od razloga za intenziviranje proučavanja obrazovnih sadržaja koji se odnose na policiju u Vojnoj akademiji. Imajući u vidu navedeno, ovim radom se problematizuje odbrambena funkcija policije kao sadržaj nauka odbrane, kako bi se fond navedenih znanja upotpunio i kako bi se došlo do višeg, a svakako dovoljnog nivoa korelacije obrazovnog profila koji se stvara školovanjem na Vojnoj akademiji i radnog profila profesionalnog vojnog službenika. To može da ima za posledicu inovaciju studijskog programa Vojne akademije u pogledu uvođenja teorijsko-saznajne discipline koja će se odnositi na izučavanje policijskih poslova, ovlašćenja i strukture. Najzad, time može doći i do promene koncepta školovanja u Vojnoj akademiji u oblasti bezbednosti, na način da ti sadržaji budu dostupni svim studentima kao obrazovni sadržaj, a ne samo polaznicima obuka koje su posvećene stručnom osposobljavanju i usavršavanju u oblasti vojne policije i bezbednosti uopšte.",\ntitle = "Odbrambena funkcija policije kao sadržaj nauka odbrane",\nStevanović, O., Subošić, D.,& Mijalković, S.. (2012). Odbrambena funkcija policije kao sadržaj nauka odbrane. in Vojno delo\nMinistarstvo odbrane Srbije - Vojnoizdavački zavod., 64(2), 225-235.\nStevanović O, Subošić D, Mijalković S. Odbrambena funkcija policije kao sadržaj nauka odbrane. in Vojno delo. 2012;64(2):225-235.\nStevanović, Obrad, Subošić, Dane, Mijalković, Saša, "Odbrambena funkcija policije kao sadržaj nauka odbrane" in Vojno delo, 64, no. 2 (2012):225-235,


FIPA: Privlačenje direktnih stranih investicija u sektor poljoprivrede i proizvodnje hrane u BiH i Srbiju” - Privredna štampa\nFIPA: Privlačenje direktnih stranih investicija u sektor poljoprivrede i proizvodnje hrane u BiH i Srbiju”\nVijeće ministara BiH donijelo je odluku da ove godine Bosna i Hercegovina učestvuje kao zemlja partner na 84. međunarodnom sajmu poljoprivrede, koji će biti održan u Novom Sadu od 13. do 19. maja.\nMeđunarodni poljoprivredni sajam Novi Sad postao je agrobiznis događaj regiona, s najvećom i najdužom sajamskom tradicijom, gdje proizvode i usluge iz 60 zemalja predstavlja više od 1.500 izlagača. U organizaciji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH formiran je Koordinacioni odbor za pripremu nastupa koji čine predstavnici ministarstava, privrednih komora, FIPA-e i drugih bh institucija. Sajam je jedinstvena prilika za bh. kompanije da predstave proizvode i usluge, te unaprijede postojeću i ostvare novu saradnju sa zainteresovanim partnerima na sajmu u Novom Sadu. FIPA će u saradnji sa drugim institucijama u toku Sajma imati štand na kojem će zainteresovani dobiti informacije o raspoloživim projektima i potencijalima za ulaganje u BiH.\nTakođer, Agencija za unapređenje stranih investicija u Bosni i Hercegovini (FIPA) i Razvojna agencija Srbije organizuju panel o temi “Privlačenje direktnih stranih investicija u sektor poljoprivrede i proizvodnje hrane u Bosnu i Hercegovinu i Srbiju”, u sklopu Međunarodnog poljoprivrednog sajma u Novom Sadu.\nPanel će otvoriti direktor FIPA-e Gordan Milinić koji će istaknuti značaj poljoprivrede i proizvodnje hrane za ekonomski razvoj BiH i osnovne informacije o potencijalima za ulaganje u ovaj sektor, kao i uslugama FIPA-e kao Agencije Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. U toku panela FIPA predstavnik će održati prezentaciju o osnovnim razlozima za ulaganje u BiH, karakteristikama sektora voća i povrća, stočarstva, mljekarstva, prerade mesa, te predstaviti neke od rasploživih investicijskih projekata za ulaganje. Kao primjer uspješne strane investicije u ovaj sektor, prisutnima će svoje iskustvo o poslovanju u BiH iznijeti i predstavnik kompanije Fress iz Sarajeva, Almir Mukača.\nFIPAMeđunarodni poljoprivredni sajam Novi Sadpoljoprivredaproizvodnja hrane\nBiH nema zvanične podatke o tržištu naftne industrije


Mostarska “Oda radosti” u Banjaluci Mostarska "Oda radosti" u Banjaluci\nMostarska “Oda radosti” u Banjaluci\nObjavljeno: 5. 3. 2012 u 14:29h\nMostarski teatar mladih 1974 gostovaće u Dječijem pozorištu Republike Srpske u utorak, 6. marta u 20h. Mostarski teatar će se banjalučkoj publici predstaviti sa predstavom „Oda radosti“ (Deveta nedovršena), autorskim projektom Seada Đulića, u dramatizaciji Ljubice Ostojić.\nPredstava je nastala na dokumentovanoj građi prikupljenoj širom bivše Jugoslavije kroz razgovore sa veteranima posljednjih ratova, ženama žrtvama tih ratova i mladim ljudima rođenim u to vrijeme.\n„Oda radosti“ je predstava koja bez bilo kakvog ustezanja govori o prošlosti, sadašnjosti, ali sagledava i budućnost kakvom je vide mladi ljudi.\nU predstavi, koja tretira posljednjih dvadeset godina na prostoru bivše Jugoslavije, govoreći o svim strahovima, nadanjima, predrasudama, boli, mržnji, ali i ljubavi, igraju: Tinja Došen, Amra Prutina, Belma Salkunić, Marijana Živanović, Armin Hadžimusić, Lazar Jovanov, Predrag Kotur i Enes Salković.\nTagovi: BanjalukaDječije pozorište RSKulturaPozorištePredstava


Italijanima u maju od Vlade skoro 40 miliona – Bankar.me\nFebruary 18, 2019 Članci, CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nShodno odredbama iz Ugovora italijanske kompanije A2A i Vlade Crne Gore, Italijanima su do sada isplaćene dvije tranše po osnovu vlasničkog uloga u Elektroprivredi CG, a treću tranšu će isplatiti Vlada u maju ove godine u iznosu od 39.924.060 eura, saopšteno je “Vijestima” iz Ministarstva ekonomije.\nKako su naveli iz ovog resora, kojim rukovodi ministarka Dragica Sekulić, “četvrta tranša će biti isplaćena do kraja jula od strane EPCG u iznosu od 70.051.047 eura”.\n“Realizacija ugovora odvija se planiranom dinamikom”, naveli su iz Ministarstva ekonomije.\nDržava, prema podacima iz Centralno klirinško depozitarnog društva trenutno kontroliše oko 80,14 osto akcija EPCG, a italijanska kompanija A2A 18,65 odsto.\nNa pitanje “Vijesti”, šta ovogodišnji planovi Ministarstva i EPCG predviđaju kada su u pitanju nove hidroelektrane (HE) u Crnoj Gori i da li je potpuno propao projekat za izgradnju nove termoelektrane (TE) u Pljevljima, iz Ministarstva su odgovorili:\n“Prema redovnim informacijama o statusu razvojenih projekata, projekat ekološke rekonstrukcije termoelektrane i toplifikacije Pljevalja se odvija dobrom dinamikom. Kada je u pitanju drugi blok, analiza adekvatnog koncepta novog objekta je još uvijek u toku. U narednoj godini je predviđena izgradnja osam malih elektrana (MHE)”.\nMinistarka ekonomije, Dragica Sekulić potpisala je 28.decembra, u ime države Crne Gore, Ugovor o izgradnji solarne elektrane instalisane snage 250MW na lokalitetu Briska Gora (Ulcinj) sa Konzorcijumom koji čine Elektroprivreda Crne Gore, Fortum i Sterling and Wilson.\n“Ugovorom je predviđen ukupan iznos investicije od 178 miliona eura. Od toga je predviđeno je da učešće domaćih kompanija u ukupnoj investiciji bude 20 miliona eura”, saopštili su iz Ministarstva ekonomije. Ministarstvo je raspisalo javni poziv na osnovu ovlašćenja koja mu je dala Vlada, 19. maja 2018. godine, za davanje u zakup zemljišta u državnoj svojini ukupne površine 6.621.121m2, radi projektovanja, izgradnje, korišćenja i održavanja solarne elektrane instalisane snage veće od 200 MW.\nPOJMOVIA2A a2a epcg EPCG Elektroprivreda Crne Gore\nPrevious Odzvonilo „divljem“ radu po kućama\nSljedeći Naslovne strane dnevnih novina za 18. februar – Najvažnije vijesti iz ekonomije