Udruženje: Sprečavanjem deteta sa autizmom da uđe u avion prekršena njegova prava | Insajder\nUdruženje: Sprečavanjem deteta sa autizmom da uđe u avion prekršena njegova prava\nInstitucije i velike kompanije moraju imati jasne i ozbiljne procedure kada je reč o deci sa autizmom, ali u Srbiji to nije slučaj, kaže za Insajder predsednica Saveza udruženja Srbije za pomoć osobama sa autizmom Vesna Petrović.\nAerodrom "Nikola Tesla" Beograd. Foto Srđan Ilić\nPovodom događaja na Aerodromu Nikola Tesla gde je dečaku sa autizmom u nedelju zabranjeno da uđe na let Er Srbije za Tivat „da ne bi uznemirio ostale putnike“, otac dečaka Čedomir Antić potvrdio je za Insajder da će podneti tužbu protiv Aerodroma i Er Srbije, ali i da će preduzeti sve druge zakonom predviđene korake.\nVesna Petrović upozorava da postoje brojne pritužbe roditelja koje jasno pokazuju da u Srbiji ne samo da ne postoji osetljivost za ovaj problem, ali moraju da postoje procedure. Ona ukazuje na to da aviokompanije u SAD s razlogom imaju posebna pravila u vezi a postupanjem s decom s autizmom. Postavlja se pitanje kakva je i da li uopšte postoji bilo kakva procedura na beogradskom aerodromu, kaže Vesna Petrović i dodaje da nema nikakve dileme da su službenici beogradskog aerodroma u ovom slučaju povredili prava detata.\n„Ja sam ujedno i majka deteta s autizmom i mi smo kao porodica išli avionom i dešava se da se deca zbog guzvi uznemire, ali nije zabeležen u svetu slučaj da je osoba sa autizmom povredila nekoga. Ako su zaista i putnici reagovali i bunili se, to me rastužuje jer pokazuje samo da društvo nije osetljivo na ovaj problem. Međutim, institucije i velike kompanije moraju imati procedure koje štite prava dece sa autizmom. U suprotnom nam preostaje da sedimo kod kuće“, kaže Vesna Petrović.\nU kancelariji zaštitnika građana za sada nemaju komentar, ali nam je rečeno da će proveriti o čemu se radi do kraja radnog dana. Inače, za zaštitu prava detata i rodnu ravnopravnost u kancelariji zaštitnika građana je posebno zadužen jedan od zamenika zaštitnika Gordana Stevanović, koji se takođe biraju u Skupštini Srbije.\nSporno postupanje lekara\nČedomir Antić, otac jedanaestogodišnjeg dečaka kojem su službenici beogradskog aerodroma zabranili da uđe na let za Tivat, napominje da je njegov sin bio u pratnji majke, bake i sestre.\nOn je za Insajder potvrdio da su supervizor, lekar i menadžerka leta procenili da bi eventualno njegovo dugotrajno plakanje moglo da uznemiri ostale putnike. Antić kaže da će podneti tužbu jer su ovakvim postupanjem ugrožena pravna država i ustavom zagarantovana prava svih građana.\nAntić je prethodno za Novosti rekao da je njegov sin već tri puta, bez ikakvih problema, avionom putovao do znatno udaljenijih odredišta - Tunisa, Turske i Egipta. Naglašava da mu nijedna avio-kompanija do sada nije zabranila ulazak u avion, niti je postavljala posebne uslove zbog njegovog stanja.\n"Tog popodneva došao sam na aerodrom da ispratim suprugu, svoje dvoje dece i njihovu baku na more. Zbog velike gužve, vrućine, čekanja, Vid se u jednom trenutku mnogo rasplakao. Takve okolnosti ponekad kod autistične dece izazovu uznemirenost, ali ona je kratkotrajna i u granicama podnošljivog. Plakao je sedam-osam minuta", ispričao je Antić.\nUbrzo nakon toga, prišla im je supervizorka i pitala da li dete prvi put leti i ima li strah od letenja. Antić navodi da je odmah rekao da je njgov sin autističan, ali da nije agresivan i da je već nekoliko puta leteo bez ikakvih problema.\n„Istog trenutka odlučila je da mu zabrani da leti, uprkos mojim tvrdnjama da nije neprilagođen takvim situacijama. Predočio sam da time krši Vidova ljudska prava. Zatražila je da ga supruga i ja odvedemo na pregled kod aerodromskog lekara", rekao je Antić.\nLekar medicine rada im je rekao da dete mora da bude "psihijatrijski pripremljeno". Objasnio je značenje ove sintagme tvrdnjom da je pre leta trebalo da popije lekove za smirenje. Antić međutim ističe da je preporuka da se oni ne daju deci sa autizmom u razvoju „bez velike nevolje".\nIz Aerodroma žale zbog neprijatnosti, ali nisu odgovorni\nNovinari Insajdera uputili su Aerodromu Nikola Tesla i kompaniji Er Srbija između ostalog pitanja da li imaju adekvatne pravilnike i kojim su se dokumentima rukovodili prilikom odlučivanja da detetu sa autizmom ne dozvole let avionom.\nU odgovoru službe za saradnju sa medijima Aerodroma navodi se da „žale zbog neprijatnosti koja se desila porodici Antić u prostoru aerodroma“, ali ukazuju da osoblje AD Aerodrom Nikola Tesla Beograd nije učestvovalo u prihvatu i otpremi putnika.\n„Prihvat i otpremu putnika na svim letovima avio-kompanije Air Serbia, na Aerodromu Nikola Tesla vrši kompanija Air Serbia Ground Services (ASGS). Svaki avio prevozilac koji saobraća sa Aerodroma Nikola Tesla, ima pravo donošenja odluke o prijemu putnika na svoj let, u skladu sa svojim internim procedurama“, navodi se u odgovoru i dodaje da interne procedure avioprevoznika nisu u domenu odlučivanja Aerodroma Nikola Tesla.\n"Uporno sam zato ponavljao da Vid nije ni agresivan ni opasan, da let traje svega 40 minuta i pitao da li izbacuju i drugu decu koja tokom leta plaču. Lekar, ipak, ostaje pri svome, a u izveštaju, izmedju ostalog, navodi da je pacijent skinut sa leta od strane supervizora, kao i rečenicu koja me je posebno razljutila: 'Rekli su mi da dete ima autizam'. Doktor ovim praktično potvrdjuje da dete nije pregledao", naveo je otac dečaka.\nIz Kompanije "Er Srbija" naveli su da žale zbog neprijatnosti kroz koju je pre tri dana prošla beogradska porodica, ali su naveli da je odluka da se mladom putniku ne dozvoli ukrcavanje u avion doneta pošto je postao veoma uznemiren i počeo da se ponaša agresivnije dok je čekao u redu za prijavljivanje na let.\n"Pojedini putnici, koji su takođe čekali u redu, izrazili su zabrinutost našem osoblju, kojem su bezbednost i dobrobit svih na letu prioritet. Po proceduri, svakog uznemirenog gosta mora da pregleda lekar na aerodromu da bi se utvrdilo da li je u stanju da putuje. Nakon procene doktora, obavestili smo porodicu da njihov član, nažalost, neće moći da putuje, i objasnili procedure o promeni datuma leta. Kao avio-kompanija ophodimo se jednako i nepristrasno prema svim našim gostima", navedeno je u odgovoru Novostima iz Er Srbije.\nIz aerodroma "Nikola Tesla" tvrde da otpremu putnika na svim letovima avio-kompanije "Er Srbija", obavlja "Er Srbija graund servisis".\n"Svaki avio-prevoznik koji saobraća sa surčinskog aerodroma, u skladu sa svojim internim procedurama, ima pravo donošenja odluka o ulasku putnika u vazduhoplov i prijema putnika na let, koje nisu u domenu rada Aerodroma "Nikola Tesla", navedeno je u odgovoru aerodroma koji prenose Večernje novosti.\nVesna Petrović ističe da lekar opšte prakse teško može da donese zaključak o tome da li dete može Ili ne može da podnese let i ne bi smeo olako da odlučuje o korišćenju lekova.\n„On za to nije dovoljno stručan, ali ovde vidimo da je sve i dalje „štap i kanap“ i na kraju trpe oni koji su najranjiviji“, kaže za Insajder Vesna Petrović.\nOna upozorava da se roditelji dece sa autizmom svakodnevno bore sa sličnim problemima, a na adresu Saveza stižu brojne pritužbe.\n„Nama se skoro javila majka koja je imala problema u posluzi jer je dete plakalo. Sa običnim građanima je teško sprečiti neprijatnosti, ali je poražavajuće da i institucije i kompanije ne vode računa i nemaju odgovarajuće procedure“, ističe Vesna Petrović.


Univerexport otvorio novi objekat u Petrovaradinu | (Vesti - 04.10.2019) Novi Sad\n04.10.2019 u 10:51h\nUniverexport otvorio novi objekat u Petrovaradinu\nOtvaranjem šampanjca i presecanjem vrpce od strane direktora Grupe Univerexport Vesne Vučurević, svečano je obeležen početak rada nove prodavnice kompanije Univerexport.\nPetrovaradin je od četvrtka, 3. oktobra, pored dva postojeća objekta, bogatiji za još jedan maloprodajni objekat Univerexport kompanije u ulici Okrugićeva 17. Otvoren je 149. objekat u nizu najvećeg domaćeg trgovinskog lanca, čiji su se planovi za 2019. godinu i kretali u pravcu otvaranja radnji manjeg formata u gradskim i prigradskim zonama u kojima do sada Univerexport kao brend nije egzistirao. Poseban fokus kompanije svakako je na teritoriji Novog Sada i okoline, kao mestu odakle je Univerexport pre 29 godina napravio svoje prve korake, kao svojevrsna nagrada potrošačima za vernost i lojalnost koju nesebično pružaju svih ovih godina.\nRadno vreme nove prodavnice je od ponedeljka do subote od 7 do 21 čas, i nedeljom od 7 do 14 časova. 5.000 artikala, na prodajnom prostoru od blizu 300 metara, čine asortiman nove radnje gde se posebno ističu proizvodi iz sopstvene proizvodnje. Meso "AD Bačke" se može kupiti jedino u Univerexportovim maloprodajnim objektima, izuzetnog kvaliteta i ukusa, gde potrošači mogu biti sigurni u ono što kupuju – meso se nikada ne uvozi i nikada ne zamrzava i kao sveže stiže do radnji u roku od 48 sati. Privatna robna marka Univerexporta je pod nazivima BašBaš, DajDaj i Naše najbolje – zagarantovan je vrhunski kvalitet po veoma pristupačnoj ceni.\nNa adresi Okrugićeva 17 zaposleno je 9 novih radnika, koji zajedno sa 2.500 ljude čine porodicu Univerexport koja svoje radnje ima u svakom većem i manjem opštinskom centru Vojvodine i u Beogradu.\nPrvog dana kupovine, potrošače su dočekala iznenađenja u vidu poklon paketa, poklon cegera, ali i posebnih cena određenih artikala.\nPovezane teme Petrovaradin prodavnica univerexport\nSuper sad imamo jos jedan Univerov objekat u komsiluku koji nam je bio potreban,jel stanari iz Okrugiceve nisu imali u blizini prodavnicu a i sto postoje u okolini cene su previsoke sto pokazuje da se vlasnici malo vise halave ne bii zaradili vise.Jedna sugestija..nek se malo i neki drugi lanac trgovine potrudi da dodje u Petrovaradin poput Maxija,Rode,Gomexa..da bude konkurent Univeru jel ih ima vec tri u Petrovaradinu.Pozdrav.


/ Najsmešniji vicevi - Crni - Da pukneš od smeha\nVid Stambolović\tVera Smiljanić\tNajsmešniji vicevi - Crni - Da pukneš od smeha\nPoznate knjige viceva Da pukneš od smeha veoma su popularne kod publike školskog uzrasta. Nastale su na osnovu istraživanja dečjeg odnosa prema humoru koje je dr Vera Smiljanić sprovela u saradnji sa Institutom za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu.U drugom kolu nove serije uživaćete u tematskom izboru najboljih viceva iz dosad objavljenih zbirki. Uz crne viceve i ilustracije Boba Živkovića – otkrijte novu dimenziju smeha!\nPoznate knjige viceva Da pukneš od smeha veoma su popularne kod publike školskog uzrasta. Nastale su na osnovu istraživanja dečjeg odnosa prema humoru koje je dr Vera Smiljanić sprovela u saradnji sa Institutom za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu.U drugom kolu nove serije uživaćete u tematskom izboru najboljih viceva iz dosad objavljenih zbirki. Uz crne viceve i ilustracije Boba Živkovića – otkrijte novu dimenziju smeha! Komentari


Dobitnici - ma novca za ekonomsko osnaživanje obratili su se Peter Sijarto, ministar spoljne ekonomije i spoljnih poslova Mađarske, Jadranka Joksimović, ministarka zadužena za evropske integracije Srbije, i Ištvan Pastor, predsednik Skupštine Vojvodine i Saveza vojvođanskih Mađara.\nPeter Sijarto je poručio da su odnosi Srbije i Mađarske na istorijskom maksimumu i da obe države na vojvođanske Mađare gledaju kao kariku povezivanja čije jačanje jača Mađarsku, Srbiju i međusobne veze.\n- Mađarska Vlada podržava ekonomsko osnaživanje vojvođanskih Mađara. Od 2016. godine je obezbeđeno bespovratnih 30 milijardi forinti i još 30 milijardi forinti kredita za naredne tri godine sve u dogovoru sa srpskom Vladom i to je prvi, najveći ekonomski prekogranični program – rekao je je Peter Sijarto i podsetio da je za prva dva kruga konkursa nešto manje od 3.000 ljudi već dobilo ukupno oko četiri milijarde forinti.\nPastor se zahvalio Vladi Srbije na otvorenosti bez koje ovaj jedinstveni projekat ne bi mogao da bude realizovan i istakao da je to veoma značajno za vojvođanske Mađare, ali i privredni i društveni oporavak Srbije.\n- Nema mesta u Vojvodini do koje ovo koje ova finansijsko osnaživanje zajednice nije stiglo. Ovo je jedinstven program pomoći i predstavlja prekretnicu u ekonomskom osnaživanju mađarske zajednice u Vojvodini – kaže Ištvan Pastor.\nJadranka Joksimović je poručila da je Srbija zemlja u kojoj je svako, bez obzira kojoj naciji pripada, vredan građanin i u kojoj smo svi komšije i prijatelji.\n- Glavni cilj svih nas u Srbiji treba da bude razvoj Srbije, ekonomski napredak, a onda je nebitno da li ste Srbin ili Mađar ili bilo koje druge nacije. To treba da nas motiviše, a vi ste najbolji posrednici u sjajnoj saradnji sa Mađarskom. Sredstva koja je Mađarska opredelila vašim porodicama doneće prosperitet i napredak i vama i Srbiji, jer će taj novac biti ovde, ovde će biti plaćen porez i razvijaćemo sve gradove – zaključila je Joksimović.


Samit u Londonu: BiH dobila 275 miliona eura za tri projekta – Biznis.ba\nSamit u Londonu: BiH dobila 275 miliona eura za tri projekta\nobjavljeno 10. jul 2018. u 18:11\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH dr. Denis Zvizdić učestvovao je danas u Londonu na Samitu premijera zapadnog Balkana (WB6+EU8) koji se održava u okviru Berlinskog procesa.\nBosna i Hercegovina je na Samitu u Londonu kandidirala tri projekta ukupne vrijednosti 275 miliona eura i sva tri su dobila podršku Evropske komisije. Na Koridoru 5C u sekcijama Tarčin-Konjic i Buna-Počitelj ukupne vrijednosti 150 milona eura i jedan projekat tehničke pomoći na Koridoru 5C u iznosu od 125 miliona eura. BiH je dobila i grant sredstva u iznosu od 5 milona eura i 38 miliona eura.\nPredsjedavajući Zvizdić je istaknuo značaj Agende za povezivanje u ključnim infrastrukturalnim oblastima koja je u prethodnom periodu omogućavala pravilno planiranje i prioritiziranje ključnih infrastrukturalnih pravaca i projekata koji u konačnici vode ka ekonomskom razvoju regije. Pozdravio je objavljene investicione projekte tokom samita u Sofiji gdje je Bosna i Hercegovina dobila grantove za tri investiciona projekta u oblasti transportne infrastrukture u vrijednosti od 32,8 miliona EUR i grant za projekt tehničke pomoći u vrijednosti 5, 2 miliona EUR.\n„Dame i gospodo, siguran sam da ćemo se svi složiti da glorificiranje osuđenih ratnih zločinaca, minimiziranje i negiranje osjećaja i ukazivanje poštivanja žrtavama i njihovim porodicama, korištenje govora mržnje, ratno-hušačke retorike, dodjeljivanje priznanja osuđenim ratnim zločincima, a sve u cilju pribavljanja niskih političkih poena nije način na koji možemo graditi zajedničku budućnost“, istaknuo je predsjedavajući Zvizdić.


Duplo više novca za deficitarna zanimanja | BL Portal\nDuplo više novca za deficitarna zanimanja\nGrad Banja Luka će ove godine izdvojiti 200.000 KM za sufinansiranje nabavke opreme za izvođenje praktične nastave u srednjim stručnim školama, što je dvostruko više u odnosu na prošlu godinu.\nOva mjera, osmišljena u saradnji sa više domaćih kompanija, ciljano je usmjerena na „proizvodnju“ nedostajućih deficitarnih zanimanja na tržištu rada.\nZa opremanje stručnih kabineta ovogodišnjim budžetom planirano je izdvajanje od 100.000 KM, ali će predstojećim rebalansom gradskog budžeta biti udvostručeno, s obzirom na veliku zainteresovanost srednjoškolskih ustanova.\nIz gradskog Savjeta za privredu, na čiji je prijedlog prošle godine i uvedena ova nova linija podrške za privredu, istakli su da će ova ulaganja Grada znatno uticati na podizanje kvaliteta stručne nastave u srednjim školama.\nVeliki broj zainteresovanih škola prošle godine, kako su naveli iz resornog Odjeljenja za privredu, pokazalo je da je uvođenje ove prakse dobro i opravdano rješenje.\n-Nastavljamo sa ovim poslom i to uz povećana izdvajanja sredstava – kazao je načelnik Odjeljenja za privredu Radenko Komljenović.\nOn je naglasio da ovaj projekat Grad radi zajedno sa školama i zainteresovanim kompanijama, koje finansiraju dio sredstava za škole sa deficitranim zanimanjima.\n-Uspjeli smo motivisati i preduzeća i privrednike, koji imaju interese za školovanje određenih zanimanja, tako da ovaj posao zajednički realizujemo – kazao je on.\nKomljenović je podsjetio da su prošle godine sa uloženih 100.000 KM iz budžeta Grada i uz podrušku partnera iz privrede, dijelom opremljeni kabineti šest srednjih stručnih škola.\nRiječ je: Tehnološkoj, Tehničkoj, Ugostiteljsko-trgovinsko-turističkoj školi, Poljoprivrednoj, Školi učenika u privredi i Elektrotehničkoj školi „Nikola Tesla“.\nI ovogodišnja sredstva za opremanje kabineta biće podijeljena putem javnog poziva, koji bi trebalo da bude raspisan polovinom godine.\nNa Republiku Srpsku bačene tri tone osiromašenog uranijuma\nFederalno ministarstvo poklanja automobile ratnim vojnim invalidima


Da li nam je poljubac urođen ili smo to samo naučili od drugih?\nJeste li znali da polovina svetske populacije ne pokazuje ljubav i naklonost poljupcem?\nNaša brada je rezultat evolucije, a ne mehaničkih sila, objašnjavaju naučnici.\nLjudi su, bez sumnje, izazvali mnoge promene, ali da li smo zaista postali glavni inženjeri naše planete?\nNajveći kameni blok koji su oblikovale ljudske ruke\nOvaj kameni blok možda deluje kao čudo savremene tehnologije, ali je, zapravo, oblikovan neumornim ljudskim rukama.\nMožda ste u osnovnoj školi na časovima istorije učili o mumijama, ali vam o sudbini tela ovih ljudi sigurno do sada niko nije pričao.


1,8 milijarda evra za 18 godina nemačko-srpske razvojen saradnje - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\t1,8 milijarda evra za 18 godina nemačko-srpske razvojen saradnje\nby bifadmin 7. decembra 2018.\nPremijernim izvođenjem pozorišne predstave “Punoletstvo” i izložbom pod nazivom “Dela znače” u Skupštini grada Beograda svečano je obeleženo 18 godina nemačko-srpske razvojne saradnje, u okviru koje je Nemačka podržala Srbiju sa više od 1,8 milijardi evra.\nOd 2000. godine kroz različite programe u saradnji sa Vladom Republike Srbije, lokalnim institucijama, Nemačkom razvojnom organizacijom GIZ, Nemačkom razvojnom bankom KfW i brojnim partnerima, podržane su reforme i promene koje su usmerene na održiv ekonomski razvoj, životnu sredinu i unapređenje demokratskog građanskog društva i državne administracije.\n“Nemačka i Srbija već 18 godina zajedno rade na poboljšanju životnih uslova ljudi u Srbiji. Svako ko živi u Srbiji je sigurno na ovaj ili onaj način već imao koristi od te saradnje: na primer u snabdevanju električnom energijom, u vidu boljeg obrazovanja ili povećanja efikasnosti državne administracije. Želimo posebno da podstaknemo održiv rast i zapošljavanje. Nemačka savezna vlada je iz tog razloga za Srbiju i ove godine izdvojila sredstva u visini od oko 30 miliona evra, uglavnom za projekte za razvoj ruralne sredine i marginalizovane grupe društva, posebno romsku populaciju“, izjavio je ambasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib.\n“Saradnja je svakako i starija, ali je tokom ovog perioda postala konkretna i jasna, zahvaljujući brojnim projektima. Za osamnaest godina uloženo je 1,8 milijardi evra u projekte iz oblasti ekologije, privrede, administracije i mnogih drugih koji su vrlo značajni za razvoj Srbije. U našoj zemlji posluje četiristo firmi iz Nemačke, u kojima je zaposleno oko pedeset hiljada ljudi. Od tog broja pedeset firmi je u Beogradu”, rekao je gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić.\nOd aktuelnih značajnijih projekata, u toku je rehabilitacija i proširenje kapaciteta hidroelektrane „Bajina bašta”, kao i hidrocentrale u Zvorniku, zatim 21 opština u Srbiji radi na uvođenju daljinskog sistema grejanja, 24 opštine rade na uvođenju sistema prečišćavanja otpadnih voda, a u pet od osamnaest identifikovanih škola implementira se sistem energetske efikasnosti.\nSpremite Vaš notebook za zimu


Gradi se nova fabrika lekova? : Nadlanu.com\nGradi se nova fabrika lekova?\nRumunski investicioni fond Tender grupa, koji je odnedavno većinski vlasnik kruševačke fabrike lekova FAM farm, nastaviće da ulaže u Srbiji, najavio je menadžer grupe za investicije u Srbiji Lonel Tanase. „Odlučili smo da dođemo u Srbiju jer je perspektivno tržište koje će se razvijati, ne samo u trgovini već i u oblasti proizvodnje koja će biti konkurentna u regionu“ rekao je on agenciji Beta. Tanase je naveo da je Tender grupa do sada imala četiri velike investicije u Srbiji, ali da najveće ulaganje planiraju u FAM farm gde ozbiljno razmatraju izgradnju nove fabrike lekova.\n„Uložićemo koliko god bude trebalo da sve funkcioniše savršeno, a to znači da govorimo o milionskim iznosima. Trenutno radimo ozbiljno istraživanje tržišta, a plan je da u Kruševcu proizvodimo lekove za tržište čitavog regiona“, istakao je Tanase. On je kazao da je Tender grupa vlasništvo nad 70 odsto kapitala FAM farma obezbedila preuzimanjem kupoprodajnog ugovora od prethodnog vlasnika, konzorcijuma koji je zastupao Dejan Minić, ali nije naveo koliko su platiti tu transakciju.\nKonzorcijum je na aukciji u julu 2006. kupio FAM farm za 136.136 miliona dinara, uz obavezu da investira dodatnih 88 miliona. Kako je naveo Tanase, Tender grupa u Nišu poseduju Fabriku za fermentaciju duvana Tobako, od pre dva meseca imaju 45,62 odsto kapitala hotela „Vrujci“, a vlasnici su i FAM− ovog hotela u Kruševcu. On je rekao da se planiraju ozbiljne investicije i u FAM hotel kojim će gazdovati novoosnovano srpsko društvo s ograničenom odgovornošću pod nazivom „Novi Palas“, te da će hotel uskoro dobiti i novo ime i bar tri zvezdice. „Tender grup“ sa sedištem u Temišvaru, u svom vlasništvu ima 38 firmi različitih delatnosti, od poljoprivrede, energetike, građevinskih i kompanija koje se bave nekretninama, hotela i restorana, do instituta za istraživanje mineralnih bogatstava, jednog od prvih deset u svetu, a samo u Rumuniji zapošljavaju više od 20.000 ljudi.(„Pregled“)


Удружење “Делијски вис” у пројектима ГО Палилула - АМ ПРЕСС\nPočetna Opštona Palilula\nZa delegaciju Udruženje Radne akcije „Delijski vis“, 9.novembra 2020., u Gradskoj opštini Palilula priređen je prijem. Predsednik opštine Bratislav Vučković sa sardnicima, zahvalio je mladim volonterima na izuzetnoj aktivnosti u naseljima opštine Palilula, podršci građanima i ustanovama u saniranju devastiranih površina i uređenju međublokovskog prostora.\nOpština Palilula ostvaruje uspešnu saradnju sa nevladinim sektoro i ovo je primer dobre prakse. Predsednik Vučković je najavio intezivniju saradnju i podršku članovima Udruženje Radne akcije „Delijski vis“ na uređenju Starog groblja pod Goricom, Spomen parka Bubanj i Vojničkog groblja na Delijskom Visu. Po rečima Milana Spasića, jednog od lidera „dobrovoljnog rada“ upravo je završen projekat sadnje sadnica “tuja” pod nazivom “Ogradi zelenu površinu i misli na životnu sredinu”, koji je finansiran od strane opštine Palilula u 2020.. Članovi ovog Udruženja nedavno su popravili odvaljenu ogradu na Srpskom vojničkom groblju, učestvovali u uklanjanju grafita sa objekata i ograda, uređenju sportskih terena i mobilijara za najmađe Palilulce. Na poziv Udruženja za očuvanje tradicije i ulepšavanje Palilule “SOKAK”, učestvovali su u uređenju centralnog prostora kod Paliluslke rampe.\nNa takozvanom “Paliluskom teferiču” uklonili su neprikladne natpise na zidu pored letnjikovca, ofarbali sve žardinjere i uredili prostor kod “Svetinikolske česme”.Aktivnost ovog udruženja osim podrške opštine Palilula, prate i javno komunalna preduzeća „Mediana“, „Direkcija za izgradnju grada, srodne organizacije civilnog društva, brojni donatori, građani i predstavnici medija\nVučić sutra u Nišu - prikaz tenkova T-72MS


Tribunal: Mladiću dostavljena sva medicinska dokumentacija - B92.NET\nInfo / Ratni zločini 1\nTribunal: Mladiću dostavljena sva medicinska dokumentacija\nBeograd -- Haški tribunal saopštio je da je Mladiću i njegovim braniocima dostavio celokupnu dokumentaciju o Mladićevoj bolesti i lečenju u pritvoru i bolnicama u Hagu.\nIzvor: Beta sreda, 4.10.2017. | 17:51\nKrajem septembra, Mladićeva odbrana je sudu uputila hitan zahtev da joj se dostavi sveobuhvatan medicinski dosije o lečenju generala. Mladićevi branioci i njegov sin Darko više puta su javno protestovali što im Tribunal ne dostavlja generalovu istoriju bolesti.\nTribunalov sekretarijat, u odgovoru na taj zahtev, precizira da je, u februaru ove godine, ceo Mladićev medicinski dosije od "četiri registratora" dostavio, u dve kopije, dostavio generalu i njegovim braniocima.\nPrethodno je general Mladić, 24. januara ove godine, zatražio celu dokumentaciju o lečenju u pritvoru Tribunala, kao i u bolnicama izvan pritvora, u dve kopije namenjene braniocima i njegovom sinu Darku.\nPrema rečima sekretarijata Tribunala, Mladićeva odbrana je "28. avgusta 2017. po prvi put zatražila snimke dijagnostičkih testova koji su obavili spoljni specijalisti" na skeneru, magnetnoj rezonanci, rendgenu ili dopleru.\n"Traženi snimci su pribavljeni i dostavljeni Mladiću 26. septembra, dva dana pre nego što je odbrana podnela zahtev" za dostavljanje celokupne dokumentacije, tvrdi sekretarijat Tribunala.\nIz sekretarijata navode da je to učinjeno iako Mladićeva odbrana nije precizirala koje snimke želi, kako bi Tribunal mogao da ih zatraži od bolnica u kojima su ispitivanja obavljena i koje poseduju snimke.\nUz Mladićevo odobrenje, uprava pritvora je od bolnica u kojima je on lečen, uprkos tome, zatražila sve dijagnostičke snimke i dostavila ih generalu na kompakt diskovima, 26. avgusta.\nMladićeva odbrana nedavno je tražila da general bude pušten na privremenu slobodu u Rusiju, tvrdeći da je u Hagu lečen na neadekvatan način.\nRaspravno veće taj zahtev je odbilo, zaključujući da je general Mladić u Hagu lečen na ispravan način i u skladu sa medicinskim standardima. Glavni razlog za odbijanje bilo je uverenje sudija da nije sigurno da bi se Mladić vratio sa privremene slobodu, uprkos garancijama ruskih vlasti, budući da je do hapšenja 16 godina bio u bekstvu.\nBranioci su, ovih dana, nagovestili da će uskoro zatražiti da Mladić pušten na lečenje u Srbiju, budući da su od vlasti u Beogradu zatražili i dobili državnu garanciju za generalovo privremeno oslobađanje.\nPodsetimo, Mladić je pre hapšenja, krajem maja 2011, preživeo tri moždana udara, a od tada je nekoliko puta bio prebacivan u hašku bolnicu Bronovo na ispitivanja i lakše intervencije.\nPrema navodima odbrane, međutim, Mladićevo zdravstveno stanje stalno se pogoršava, a, usled rizika od novog moždanog udara ili infarkta, neophodno je bolničko lečenje.


Dame i gospodo, poštovani predstavnici medija, drage kolege,\nDozvolite mi da vam, posle duže od godinu dana, poželim dobrodošlicu na prezentaciju majskog Izveštaja o inflaciji ovim putem, uz iskrenu želju da se od avgusta vratimo na uobičajeni način organizovanja konferencija za štampu i mogućnost da uživo odgovorimo na sva vaša pitanja. I ovom prilikom predstavićemo vam najnovija makroekonomska kretanja, naše nove makroekonomske projekcije, kao i odluke monetarne politike u periodu od prethodnog izveštaja.\nIza nas je, kao što svi znate, period tokom kojeg smo se suočili sa zdravstvenim i ekonomskim izazovima bez presedana. Najveći broj razvijenih zemalja tokom 2020. godine zabeležio je pad ekonomske aktivnosti višestruko veći nego u prethodnoj svetskoj ekonomskoj krizi, koji se negativno odrazio i na tržište rada i na druge ekonomske pokazatelje u brojnim zemljama.\nIako danas znatno više uključena u globalne proizvodne i trgovinske lance, Srbija je, zahvaljujući odgovornom vođenju ekonomske politike u prethodnom periodu i koordinisanim i pravovremenim merama Narodne banke Srbije i Vlade Srbije, uspela da ekonomsku štetu tokom pandemije svede na minimum. Uspeli smo ne samo da sačuvamo postojeće proizvodne kapacitete već i da izgradimo nove, kao i da nastavimo sa investicionim ciklusom, koji smo započeli 2015. godine. Na taj način smo pad bruto domaćeg proizvoda u 2020. sveli na svega 1%, a njegov pretkrizni nivo uspeli smo da dostignemo već u prvom tromesečju ove godine – jedno tromesečje ranije nego što smo očekivali.\n„Šta su bili ključni preduslovi za ovakav rezultat?” pitanje je koje često dobijamo i od vaših kolega, ali i od međunarodnih finansijskih institucija i stručne javnosti. I na to pitanje uvek odgovaramo isto – da je najvažniji faktor, koji se najčešće i najbrže zaboravlja i često uzima zdravo za gotovo – očuvanje makroekonomske i finansijske stabilnosti po svaku cenu, a u njegovoj osnovi je i relativna stabilnost deviznog kursa. Zahvaljujući tome uspeli smo da uradimo ono što je bilo najvažnije – sprečili smo veći pad poslovnog i potrošačkog poverenja tokom prvog talasa pandemije, a nakon toga i omogućili očuvanje poverenja na visokom nivou. To je doprinelo da pretkrizni nivo industrijske proizvodnje i izvoza dostignemo još u trećem tromesečju prethodne godine, nakon čega smo bili prilično sigurni da će Srbija biti jedna od retkih zemalja koje će uspeti da zaista ostvare ekonomski oporavak u obliku latiničnog slova „V”.\nInflacija je ostala čvrsto pod kontrolom uprkos brojnim šokovima koji su dolazili i iz međunarodnog okruženja, i po osnovu izmenjenih uslova poslovanja i potrošnje u Srbiji, što će se, po našoj oceni, nastaviti i u narednom periodu.\nProsečna inflacija u 2020. godini iznosila je 1,6%, a oko donje granice cilja inflacija kretala se i u prvom tromesečju ove godine, čime smo očuvali ukupnu makroekonomsku stabilnost, a time i povoljne uslove poslovanja i realnu vrednost dohodaka građana. Kao i u drugim zemljama u regionu, pod uticajem viših cena energenata i hrane, kao i usled delovanja efekta niske baze iz istog perioda prethodne godine, inflacija se u aprilu našla blizu centralne vrednosti cilja. Na nivou od oko ili ispod 2% sve vreme nalazi se i bazna inflacija, što potvrđuje da su inflatorni pritisci sa strane tražnje i dalje niski.\nPrema našoj majskoj projekciji, međugodišnja inflacija će se u narednoj godini dana kretati oko centralne vrednosti cilja, pod uticajem privremenih faktora, pre svega svetske cene nafte i primarnih poljoprivrednih proizvoda, koje već izvesno vreme rastu usled povećanog optimizma oko globalnog privrednog rasta. Po očekivanom prestanku delovanja ovih faktora, od sredine naredne godine inflacija će se kretati u donjoj polovini ciljanog raspona od 3± 1,5% i tu se zadržati u srednjem roku.\nZahvaljujući snažnom prilivu investicija i postignutoj sektorskoj i geografskoj rasprostranjenosti, industrijska proizvodnja i robni izvoz dostigli su pretkrizni nivo još sredinom 2020. godine, a ukupan bruto domaći proizvod u prvom tromesečju ove godine.\nUprkos padu ekonomske aktivnosti u zoni evra u poslednjem tromesečju 2020. godine, koje je nastavljeno i početkom ove godine, srpska ekonomija nastavila je da se snažno oporavlja i dostigla je pretkrizni nivo već u prvom tromesečju ove godine. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, međugodišnji rast bruto domaćeg proizvoda u prvom tromesečju iznosio je 1,2%, dok je na tromesečnom nivou, desezonirano posmatrano, prema našoj proceni, bruto domaći proizvod povećan za 2,5%. Ovakav rezultat je bolji od prvobitnih očekivanja, a tome je veliki doprinos dala pojačana aktivnost u građevinarstvu. Takođe, odlični rezultati ostvareni su i u industriji, izvozu i delu uslužnih sektora, uprkos novom talasu pandemije.\nNa osnovu bržeg oporavka u prvom tromesečju od očekivanog, većih planiranih kapitalnih investicija države i donetog trećeg paketa fiskalnih mera, procenjujemo da će rast bruto domaćeg proizvoda ove godine iznositi 6%, što je iznad naših prethodnih projekcija. Ukoliko Srbija nastavi sa odličnim rezultatima u realizaciji infrastrukturnih projekata i u privlačenju stranih direktnih investicija, stvoriće se mogućnost da stopa rasta bude i veća od sadašnje projekcije od 6%, čemu u prilog može ići i dalji uspešan tok procesa vakcinacije, kao i oporavak u uslužnim delatnostima.\nPored pune makroekonomske i finansijske stabilnosti, ključan doprinos očuvanju poslovnog i potrošačkog poverenja, kao i ovakvom rezultatu po pitanju bruto domaćeg proizvoda, dao je obiman paket ekonomskih mera donet još na samom početku pandemije, nakon kojeg su usledila još dva paketa mera. Osim same veličine paketa, podjednako je važna bila i njegova pravovremenost, čime su nosioci ekonomske politike u Srbiji poslali jasan signal privredi i stanovništvu da će učiniti sve da očuvaju raspoloživi dohodak i tržište rada, ali pre svega poslovno i potrošačko poverenje i povoljan poslovni ambijent za investicije. Da smo bili uspešni u tome potvrđuje i podatak o prilivu stranih direktnih investicija u 2020. godini koji je, uprkos pandemiji, dostigao 3 milijarde evra i, kao i prethodnih godina, pretežno bio usmeren u izvozne sektore. Takođe, dobar tempo priliva stranih direktnih investicija nastavljen je i u ovoj godini. Ne manje važno, u 2020. povećana je dobit privrede na 433,6 milijardi dinara, pri čemu podaci o strukturi prihoda i rashoda ukazuju na to da su tome u velikoj meri doprinele mere Vlade i Narodne banke Srbije, tj. veći prihodi po osnovu subvencija i smanjeni rashodi po osnovu troškova kamata.\nUređenjem javnih finansija stvoren je prostor za snažnu reakciju fiskalne politike, koji je efikasno i iskorišćen, bez narušavanja principa održivosti javnih finansija, što su prepoznale i vodeće međunarodne institucije i rejting agencije.\nU prethodnom periodu Srbija je očuvala svoj kreditni rejting na korak do investicionog i uspešno emitovala evroobveznice po rekordno niskim kamatnim stopama, koje su pre svega upotrebljene za prevremenu otplatu ranije emitovanih skupih obveznica, ali i za adekvatnu fiskalnu podršku privredi u borbi s pandemijom. Pri tome, važno je naglasiti da su rejting agencije i druge međunarodne finansijske institucije uverene u održivost srpskih javnih finansija i da povećanje fiskalnog deficita i javnog duga u uslovima pandemije vide kao privremeno i opravdano.\nTome u prilog govori i činjenica da je povećanje učešća javnog duga u bruto domaćem proizvodu koje je Srbija imala tokom 2020. godine bilo jedno od najmanjih u Evropi, čemu je doprineo povoljniji ishod u pogledu privrednog rasta, kao i niži troškovi njegovog servisiranja. Javni dug opšte države u Srbiji tokom 2020. povećan je za svega 5,4 procentna poena bruto domaćeg proizvoda, što je višestruko manje od većine evropskih zemalja, u kojima je povećanje učešća javnog duga iznosilo i preko 15, a u nekima i preko 20 procentnih poena. Iako će ove godine javni dug biti privremeno povećan, cenimo da će ostati ispod mastrihtskog kriterijuma od 60% bruto domaćeg proizvoda, kao i da će već od sledeće godine biti na silaznoj putanji, što su ocene i domaćih, ali i međunarodnih finansijskih institucija.\nGeografski rasprostranjene investicije u izvozno orijentisane sektore nastavljaju da doprinose smanjenju spoljne neravnoteže.\nZahvaljujući očuvanju postojećih i otvaranju novih izvoznih kapaciteta u prerađivačkoj industriji i poljoprivredi, Srbija je spremno dočekala oporavak eksterne tražnje i u prvom tromesečju ostvarila rast robnog izvoza od čak 16,6% međugodišnje, ostvarivši pritom prvi put suficit na tekućem računu platnog bilansa. Prema preliminarnim podacima, Srbija je u prvom tromesečju ove godine ostvarila suficit na tekućem računu platnog bilansa od blizu 160 miliona evra, što je za čak oko milijardu i 100 miliona evra bolji rezultat u odnosu na prvo tromesečje prethodne godine. Uz bruto priliv stranih direktnih investicija, koji je u prvom tromesečju iznosio 960 miliona evra, kao i neto priliv po osnovu portfolio investicija u sličnom iznosu, devizne rezerve zemlje porasle su na 14,3 milijarde evra, čime je dodatno ojačana otpornost na eksterne rizike.\nProcenjujemo da će nastavak snažnog priliva stranih direktnih investicija, uz rast državnih investicija na blizu 7% bruto domaćeg proizvoda, dovesti do rasta učešća ukupnih fiksnih investicija u realnom bruto domaćem proizvodu na preko 24% već ove godine. Takav rast fiksnih investicija predstavlja jednu od važnih potvrda da su mere koje smo donosili tokom pandemije bile adekvatne, pravovremene i da su dale rezultate. Uzimajući u obzir sve veću atraktivnost Srbije kao investicione destinacije i ambiciozan plan države u pogledu izgradnje infrastrukture, procenjujemo da je dostizanje učešća fiksnih investicija u bruto domaćem proizvodu od 25% u narednih nekoliko godina vrlo izvesno. Takođe, nastavak investicija uticaće na dalji rast učešća izvoza robe i usluga u bruto domaćem proizvodu, koje bi do 2023. trebalo da bude povećano s prošlogodišnjih 48% na preko 56%.\nKao rezultat prethodnog ublažavanja monetarne politike, uslovi zaduživanja na domaćem tržištu ostali su povoljni, a rast kreditne aktivnosti nastavljen.\nU periodu od prethodnog Izveštaja o inflaciji, referentna kamatna stopa zadržana je na 1%, što je njen najniži nivo u režimu ciljanja inflacije. Finansijski uslovi na domaćem tržištu ostali su podsticajni, a zahvaljujući efektima prethodnog ublažavanja monetarne politike, kao i odobravanju kredita iz garantne šeme po povoljnim uslovima, kamatne stope na dinarske kredite privredi približile su se stopama na evroindeksirane kredite. To je rezultiralo i povećanim korišćenjem dinarskih kredita i daljim napretkom u procesu dinarizacije. Posmatrano na međugodišnjem nivou, rast kredita privredi i stanovništvu u prvom tromesečju u proseku je iznosio 8,7%. Rast od početka godine vode investicioni krediti privredi i stambeni krediti stanovništvu, što ukazuje na to da je struktura kredita povoljna sa stanovišta podrške održivom privrednom rastu. Ne manje važno, prvi put od izbijanja pandemije, rezultati ankete o kreditnoj aktivnosti pokazuju da su banke u prvom tromesečju ove godine ublažile kreditne standarde, kao i da se očekuje da će to nastaviti i u narednom periodu.\nUčešće problematičnih kredita u ukupnim kreditima i dalje je ispod pretkriznog nivoa i u martu je iznosilo 3,9%. Primera radi, godinu dana nakon ispoljavanja efekata svetske finansijske krize na nas (u septembru 2008. godine), pokazatelj problematičnih kredita povećan je na preko 17%, kao posledica pada ekonomske aktivnosti i slabljenja dinara prema evru. Upravo ovaj podatak govori o značaju donetih monetarnih i fiskalnih podsticaja u uslovima krize izazvane pandemijom, ali i relativne stabilnosti deviznog kursa, jer je to omogućilo da se očuva finansijska stabilnost i da se nastavi snažna interakcija realnog i finansijskog sektora.\nPrioritet monetarne politike i u narednom periodu biće obezbeđenje cenovne i finansijske stabilnosti, uz podršku što bržem rastu naše privrede i zaposlenosti, daljem rastu izvoznog sektora, kao i povoljnom investicionom ambijentu. Narodna banka Srbije će nastaviti da pažljivo prati kretanja i uticaj ključnih faktora iz domaćeg i međunarodnog okruženja na inflaciju, finansijsku stabilnost i brzinu ekonomskog oporavka i da u skladu s tim prilagođava svoje mere u interesu naše privrede i građana.\nDame i gospodo, drage kolege,\nGlobalna privreda se postepeno oporavlja od krize izazvane pandemijom i, prema oceni međunarodnih finansijskih institucija, izgledi za njen dalji rast povoljniji su nego pre tri meseca. Pre svega, očekuju se pozitivni efekti masovne vakcinacije, kao i dodatnih fiskalnih mera koje preduzimaju najveće ekonomije sveta, prvenstveno Sjedinjene Američke Države. Iako i dalje postoji neizvesnost u pogledu toka pandemije i njenih efekata na globalnu privredu, a time i na cene primarnih proizvoda i globalne finansijske uslove, ona je smanjena u odnosu na prethodni period. Polako se nazire svetlost na kraju tunela.\nNormalizacija globalnih ekonomskih tokova i očekivani oporavak eksterne tražnje, pravovremen i adekvatan odgovor nosilaca ekonomske politike u Srbiji i po tom osnovu očuvani povoljni uslovi finansiranja, proizvodni kapaciteti i radna mesta, kao i dalji napredak u procesu vakcinacije, prema našoj oceni, obezbediće dostizanje stope rasta bruto domaćeg proizvoda od 6% i više, a zatim i povratak na dinamične stope rasta u narednim godinama.\nSvoje izlaganje zaključila bih sledećim rečima – sve što je ostvareno u prethodnim godinama – od postignute i očuvane cenovne stabilnosti i relativne stabilnosti deviznog kursa, preko usidrenih inflacionih očekivanja i uređenih javnih finansija, kao i bolje spoljne pozicije zemlje, do visokih deviznih rezervi, jakog finansijskog sistema i povećane efikasnosti monetarne politike – omogućilo nam je da se ovoj svetskoj krizi bez presedana suprotstavimo sa znatno bolje pozicije. Borba s pandemijom još uvek nije gotova, ali sada nam je daleko lakše da gledamo unapred, nastavimo da sprovodimo strukturne reforme, planiramo i dodatno unapređujemo našu konkurentsku poziciju, a našim građanima obezbedimo veći životni standard i prosperitet.\nNa kraju današnjeg obraćanja poželela bih dobro zdravlje svim našim građanima i nadam se da se već u avgustu vidimo uživo, na uobičajenom formatu konferencija na kojima predstavljamo Izveštaj o inflaciji.\nIzveštaj o inflaciji - maj 2021.\nPrezentacija Izveštaja o inflaciji - maj 2021.


Štrajk se nastavlja nakon odbacivanja žalbe Dojče Bana › Made-in-Germany.rs\nNemački nacionalni železnički prevoznik Dojče Ban (DB) je pod izgovorom prekida saobraćaja pokušao da preko suda izdejstvuje okončanje štrajka svojih železničara, ali u tome nije uspeo ni u prvoj instanci, a ni nakon žalbe na sudsku odluku.\nPokušaj Nemačke železnice da pravnim sredstvima zaustavi štrajk mašinovođa nije uspeo, jer je u drugoj instanci pokrajinski sud za rad u Frankfurtu odbacio njihov zahtev za zabranu štrajka koji je organizovao Sindikat nemačkih mašinovođa (GdL).\nNaime, Dojče Ban je podneo tužbu jer je sindikat mašinovođa odbio revidiranu ponudu kompanije u sporu oko plata. Nakoin odbijanja ponude sindikat je stupio u treći štrajk ponovo parališući veliki deo železničkog putničkog saobraćaja u zemlji.\n„Dojče Ban je dužan da preduzme korake na sudu protiv štrajka GdL-a u interesu naših korisnika“, najavili su iz kompanije i ocenili da su motivi sindikata izgleda „više političke“ prirode, a ne borba za poboljšanje uslova rada, prenosi agencija Rojters.


Dembele nije izdržao pola sata, Dešan tvrdi: Osetio je ozbiljnu nelagodu, morao sam da ga izvučem\nKrilni napadač Barselone možda opet ozbiljnije povređen\nOpet taj Usman Dembele i opet povreda. Osmi put u poslednje dve godine, krilni napadač Barselone morao je da napusti teren Puškaš Arene nepunih pola časa pošto ga je Didije Dešan uveo u drugom poluvremenu utakmice protiv Mađarske gde je upravo on trebalo da donese prevagu za preokret koji se na kraju nije ni dogodio.\nJoš dok je izlazio s terena videlo se da Dembele oseća bol što se videlo po grimasama na njegovom licu. S obzirom na prethodna iskustva s njim, nije isključeno da je u pitanju teža povreda. A, šta kaže selektor Didije Dešan?\n“Dembele je 'osetio' tetivu, odmah iza kolena, moraće da ide na specijalistički...


Drugi dan zaredom, grupa građana okupila se na ulazu u zagrebačku bolnicu kako bi protestovali protiv novih mera koje je Vlada uvela kao obavezne u borbi protiv koronavirusa.\nVlada je nametnula pravilo da svaki zaposleni u zdravstvenom sistemu mora imati Covid sertifikat. Prema rečima ministra zdravlja Vilija Beroša, među zaposlenima koji su testirani u ponedeljak, za najmanje 20 je utvrđeno da je pozitivno. To, kako je rekao, pokazuje da su mere dobre i da se moraju sprovesti.\nU utorak ujutro policija je kontrolisala demonstrante ispred bolnice. Građani su tražili da uđu u bolnicu, ali je policija to odbila, pa demonstranti nisu pokušali da uđu nasilno. Sat kasnije su otišli i rekli da će se protest nastaviti. Proteste organizuju grupe koje smatraju da vakcinacija ne može biti obavezna i da niko ne može zahtevati Covid sertifikat kao uslov za rad.\nProtest je u ponedeljak eskalirao kada je ministar zdravlja Beroš došao da prati sprovođenje nove mere. Ministar unutrašnjih poslova Davor Božinović rekao je u ponedeljak uveče da protesti u Zagrebu i Splitu, sa istom porukom, nisu bili najavljeni u skladu s pravilima a čak i da jesu, ne bi dobili dozvolu.\n„Ne bih rekao da su to bili veliki protestni skupovi. Oni su se dogodili na samo nekoliko lokacija u Hrvatskoj ”, rekao je ministar Božinović u informativnom programu Nove TV u ponedeljak uveče.\nRekao je da policija radi na identifikaciji tih ljudi i da je zatražila snimke video nadzora, napominjući da je postupak jasan ako se dokaže da su prekršili zakon.\nMinistar Božinović rekao je da nije određen rok za besplatno testiranje na koronavirus. „Ne razumem da ljudi koji biraju zdravstvenu profesiju imaju problem sa elementarnom medicinom, i sigurno je da su javno zdravlje i vakcinacija pomogli svima nama da danas budemo na planeti i živimo svoje živote“, rekao je on.


Istorija ponovo napisana - Taekwondo klub Galeb\nPočetnaVestivestiIstorija ponovo napisana\nReprezentativke Republike Srbije u tekvondu, Milica Mandić i Tijana Bogdanović, zajedno sa svojim trenerom, Draganom Jovićem, na Olimpijskim igrama u Tokiju ostvarili su istorijski uspeh i za srpski tekvondo i celokupni sport u našoj zemlji.\nObe su članice Tekvondo kluba Galeb, i uz Dragana Jovića osnivača i prvog čoveka našeg kluba, u poslednja tri olimpijska ciklusa izborile su čak 4 medalje!\nMilica Mandić je 2012. godine sa OI u Londonu donela prvu zlatnu medalju za Republiku Srbiju otkako učestvuje kao samostalna država. Osvajanjem još jednog zlata ove godine na OI u Tokiju, Milica je jedina od srpskih učesnika koja je osvojila dve zlatne olimpijske medalje. Istovremeno, ona je time jedna od četiri takmičarke u tekvondu iz celog sveta kojima je to uspelo.\nTijana Bogdanović je sa samo 18 godina u Rio de Žaneiru 2016. godine osvojila srebro, a ove godine i bronzu u Tokiju. Dve medalje u dva uzastopna olimpijska ciklusa! Retko ko je to uspeo, a ima tek 23 godine.\nSelektor tekvondo reprezentacije i njihov trener, Dragan Jović, ovim veličanstvenim uspehom postao je jedini srpski trener sa četiri olimpijske medalje. Ono što ovo postignuće čini još značajnijim jeste da su ove medalje osvojene u nizu na poslednja tri takmičenja, što govori o kontinuitetu u osvajanju odličja.\nOvakvim rezultatima Milica, Tijana i Gale doveli su Srbiju na drugu poziciju u ekipnom plasmanu, i na prvo mesto na olimpijskim igrama u ženskoj konkurenciji za tekvondo, što se u istoriji ovog sporta u Srbiji nikada nije desilo!\nČestitamo Milici, Tijani i Galetu, uz veliko hvala što su Srbiju i naš Tekvondo klub Galeb uzdigli do najviših sportskih visina.\nŽelimo našim galebanima da ih ovi uspesi motivišu i da im pokazu da je sve moguće kada se vredno i istrajno radi!


Septembar 22, 2021 16:38\nPredsednik Nacionalnog saveta Albanaca Ragmi Mustafa rekao je Radiju Slobodna Evropa da je danas privremenim institucijama poslat zahtev o izuzimanju te tri opštine, kako bi se svim građanima, bez obzira na nacionalnu pripadnost, omogućila potpuna sloboda kretanja.\n"Poslali smo zahtev da se iz odluke izuzmu opštine Bujanovac, Preševo i Medveđa. Ne Albanci ili Srbi, već te tri opštine koje su veoma povezane sa Kosovom iz kojih ljudi svakodnevno putuju na Kosovo", rekao je Mustafa.\nPrema njegovim rečima, za albansku nacionalnu zajednicu odluka Prištine je politički razumljiva, ali je njena primena diskutabilna, jer Albance iz tzv. Preševske doline dovodi u poziciju taoca u nadmudrivanju Prištine i Beograda.\n"Mi podržavamo svaku odluku Prištine koja osnažuje državnost Kosova, ali nas ovaj potez čini taocem u nadmudrivanju Prištine i Beograda. Ona je najviše pogodila Albance iz Preševske doline koji su porodično, istorijski i tradicionalno veoma povezani sa Kosovom", rekao je Mustafa.\nKako je dodao, čeka se odgovor iz Prištine, kao i da se čeka i na prelazima Končulj i Mučibaba u dugačkim kolonama automobila za dobijanje kosovskih probnih tablica.


RTS :: Stvoreni uslovi da pečat ode u istoriju\nEkonomija Stvoreni uslovi da pečat ode u istoriju\nStvoreni uslovi da pečat ode u istoriju\nčetvrtak, 08. feb 2018, 17:26 -> 17:32\nReforme kojima je cilj da se privredi olakša poslovanje sprovedene su u prethodnom periodu, a veliku ulogu u tome ima uvođenje elektronskih servisa. Stvoreni su i uslovi da pečat konačno izađe iz upotrebe, kaže pomoćnica ministra privrede Katarina Obradović Jovanović.\nPrvi put preduzetnici mogu da se registruju elektronski, odnosno ne moraju da odlaze u APR da bi registrovali firmu, rekla je Katarina Obradović Jovanović.\nTakođe, ističe, sve poreske prijave od ove godine mogu da podnose elektronski, te su stvoreni i uslovi za korišćenje elektronske fakture, kao i uslovi da pečat konačno izađe iz upotrebe.\nPomoćnica ministra privrede ukazuje na to da je cilj da se nađe najbolji način za redovno informisanje privrednika o reformskim potezima koji će im uštedeti vreme i novac, odnosno, koji će im omogućiti efikasnije poslovanje.\n"Službe Ministarstva privrede su uvek na raspolaganju privrede za sve informacije koje će im pomoći u poslovanju, a važnu ulogu imaju i reginalne razvojne agencije i Privredna komora Srbije. Za nas je veoma važno da privrednici budu upoznati sa ovim novinama i da nemaju predrasude da ih je komplikovano primeniti", rekla je Obradović Jovanović, saopšteno je iz tog resora.\n1 Mihajlović: Srbija će imati najbržu prugu u ovom delu regiona\n2 Miler: Deo gasovoda kroz Srbiju do kraja 2019. godine\n3 RT: Rusija će povećati ulaganja u Srbiju za 500 miliona dolara\n4 "Srbija neće biti pogođena kvotama za čelik"\n5 Ruski i srpski zvaničnici o saradnji


Murinjo: Ekipa Arsenala je dosadna : Nadlanu.com\nObjavljeno 26. dec 2013. / 20:49:00\nArsenal i Čelsi odigrali su u ponedeljak nerešeno 0:0, a posle te utakmice navijači Arsenala su uzvikivali "dosadni, dosadni Čelsi", pošto se Murinjova ekipa dobro branila.\n"Mislim da je dosadan onaj tim koji igra na svom terenu i ne može da postigne gol. To je dosadno. Ako je neko dosadan, onda su to oni (Arsenal), pošto naš golman Petr Čeh nije imao nijednu odbranu", rekao je Murinjo, preneli su britanski mediji.\n"Igraš na svom, punom stadionu, a svi žele da vide pobedu. Ne postoji nijedan domaći navijač na svetu koji dođe na stadion i ne očekuje da vidi pobedu svoje ekipe", dodao je portugalski stručnjak.\nPosle 17 utakmica, Čelsi zauzima četvrto mesto na premijerligaškoj tabeli sa 34 boda, dva manje od vodećih Liverpula i Arsenala, dok Mančester siti na trećem mestu ima 35 bodova.\nMurinjo smatra da će se, pored te četiri ekipe, za titulu boriti još Totenhem i Mančester junajted, koji imaju šest, odnosno osam bodova zaostatka za Liverpulom.\nMurinjo je sa Čelsijem osvojio šampionske titule 2005. i 2006. godine. On je rekao da uživa u takmičenju u Premijer ligi, u kojoj ima mnogo iznenađenja.\n"Sada uživam više nego 2005. i 2006. godine. Fantastično je, postoji pritisak. Rekao sam pojedinim igračima da moraju da nauče da se nose sa takvom situacijom. Moraju da nauče. To za mene nije problem", rekao je on.\n"Kada zaostajete 20 bodova za liderom, možete da pobedite na svom terenu sa 6:0 i to neće ništa značiti. Ono što je važno je borba za titulu, da igrate sjajne utakmice i postignete pobedonosni gol. Na taj način će mladi igrači brzo sazreti. Moraju da odrastu i mislim da sam ja prava osoba koja će ih naučiti da se izbore sa ovakvom situacijom, pošto u njoj uživam", dodao je Murinjo.


Autoputevi: Kako bi Srbija izgledala da su ispunjena sva obećanja - BBC News na srpskom\nKoridor 10 - ovo nije prvi put da je najavljeno otvaranje 26 kilometara duge trase kod Grdelice\nZavršetak radova na južnom delu Koridora 10 obeležava se svečanim otvaranjem ovog vikenda. Da je sve išlo po planu, crvena vrpca bila bi presečena godinama ranije.\n„Ovo menja sliku Srbije. Da se ljudi ponose, da vide koliko je Srbija napredovala, koliko može da ide brže, drugačije i uspešnije", saopšteno je na Instagram profilu predsednika Srbije Aleksandra Vučića uz najavu svečanog otvaranja autoputa kroz Grdeličku klisuru u subotu.\nOvo nije prvi put da je najavljeno otvaranje 26 kilometara duge trase važne saobraćajnice na jugu zemlje.\nKada je u junu prošle godine ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović posetila radnike na Koridoru 10, zajedno sa tadašnjim vršiocem dužnosti direktora Koridora Srbije Zoranom Babićem, otvaranje je najavila za jesen prošle godine.\n„Od Beograda do Skoplja za tri sata"\nJesenjeg otvaranja nije bilo - kraj prošle godine obeležili su najave radovi na sanaciji potpornog zida koji se obrušio nekoliko puta u toku 2018.\nIstorija najjužnije deonice Koridora 10 seže do Olimpijskih igara u Grčkoj, 2004. godine.\nPre skoro dve decenije, otvaranje iste deonice najavio je i tadašnji premijer Srbije Zoran Đinđić - obećao je da će trasa od Leskovca do makedonske granice biti završena do Olimpijade u Atini 2004.\nSa Olimpijade u Grčkoj, sa srebrom oko vrata, vratili su se vaterpolisti Srbije i Crne Gore i Jasna Šekarić - ali ne najavljenim autoputem.\nAutor fotografije, Koridori Srbije\nViše od 1200 kilometara autoputa u Srbiji - za sada ostaje samo u planu\nPetnaest godina kasnije, svečanom otvaranju prisustvuje predsednik Vučić, koji kaže da je izuzetno ponosan jer će se od Beograda do Skoplja putovati tri sata.\nIzgradnja južnog dela Koridora 10 dugog 74 kilometra počela je 2013. godine. Na delu kroz Grdeličku klisuru radilo se šest godina i za to vreme je izgrađeno 26, 3 kilometra autoputa, 36 mostova i dva najsavremenija tunela, podaci su Koridora Srbije.\nNova-stara obećanja i najave\n„Ipak se kreće" pisala je RT Revija u decembru davne 1979. godine o izgradnji autoputa Bratstvo-jedinstvo.\n„Od svih u zemlji, najviše napreduje deo autoputa Bratstvo-jedinstvo kroz SR Srbiju. I pored doskorašnjih pesimističnih prognoza, možemo reći: ipak se kreće", pisalo je u članku objavljenom e pre četiri decenije.\nSkupština Srbije je tada najavljivala da će odmah nakon izgradnje autoputa Beograd-Niš zasući rukave i kao prioritet postaviti izgradnju Ibarskog puta i autoputa od Beograda ka Kosovu i Crnoj Gori.\nAutoput od Beograda do Crne Gore danas se naziva Koridor 11, odnosno Autoput E763 - i dalje je prioritet.\nČetiri decenije kasnije, maja 2019, predsednik Vučić prisustvovao je početku radova na izgradnji deonice od Preljine do Požege.\nIako se od Beograda do crnogorskog mora ovog leta neće moći autoputem, u Ministarstvu saobraćaja, građevinarstva i infrastrukture su optimistični.\nMinistarka Mihajlović najavila je da će radnici ovog leta zasući rukave i početi izgradnju tri nova autoputa.\n„Na leto nas očekuje početak radova na autoputu ka Bosni i Hercegovini, od Sremske Rače do Kuzmina, kao i Moravskog koridora, veoma važnog za Srbiju jer će povezati Koridore 10 i 11 i velike gradove u centralnom delu zemlje", rekla je medijima.\nLeto će obeležiti i otvaranje autoputa na istočnom delu Koridora 10 - ka Bugarskoj.\nČiji autoput je duži - igra brojevima\nZašto su kilometri toliko važni?\nKolika je zapravo dužina autoputeva u Srbiji?\nDo 2017. trebalo je da smo izgradili više kilometara od Hrvatske - „ velesile na Balkanu" kada su autoputevi u pitanju - najavljivao je predsednik Vučić.\n„U martu 2017. trebalo bi da Srbija prvi put po broju kilometara autoputa pretekne Hrvatsku, koja je velesila po pitanju broja autoputeva. To nije mala stvar za našu zemlju", rekao je pre četiri godine tada premijer Vučić.\nDve godine kasnije, Srbija ipak nema „veću kilometražu" od suseda.\nSa 1310 kilometara, koliko je Hrvatska imala 2017. godine, daleko je ispred Srbije - predstavnici vlasti godinama najavljuju da je cilj Srbije izgradnja 1200 kilometara autoputa. To uključuje izgradnju Koridora 10 i 11.\nKako bi Srbija izgledala da su održana obećanja?\n„Srbija izdavaja 1,7 odsto BDP-a za sanaciju šteta saobraćajnih nesreća"\n„Izgradnja autoputeva u Srbiji ima strateško značenje ne samo po pitanju privrede, već i iz aspekta bezbednosti saobraćaja", kaže za BBC na srpskom Damir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja.\nOkanović ističe se su vesti koje dolaze sa putnog pravca od Beograda ka Crnoj Gori često one o saobraćajnim nesrećama.\n„Ta deonica je izuzetno opterećena, uz niz nepovoljnih okolnosti koje utiču na bezbednost saobraćaja. Onog trenutka kada taj isti putni pravac pokrijete autoputem, slika se drastično menja na bolje", kaže.\nNovi kilometri autoputa znače manji broj saobraćajnih nesreća, manji broj stradalih i znatno manje troškove vezane za saobraćajne nezgode.\n„Prema radu profesora Borisa Antića sa Saobraćajnog fakulteta u Beogradu, Srbija izdavaja 1,7 odsto BDP-a za sanaciju šteta saobraćajnih nesreća", kaže Okanović.\nProfesor Antić za BBC na srpskom objašnjava značaj autoputeva kada je bezbednost saobraćaja u pitanju.\n„Autoput je saobraćajnica na najvišem nivou. Nemamo razloga da očekujemo pešaka, biciklistu, traktor, raskrsnicu. Saobraćajne nezgode na autoputevima su retke", kaže.\nIako nezgode koje se dogode na autoputu često imaju teške posledice, Antić ističe da su ovakve magistrale najbezbednije.\n„Deonica autoputa od Ljiga do Preljine - pre otvaranja autoputa dešavao se veliki broj nesreća sa teškim ishodima. To se sada promenilo".\nOsim bezbednosti, da su obećanja koje je država davala u proteklih 40 godina ispunjena makar delimično, autoputevi bi nam doneli još nešto.\n„Razvijenost zemalja meri mrežom autoputeva. Sa svakim kilometrom raste kvalitet života, privreda i turizam", zaključuje Antić i ističe da se raduje svakom novom kilometru.\nBeogradski metro i obećanja: „Prva linija od 2028. godine" - šta će biti sa vodosnabdevanjem\nUjedinjeni emocijom - ceremonija otvaranja Olimpijskih igara u Tokiju\nEjmi Vajnhaus, dragulj koji je prerano nestao


Epl - Dnevni list Danas\nPočetna » Epl » Page 3\nEpl ostaje bez ključnog dizajnera\nSer Džonatan Ajv, glavni dizajner svih Epl proizvoda, odlučio je da napusti kompaniju posle višedecenijskog rada na kreiranju računara, laptopova, iPod muzičkog plejera i iPhone telefona.\nPiše: Ivan Trajković 28. 6. 2019.\niPhone može lako da se hakuje?\nEplovi proizvodi iPhone i iPad, uz Android uređaje, čine najveći deo smartfon tržišta. Iako je operativni sistem iOS prilično siguran, ipak postoji nekoliko načina na koji korisnici mogu biti ugroženi.\nPiše: Ivan Trajković 21. 6. 2019.\nAmazon vredniji od Epla i Gugla\nAmerički tehnološki div Amazon prestigao je Epl i Gugl te tako postao najvredniji brend na svetu, pokazalo je u utorak objavljeno istraživanje.\nPiše: Radio Slobodna Evropa 13. 6. 2019.\niPad konačno dobija nove opcije\nTablet računar iz Epla je godinama najpopularniji (i najskuplji) u ovom segmentu tržišta.\nPiše: Ivan Trajković 13. 6. 2019.\nEpl ne može bez Kine\nZabrane za Kineske proizvođače i trgovinski rat između SAD i Kine nameće i pitanje povećanja cena, ali i nestašice elektronike i IT proizvoda na zapadnim tržištima.\nPiše: Ivan Trajković 5. 6. 2019.\nVrednost Majkrosofta premašila 1.000 milijardi dolara\nNakon što je zabeležen pad deonica na Vol Stritu, zbog sumornih finansijskih izveštaja kompanija iz industrijskog sektora Sjedinjenih Američkih Država, kao i pada na evropskim berzama, zabeležen je rast u sektoru tehnologije.\nPiše: Al Jazeera Balkans 26. 4. 2019.\nEpl objavio svoju dugo očekivanu striming platformu\nEpl je objavio danas da uvodi novi striming servis, Epl TV Plus, koji će imati originalne serije i filmove i mogao bi da konkuriše Netfliksu, Amazonu i kablovskoj televiziji.\nPiše: Beta 25. 3. 2019.\nGugl i Epl štite Saudijsku Arabiju\nPre par nedelja smo vam doneli priču o aplikaciji za Android i iOS zvanoj Absher, iza koje stoji Vlada Saudijske Arabije.\nPiše: Ivan Trajković 6. 3. 2019.\nEpl smanjuje očekivanja prodaje mobilnih uređaja\nPiše: Ivan Trajković 7. 1. 2019.\nI strane kompanije registruju internet adrese na ćirilici\nUkupan broj registrovanih internet domena u Srbiji iznosi 105.826, od toga je latiničnih domena pod oznakom .rs 103.290, a ćiriličnih sa oznakom .СРБ 2.536 u ovom trenutku.\nEpl najveći svetski brend u 2018.\nEpl je zauzeo prvo mesto na ovogodišnjoj listi najvećih svetskih brendova, sa vrednošću kompanije od 214,48 milijardi dolara. Na drugom mestu je Gugl, a Amazon na trećem, prenosi Mina, navodi RTCG.\nPiše: Danas Online 25. 12. 2018.\nEpl uplatio više od 14 milijardi evra spornog poreznog duga Irskoj\nEpl je uplatio irskoj vladi 14,3 milijardi evra poreza, koliko je taj američki tehnološki div, prema zaključku Evropske komisije, dugovao zbog nezakonitih poreznih olakšica, piše BBC.\nPozicija Džefa Bezosa kao najbogatijeg čoveka na svetu učvrstila se ove nedelje kada je njegovo bogatstvo poraslo je na 1,8 milijardi dolara, nakon što je tržišna vrednost Amazona u utorak dostigla vrednost od bilion dolara, prenosi portal PC press.\nEpl prva kompanija vredna bilion\nEpl je postao prva kompanija na berzi koja je dostigla vrednost od bilion dolara, prenosi AP.\nTajna istorija ajfona\nZabeleženo je 14 samoubistava, 18 pokušaja samoubistava, a radnici su počeli da se bacaju sa zgrade tvornice, ponekad i usred smene, piše u svojoj knjizi „Tajna istorija ajfona“ Brajan Merčant, koji je uspeo kroz toalet da uđe u pogon Epla u Kini.


Čuvaćemo i štitićemo i kosovski zavet i Vidovdan, ali ćemo brinuti o budućnosti našeg naroda na Kosovu, kao i u Bujanovcu i svakom drugom mestu gde Srbi žive, poručio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić u svom govoru na obeležavanju jubileja manastira Prohor Pčinjski.\nAleksandar VuÄiÄ‡ (Foto Beta)\nOn je istakao da će se srpska delegacija u Briselu boriti za Srbiju, te da neće biti ničiji podanici osim što će biti sluge samo svoga naroda i svoje države.\n"Devet i po vekova postojanja i opstanka na trusnom, teškom tlu o čemu svedoči i ovaj jubilej je obaveza da i u narednih devet i po vekova postojimo i opstajemo. Naša obaveza je da narodu koji živi ovde, u Trgovištu i Bujanovcu obezbedimo opstanak, da ponovo pokrenemo u prostoru Gumoplastike fabričke pogone, da ponovo naši mladi mogu da se zaposle ovde, da mogu da rade i žive, vide budućnost za sebe i svoju decu. Ovde živi divan narod, ljudi koji su uvek poštovali državu, koji su se uvek radovali državi, voleli i cenili crkvu", dodao je Vučić.\nOn je naglasio da uprkos silnim pritiscima koji dolaze spolja, koji dolaze sa Kosova od albanskih političara, pretnjama tužbama i novim sukobima, on sutra ide u Brisel gde će predvoditi srpsku delegaciju.\n"Znam ja koliko problema imamo, nisu stvari tako ružičaste kako želimo da ih predstavimo. Zna to verni narod u Bujanovcu. Obećavam da ćemo se boriti za Srbiju, nećemo biti ničiji podanici osim što ćemo biti sluge samo svoga naroda i svoje države", podvukao je Vučić.\nIstakao je da će se srpska delegacija boriti "ne tako što će da im preti, da im uzvraća uvredama, već čvrstinom, odgovornim i ozbiljnim stavom, pogledom u budućnost".\nRekao je da će Srbija pobeđivati sa više fabrika, većim platama i penzijama, da hoće da bude bolja od drugih, "a jedino što će da kaže jeste da ništa tuđe nećemo, ali nećemo dati, pa tako ni da po merilima drugih budemo dobri ako damo nestso što misle da nam ne pripada, a pripada nam više od devet i po vekova".\nVučić se zahvalio vladici Pahomiju što je, kako je rekao, vredno i dostojanstveno štitio srpski narod decenijama na jednom području gde to nije lako i jednostavno.\n"Kada god bi dolazio u Bujanovac, Vranje, Preševo, na teritoriju Vranjske eparhije uvek bi vladika Pahomije tražio nešto, ne za sebe, čak ne često ni za crkvu, već da pomognemo vama građanima, da dobijete neku fabriku više, novca više", rekao je on.\nVučić je dodao da je Srbija danas jaka, ali iz dana u dan sve snažnija i jača uz podršku građana i njihovu veru u Srbiju.\n"Molim vas da ostanite na svom ognjištu da čuvate Pčinju. Verujem da postoje ljudi koji nisu podaničkog duha, već slobodarskog srpskog duha da će pomoći da prebrodimo probleme pred nama koji nisu politički, već se tiču KiM, da iz toga zajednički izađemo", rekao je on i pozvao srpski narod na jedinstvo.\n"Jedinstvo srpskog naroda je važnije i potrebnije nego ikada. Nismo slabi kao što smo bili, nismo tako jaki kako bi voleli, ali bićemo mnogo snažniji nego ikada ako budemo ujedinjeni", rekao je Vučić.\n"Kurti kao Paja Patak - ne pretite, tužite, manite trikove"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je, povodom ponovljenih najava Aljbina Kurtija o tužbi protiv Srbije za navodni genocid, da bi Kurti trebalo da podnese tu tužbu, umesto što samo preti, ali su, konstatuje, to samo trikovi iz Prištine, kojima njihovi predstavnici pokazuju da suštinski ne žele dijalog.\nAleksandar Vučić navodi da nije vreme za velike reči, već za čvrst stav.\n"Nisu laki dani pred nama i situacija nije ružičasta. Nije vreme za velike reči, već za čvrst stav, ali uvek je vreme da pokažemo koliko želimo dijalog i koliko je važno da gledamo u budućnost", rekao je Vučić za TV Pink, uoči sutrašnjeg odlaska u Brisel, gde se u utorak nastavlja dijalog.\nKako je kazao, Beograd želi da razgovara, da sačuva mir i stabilnost, ali to ide sve teže, jer svakog dana albansko rukovodstvo napada Srbiju.\nNa pitanje za Kurtijevu najavu tužbe protiv Srbije za navodni genocid, Vučić je rekao da Kurti to ponavlja kao Paja Patak, svaki dan.\n"Nemoj više da pretiš, uradite to. Ne igrajte se sa nama sa tim stvarima. Dugo sam u politici, znam šta to znači - on će nama da preti tužbom za genocid, a mi ćemo strašno da se sekiramo, pa će neko spolja da kaže da će njih da spreči a da mi priznamo Kosovo... Te trikove pokušajte nekom drugom da prodate, a meni ne", poručio je Vučić.\nTo, kaže, pokazuje da je Priština suštinski protiv dijaloga i da su spemili i druge trikove da sebe predstave kao žrtvu u Briselu, što Srbija, ističe, neće da radi.\nNa konstataciju da će Kurti u Brisel doći sa Sarandom Bogujevci, Vučić je rekao da je ona teško stradala i ima tešku priču, ali i da to nije pitanje celog naroda, niti pitanje teritorijalnog razgraničenja, te da bi smo i mi mogli na desetine i stotine takvih ljudi da dovvedemo, ali kada se to uradi, pokazuje se odsustvo želje za razgovorom.\nNa pitanje, da li onda vredi ići u Brisel, Vučić je rekao da nema alternative razgovoru.\n"I kada sa nekim, ne daj bože, ratujete, morate da razgovarate, jer je svaki razgovor bolji od ispaljenog metka. Hoću da čuvamo mir. Mnogo toga se menja, naše je da čuvamo mir i stabilnost, da pružamo ruku Albancima na svaki način, ali ako to ne žele, već žele da ucenjuju i prete Srbiji, onda nastavite sa tim", rekao je Vučić.\n29.06.2022 Napadnuta ekipa Hitne pomoći u Lapljem Selu. U društvu napadača bio i komandir policije u Gračanici (2051)\n29.06.2022 Filipović: Nikoli se stavljaju na teret reči za koje tvrdi da nije izgovorio (1218)\n29.06.2022 Kosovska vlada uspostavlja reciprocitet sa Srbijom za lične karte i registarske tablice (503)


Mokranjčevi dani - 9. do 14. septembra u Negotinu\nFestival horskog pevanja „Mokranjčevi dani“ biće održan od 9. do 14. septembra u Negotinu, gde se očekuje oko 700 učesnika.\n„Iz našeg grada poslaćemo poruku o očuvanju srpskog muzičkog nasleđa“, rekao je predsednik opštine Negotin Jovan Milovanović na koferenciji za novinare.\nKako je naveo, Negotin ceni muzičke velikane, a festival svojim programima verno radi na unapređenju kulturne baštine.\nSelektor festivala, muzikolog Sonja Marinković, najavila je da pored nastupa horova, na festivalu se mogu videti prikazi knjiga, dokumentarni filmovi i izložbe.\nSvojom besedom Episkop Toplički Arsenije otvoriče u Mokranjčevoh rodnoj kuči ovaj festival, a na programu su i Gudački kvartet Beogradske filharmonije, Hor i Simfonijski orkestar RTS-a i plesni ansambl „The Dixie Dance Show“ iz Beograda.\nMarinkovićeva je posebno najavila mlade muzikologe koji su napravili inetrvjue sa svim vodećim dirigentima i kompozitora, koji su napravili jednočasovni dokumentarni film o Stevanu Mokranjcu.\nOve godine je mnogo manje sredstava izdvojeno za festival i nemoguće ga je organizovati uz pomoć „štapa i kanapa“, naglasila je predsednica pogramske komisije Branka Radović.\n„To što je komercijalno treba da izdržava samog sebe“, rekla je Radovićeva i naglasila je da država mora da neguje ovaj festival.\nNađeno beživotno žensko telo u Negotinu


Miro Cerar: Rusija i Kina će nam oteti region | Skandalozno\nSlovenački ministar poručio Amerikancima: Rusija i Kina će nam oteti region\nMiro Cerar – foto: Zoran Žestić/ Tanjug\nOn je to kazao u intervjuu za američki „Vašington post“, ističući da će se to dogoditi ako Vašington ne „učini vidljivijim svoje liderstvo“ u Evropi.\n„Ako ruski ili kineski interesi preovladaju, izgubićemo region“, rekao je Cerar.\nCerar je prošle nedelje boravio u poseti Americi gde se sastao sa tamošnjim zvaničnicima, a u intervjuu za američki list pozvao ih je da povećaju svoje prisustvo u Evropi, navodi slovenačka agencija STA.\n„Nije dovoljno imati samo dobru ekonomsku saradnju. Kažem vam, Kinezi dolaze u Evropu. Kao premijer pet puta sam se sastao sa kineskim premijerom Li Kećangom i razgovarao o političkim odnosima i ekonomiji“, naglasio je Cerar za američki list.\nOn je istakao da Kina gradi infrastrukturu brzo i po jeftinoj ceni, što države gura u dug, ali su te ponude suviše privlačne da bi ih odbile, preneo je Tanjug.\n„Mislim da bi bilo vrlo dobro ako bi naši prijatelji i saveznici u SAD bili prisutniji u regionu“, poručio je Cerar.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Slovenački ministar poručio Amerikancima: Rusija i Kina će nam oteti region"


DRAGANA MIRKOVIC - 30 godina sa Vama... 3.OKTOBAR - KOMBANK ARENA\nDragana Mirković je jedna od najpopularnijih i najvećih zvezda narodne muzike kod nas, sa svevremenskim hitovima i bogatom karijerom dugom 30 godina! Budući da u Srbiji nije nastupala čak 16 godina, njen koncert 03. oktobra u Kombank Areni biće pravi spektakl i najbolji poklon koji može pružiti svojim fanovima!\nDragana Mirković ove godine obeležava 30 godina karijere, a proslavu će upriličiti 3. oktobra u Kombank areni u Beogradu. Na koncertu će slaviti i jubilej s fanovima iz Srbije i regiona, koji već dugo čekaju da je čuju u srpskoj prestonici.\nDragana Mirković kod nas nije nastupala od 1998.god, a proslava 30.godišnjice karijere je idealan povod da svojim fanovima iz Srbije i čitavog regiona podari neke od najvećih hitova koji su i dan danas medju najpopularnijim!\nPublici će pružiti pravo uživanje svojim najvećim hitovima, među kojima su i "Kroz šljivike i livade", "Milo moje, što te nema", "Otkad sam se u tebe zaljubila" i "Pitaju me u mom kraju", koji su godinama nezaobilazni, a pevaju ih i mnoge Draganine kolege.\nNa koncertu će se pojaviti i specijalni gosti, Draganine kolege i prijatelji, a sve njene fanove očekuje odličan provod.\nVidi: Prodajna mesta


Salkić posjetio napadnutu advokaticu: Ukaljali obraz cijele profesije - Kameleon M&M\nRamiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS, danas je u Banjoj Luci posjetio 85-godišnju advokaticu Melihu Filipović, koju je prije sedam dana fizički napao Jovan S. Čizmović, počasni predsjednik Advokatske komore RS.\nPotpredsjednik Salkić je danas, tokom posjete u njenom domu u Banjoj Luci, dao punu podršku advokatici Filipović, te osudio napad nasilnika.\n“Ovaj fizički napad na gospođu Filipović je posljedica bahatosti, koja dolazi sa vrha i koja se spušta u svakodnevni život. Žalosno, tragično i porazno za društvo je što oni, koji bi trebali biti primjer u društvu i boriti se za prava građana, pokazuju bahatost i nasilništvo, čime su ukaljali obraz cijele profesije i Advokatske komore.\nŽivotno i profesionalno iskustvo Melihe Filipović, koja je još uvijek aktivna advokatica, zaslužuje naše veliko poštovanje. Zbog svega, tražimo od pravosudnih institucija da najoštrije sankcionišu počinioca ovog napada, kako se slični napadi u budućnosti ne bi dešavali”, kazao je nakon posjete potpredsjednik Salkić, saopćili su iz njegovog Kabineta.


Vučić sa Putinom o KiM: Rusija poštuje stavove Srbije | Radio Kosovska Mitrovica\nVučić sa Putinom o KiM: Rusija poštuje stavove Srbije\n23. June, 2020 19:46 |\nVučić je izjavio da su imali veoma dobar razgovor o svim ključnim političkim pitanjima, a pre svega o KiM i celokupnoj situaciji u regionu i svetu.\nIstakao je da je veoma zadovoljan tim razgovorom i da su politički odnosi veoma bliski između dve zemlje.\n“Dobio sam određene savete i dobre analize od predsednika Putina”, dodao je Vučić.\nNavodi da su razgovarali i o ekonomskim odnosima i da su dve zemlje u prva tri meseca uprkos koroni imale uvećanje trgovinsike razmene od sedam odsto.\nPredsednik Srbije je rekao da je sa Putinom pričao i o o vojnotehničkoj saradnji dve zemllje, kao i oko izgradnje gasovoda i kada će da poteče prvi gas kroz Srbiju.\n“Razgovor o svim idejama za rešavanje problema Kosova”\nVučić je preneo da mu je ruski predsednik na mudar način preneo svoje mišljenje po pitanju Kosova i Metohije, pre svega, poštujući stavove Srbije.\n“Pričali smo o svim idejama u svetu i načinima za rešavanje kosovskog problema, i, ako mogu tako da kažem, Putin je na jedan mudar način iskazao svoje mišljenje, pre svega, poštujući stavove Srbuje. Rusija poštuje Srbiju i tu nema nikakve sumnje”, rekao je Vučić na pitanje novinara da li mu je ruski predsednik savetovao kako dalje da nastupa po pitanju rešavanja kosovskog pitanja na međunarodnoj sceni.\n“Suviše je Putin mudar i veliki da bi nešto radio direktno, ali na pametan način ume da ukaže na određene stvari i na tome sam zahvalan”, istakao je Vučić.\nPredsednik Rusije potvrio je da će doći u Srbiju u oktobru, preneo je Vučić. “Biće to veličanstven događaj, kada budemo otvarali Hram Svetog Save”, rekao je Vučić.\n“Ima stvari o kojima nikada ne možete javno da govorite, ali očekujem dalje jačanje poverenja i još bolju saradnju u budućnosti. Zahvalan sam Putinu na dobrim rečima i toplom gostoprimstvu”, rekao je Vučić.\n“Ima prostora za srpske kompanije, ali moramo još da ojačamo”\nPredsednik je ocenio da postoji prostor u budućnosti za srpske kompanije na ruskom tržištu, ali da moramo još da ojačamo.\nUpitan da li je na sastanku sa predsednikom Rusije razgovarao o poslovima za srpske kompanije, ukazao je da postoji mešovita komisija koja se time bavi.\n“Imamo i dalje problem da imamo sve više malih uspešnih kompanija, ali nemamo još veliku kompaniju koja bi mogla da dobije značajne poslove u Rusiji”, objasnio je dodajući da nam za to treba još tri do četiri godine oporavka.\nŠto se barter aranžmana tiče, rekao je da Srbija nema potrebe za njima jer imamo dobru finansijsku situaciju, i da sve što treba da platimo novcem, plaćamo.\n“Ako nam bilo kada u određenoj sezoni zatreba neki proizvod uzećemo od njih. Izvozimo mnoge poljoprivredne proizvode u Rusiju, i važno je da izvozimo više finalnih proizvoda”, ukazao je Vučić.\nRekao je da se saradnja nastavlja i u vojnoj oblasti, kulturi, obrazovanja i duhovnoj sferi.\nRuski predsednik je rekao da su se dve zemlje uspešno borile protiv koronavirusa.\n“Teški razgovori u Vašingtonu, ali zato smo birani”\nPredsednik je rekao da će u Vašingtonu imati teške razgovore, ali da narod ni ne bira nekog zbog lepih stvari, već da se bori i vodi računa o našim nacionalnim interesima.\nNapomenuo je i da se pričalo o tome da će na Vidovdan potpisati nezavisnost Kosova, ali da posle izbora i onoga što je najavio Ričard Grenel da će se razgovarati o ekonomskim temama, sada to više ne pominju, ali se niko posle toga nije ni izvinio.\nNa pitanje da li je tačno pisanje pojedinih medija da će se na sastanku u Vašingtonu pojaviti i predsednik Tramp, Vučić je rekao da ne veruje u to i dodao da bi se on pojavio ako bi se došlo do nekog rešenja.\n“Mislim da je Ričard Grenel potvrdio da će se razgovori voditi o ekonomskim odnosima”, podvukao je predsednik. Vučić je ukazao da nije slučajnost što su Amerikanci podržali ideju “mini Šengena”, jer on donosi bolji život Balkanu.


Zđelar, Saničanin i Gomeš: Na pobedu protiv Flore u Talinu – Krstarica\nZđelar, Saničanin i Gomeš: Na pobedu protiv Flore u Talinu\nTanjug 23. novembra 2021. 12:34\nBEOGRAD – Fudbaler Partizana Saša Zđelar, uoči gostovanja Flori u Talinu, izjavio je da će ekipa učiniti sve da ostvari povoljan rezultat jer može mnogo toga da se reši.\n„Ulazimo u novi ciklus posle odlične utakmice protiv Vojvodine i daćemo sve od sebe da napravimo novi niz. U ekipu Flore se vratio i napadač Sapinen, tako da ćemo još dodatno povesti računa, jer nije igrao u Beogradu.“, izjavio je Zđelar za klupski sajt.\n„Upućeni smo u njihov učinak u domaćem prvenstvu koji im daje dodatno samopouzdanje, kao i naše pobede nama. Naša želja je da se i na proleće takmičimo u Evropi, kao i da u našoj ligi osvojimo titulu, što je imperativ. Daćemo kao i uvek maksimum“, poručuje Saničanin.\n„To su pravila za sve utakmice, da nema panike, da ispoštujemo želje i ideje trenera Stanojevića i stručnog štaba. Igraćemo našu igru i potruditi se da se u Beograd vratimo kao pobednici. Naravno, kakva će biti igra, zavisi i od toga kako igra protivnik, kako mi udemo u utakmicu i koliko nam protivnik dozvoli. Dakle, hrabro i skoncentrisano na Floru. Imamo nekih kadrovskih problema, ali ćemo dati sve od sebe“, zaključio je Rikardo Gomeš.\nPrvi duel u Beogradu Partizan je dobio sa 2:0.


Top 10 najinteresantnijih savremenih knjiga o istoriji Srba :: SERBIAN SHOP\nO tome koliko je knjiga veran drug, uzbudljiva avantura i inspiracija za dušu napisano je dosta tekstova, priča i studija. Još je Ciceron, davno pre nas, primetio koliko je važno da budemo okruženi knjigama, pa je kuću bez knjiga uporedio sa telom bez duše. Toplina doma, i „ono nešto“ posebno u njemu, i danas se meri veličinom kućne biblioteke.\nKnjige su, ujedno, i odlična ideja za poklon u svakoj prilici. A posebno najbolji pokloni iz Srbije mogu biti knjige koje se bave istorijom Srba.\nStoga vam ovaj put predstavljamo 10 najinteresantnijih izdanja, koja Srbe i njihovu istoriju sagledavaju sa različitih aspekata istorijskog promatranja.\n#1 Ilustrovana istorija Srba\nOvo kapitalno izdanje autora Vladimira Ćorovića, jednog od najpoznatijih srpskih istoričara, u tvrdom povezu i luksuznom izdanju Vulkan izdavaštva, treba da ima svaka kućna biblioteka. Ova sveobuhvatna istorija Srba obuhvata period od njihovog doseljavanja na Balkan, pa sve do ustanaka i preporoda srpske države i njenog naroda. Tekst sadrži detaljan opis važnih događaja i ključnih trenutaka u srpskoj istoriji i bogato je ilustrovan fotografijama, kartama, ilustracijama i vizuelnim prikazima ličnosti, manastira, arheoloških nalazišta i svega što je važno za našu istoriju.\n#2 The History of Serbia\nPrevedena i objavljena na engleskom jeziku, Istorija Srbije autora Čedomira Antića takođe spada u kategoriju „najbolji pokloni iz Srbije“. Ova kompletna i u isti mah sažeta istorija Srba, koja obuhvata period od neolitskog doba do danas, objavljena je u izdanju Lagune.\n# 3 A Guide to the Serbian Mentality\nJoš jedno nesvakidašnje izdanje na engleskom jeziku koje, kroz priče i kolumne Mome Kapora, nudi originalnu i nadasve zanimljivu sliku o srpskom čoveku, njegovim navikama, tradiciji i ideologiji. Ovo je svojevrstan vodič kroz srpski mentalitet koji ne razume niko osim nas samih, ali može biti zanimljiv pokušaj da se isti približi strancima i svima onima za koje je srpski mentalitet večita enigma. Ova i prethodna knjiga svakako su najbolji pokloni iz Srbije za vaše prijatelje u inostranstvu, i naš Serbian online shop knjige trenutno nudi s popustom koji treba iskoristiti.\n# 4 Neviđena Srbija\nOva, dosada, zaista neviđena istorija Srba svojim podnaslovom čitaocima nudi najluđe priče iz naše istorije. Tačnije, 89,99 uvrnutih i neobičnih storija iz našeg kraja. Da li ste znali da je Robert de Niro prodavao paradajz na niškoj pijaci? Ili da je na Tašmajdanu postojala korida? Sve ove nesvakidašnje istorijske i savremene priče prikupio je Vlada Arsić, knjigu je ilustrovao Goran Jevtić, a naša prodaja knjiga online nudi je po veoma povoljnoj ceni.\n# 5 Dvadeset srpskih podela\nU ovoj satiričnoj knjizi Dušana Kovačevića pronaći ćete odgovor na pitanje kako to Srbima vekovima uspeva da se množe deljenjem. Najveće srpske podele na „ove“ i „one“ zvuče groteskno, besmisleno i veoma štetno, ali opet za naš mentalitet tako logično. Iz Kovačevićeve zapitanosti nad sudbinom ovog naroda, knjiga je svojevrsna opomena i poziv na razmišljanje.\n# 6 Srbija Hardcore\nDušan Veličković je i ovom knjigom pokazao da piše maestralno. Knjiga ironičnih i duhovitih priča koje se odnose na proteklu srpsku političku istoriju od vremena Miloševića do danas, čita se u jednom dahu, a prevedena je na španski i italijanski jezik. Proverite zbog čega je ova knjiga dobila Međunarodnu nagradu za humanizam i slobodu u Napulju 2009. godine.\n# 7 Srpski valcer\nSrpski valcer je istorijski roman Momčila Đorgovića koji kroz tragiku svojih likova odražava velike potrese kojima je Srbija kroz vekove neprestano izložena na Balkanu. Roman obuhvata period od vremena kneza Mihaila do današnjih dana i svojom dramatizacijom prikazuje dobro poznat, a opet potajno sakriven, srpski usud.\n# 8 Srpska knjiga mrtvih\nNajbolji pokloni iz Srbije su upravo knjige i naučne studije koje potkovane činjenicama pričaju o istoriji i tradiciji srpskog naroda i njegovih običaja. Jedna takva knjiga je i najnovije dopunjeno izdanje etnologa Bojana Jovanovića, pod naslovom Srpska knjiga mrtvih, koja predstavlja ogromno kulturološko bogatstvo o simboličkim ritualima srpskog naroda vezanim za period rođenja i smrti.\n# 9 Nemanjići: vladari i vreme srpskog srednjeg veka\nSerbianshop, prodaja knjiga online, nudi i kapitalno izdanje iz srednjovekovne istorije Srba, sa bogatim kolor ilustracijama, autora Duška Lopandića, diplomate i stručnjaka za evropsko pravo i srpsku istoriju. Knjiga donosi iscrpnu pripovest o usponu i padu srednjovekovne Srbije, o rađanju i propadanju kraljevine, carevine, ali i srpske despotovine.\n# 10 Srpski viteški kod\nI za kraj, naša prodaja knjiga online preporučuje vam i roman Srpski viteški kod, autora Marka Aleksića, koji na jedan drugačiji, romaneski način, pripoveda o srednjovekovnoj Srbiji i njenom narodu, stavljajući akcenat na činjenicu da je viteški kodeks duboko usađen i u identitet našeg naroda. Ovo je prvi naučno utemeljen roman o vremenu u kojem se razvijao viteški sistem u Srbiji.\nSerbian online shop knjige, ali i ostale originalne srpske proizvode, nudi po veoma povoljnim cenama. Proverite koji su artikli trenutno na popustu.\n8,99 USD 7,99 USD


Srbija će tražiti veću pomoć od EU\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin izjavio je danas da balkanska migrantska ruta “još živi” i najavio zahtev predstavnicima Evropske unije (EU) za veću pomoć Srbiji za sprečavanje ilegalnih prelazaka granice.\n“Bez obzira na formalnu odluku zemalja EU o zatvaranju balkanske rute, ona je još živa. Ima manji broj migranata nego prošle godine, ali to su još uvek veoma veliki brojevi i još uvek postoji veliki broj ljudi koji pokušavaju da udju na našu teritoriju”, kazao je Vulin na konferenciji za novinare u Leskovcu.\nUlazak migranta na teritoriju Srbije kontroliše veliki broj angažovanih pripadnika policije i vojske Srbije, za čije angažovanje će Vulin tražiti veću finansijsku pomoć od predstavnika EU u Briselu i medjunarodnih humanitarnih organizacija u Ženevi.\n“Mi imamo iste probleme kao zemlje EU a ne dobijamo ni približno istu količinu novca kao što dobijaju zemlje EU. Ja ću vrlo brzo razgovarati sa predstavnicima EU u Briselu, sa UHCR-om i drugim organizacijama. Tražimo pomoć, da Srbija bude tretirana na isti način kao zemlje na tranzitnoj ruti. Nije logično da mi nosimo toliki teret, a da druge zemlje za isti i manji rad dobijaju daleko veću pomoć”, istakao je Vulin.\n“Ministar Stefanović i ja smo predložili predsedniku Vlade da ojačamo zaštitu naših granica i kroz odredjene fizičke barijere kako bismo olakšali angažovanje naše vojske i policije, ali on ne deli naše stavove. Ja ću to poslušati i prihvatiti, kao i ministar Stefanović”, rekao je Vulin.\nVulin je danas hitnoj službi Doma zdravlja u Leskovcu predao novi reanimobil u vrednosti oko 45.000 evra, nabavljen preko Ministarstva za rad u okviru projekta Banke za razvoj Saveta Evrope.\nLeskovac je jedan od gradova na jugu Srbije koji se nalazi na takozvanoj balkanskoj ruti, a lekari iz Doma zdravlja angažuju se za pružanje medicinske pomoći migrantima.


Afrička unija suspendovala članstvo Burkine Faso zbog vojnog udara | Kosova.info\nDom|Najnovije|Afrička unija suspendovala članstvo Burkine Faso zbog vojnog udara\nAfrička unija suspendovala članstvo Burkine Faso zbog vojnog udara\nAfrička unija je saopštila da je suspendovala članstvo Burkine Faso do ponovnog uspostavljanja ustavnog poretka u toj zapadnoafričkoj zemlji.\nSuspenzija Burkine Faso usledila je nedelju dana pošto su pobunjeni vojnici izveli puč i zbacili demokratski izabranog predsednika države Roka Marka Kristijana Kaborea, tvrdeći da je nesposoban da spreči nasilje džihadista.\nBlok 15 zapadnoafričkih država (ECOWAS) suspendovao je članstvo Burkine Faso prošle nedelje, čime je ona postala treća država u tom regionalnom savezu, posle Malija i Gvineje, koja je kažnjena zbog vojnog preuzimanja vlasti u poslednjih godinu i po dana.\nZemlje čije je članstvo suspendovano ne mogu da učestvuju na sastancima ni u donošenju odluka, navode zvaničnici.\nIako Burkini Faso nisu uvedene sankcije, danas je u glavni grad Uagadugu, radi procene situacije, došla delegacija koju čine predstavnici ECOWAS i šef Kancelarije UN za Zapadnu Afriku i region Sahel Mahamat Saleh Anadif.\nNa samitu ECOWAS u četvrtak u Gani biće reči o situaciji u Burkini Faso i Maliju, koji je takodje pod oštrim sankcijama, uvedenim pošto vodja puča nije organizovao izbore u roku od 18 meseci.\nVojna vlast Burkine Faso objavila je danas da će lider Patriotskog pokreta za zaštitu i obnovu Pol Henri Sandaogo Damiba biti novi predsednik države.\nU prošlonedeljnom obraćanju naciji, prvom od preuzimanja vlasti, Damiba je rekao da će ponovo uspostaviti red i ujediniti zemlju, i upozorio da novi režim neće tolerisati izdaju.\nVelika Britanija preti Moskvi sankcijama ako napadne Ukrajinu\nPokrenuta interna istraga protiv Džonsona zbog zabava tokom restriktivnih mera


Pripremili ukidanje rominga – Plus Radio\nHome / Hi-Tech / Pripremili ukidanje rominga\nPripremili ukidanje rominga\nBy Plus Radio on 01/12/2017 Vrijeme: 08:45\nAgencije za elektronske komunikacije Crne Gore, Bosne i Hercegovine (BiH), Srbije i Makedonije uputile su nacrt sporazuma resornim ministarstvima da se cijene rominga u tim zemljama od naredne godine usklade sa cijenama u Evropskoj uniji (EU).\nTo bi praktično značilo da budu izjednačene sa domaćim telefonskim saobraćajem, što bi u konačnom rezultiralo prestankom važenja rominga, piše Pobjeda.\nRegulatori su obavijestili resorna ministarstva da je Bugarska već potpisala sporazum sa Makedonijom o izjednačenju cijena u romingu sa domaćim saobraćajem i najavila da će tražiti da to uradi i sa ostalim članicama sporazuma iz 2014. godine.\nRegulatori iz četiri države su na sastanku krajem novembra u Beogradu dogovorili da usaglašeni tekst nacrta sporazuma proslijede resornim ministarstvima, kako bi se zaključio novi sporazum.\nAgencija za elektronske komunikacije je 24. novembra proslijedila Ministarstvu ekonomije nacrt sporazuma u kojem se navodi da su resorna ministarstva četiri zemlje potpisnice saglasna da se cijene u romingu dovedu na nivo cijena „kao kod kuće“, kako je to uređeno u EU.\nU nacrtu sporazuma se dodaje da je otvoren za sve zainteresovane zemlje. Prema informacijama Pobjede do sada su obavljeni neformalni razgovori sa predstavnicima regulatora u Albaniji, Hrvatskoj i Turskoj o mogućnosti da se uključe u taj sporazum.\nKrajem juna ove godine cijene rominga u Crnoj Gori, BiH, Srbiji i Makedonij su snižene na 19 centi za odlazne pozive i na pet centi za dolazne.\nMaksimalna cijena SMS poruke je šest centi, a usluge prenosa podataka i MMS poruka 20 centi. To je urađeno na osnovu sporazuma o sniženju cijena usluga rominga u te četiri države iz 2014. godine.\n← Previous Story Nova verzija WhatsApp-a donosi najiščekivaniju promenu do sada\nNext Story → Datally otkriva sve što troši previše interneta na vašem telefonu


PandoPad je vest u gradu | PC Press\nPandoPad je vest u gradu\n2. decembar 2015. 7. april 2017. Ana Maksimović\nO pametnim ekranima smo više puta pisali. Stručan naziv za ovu vrstu proizvoda je Digital Signage – a u današnje vreme se radi o touch screen ekranima koji pozivaju na interakciju. Ovoga puta susreli smo se sa proizvodima brenda PandoPad®.\nPandoPad® je Digital Signage stvoren za javne prostore i omogućava oglašivačima da prenesu svoje poruke u najrazličitijim formatima, ljudima da se informišu, međusobno komuniciraju i da se dobro zabave.\nUređaji ovog tipa nalaze se u tržnim i poslovnim centrima, sajmovima, lancima maloprodaje, čekaonicama, bolnicama, muzejima, na aerodromima, info‑pultovimaa. Ideja je da emituju različite vrste poruka u zavisnosti od potrebe prostora. U čekaonicama mogu ispisivati informacije o redosledu klijenata, na aerodromima služe da prikažu red vožnje aviona, dok se u tržnim centrima na njima uglavnom prikazuje promotivni sadržaj, sniženja, akcije i sl. Pametni ekrani mogu biti i interaktivni, što znači da korisnici u njih mogu unositi određene podatke, i takvi se najčešće koriste u obrazovnim institucijama.\nPandoPad u tržnim centrima\nOno što kompaniju PandoPad® izdvaja od konkurencije jesu već postojeće softverske aplikacije. Takođe, za specifične zahteve, softver se posebno kreira za klijenta. Najznačajnija aplikacija je, PandoPad Manager® (Sistem za upravljanje sadržajem) pomoću koga se izuzetno lako upravlja sadržajem na ekranima.\nCelu listu aplikacija pogledajte na ovde\nPandoPad u školama\nZa tržne centre, posebno je interesantan interaktivni PandoPad za decu sa nekoliko igrica koje su zanimljive i odraslima.\nUređaj je potpuno prilagođen deci, a više detalja o njemu pogledajte na sledećem linku\nKada već pominjemo tržne centre, ne možemo a da se ne osvrnemo na PandoPad Totem – u pitanju je veliki interaktivni ekran, sa moćnim softverom, koji može prikazati i najzahtevnija marketinška rešenja.\nUkoliko i vi želite da iznajmite, kupite, ili se reklamirate na pametnim ekranima, kontaktirajte kompaniju PandoPad putem sajta www.pandopad.com/rs .\nTagovi: Delta City, delta siti, digital signage, pametni ekrani, pandopad\n← Dodeljene nagrade “Petar Damjanović” za 2015. godinu\nŠta treba da znate pre nego što kupite dron →


Nova nada za osobe sa opekotinama: Uskoro moguće 3D štampanje kože - National Geographic Srbija\n: Američki stručnjaci najavili su neverovatnu budućnost nauke i medicine! Ovaj uređaj mogao bi da spase mnogo života.\n"Namenjeno je žrtvama sa opekotinama u ratnim zonama, vojnicima na bojnom polju. Možda ćemo razmotrili primenu ove tehnike kod ljudi koji imaju hronične bolesti ili rak", kaže Marion Albui iz laboratoire "LabSkin" u Ationu.\n"Rok bi bio 12 do 18 meseci pre nego što ćemo prvi put probati novu kožu u kliničkom ispitivanju", navodi Dominik Kasanova, šef odeljenja plastične i restorativne hirurgije.\n: Iako mnogi koji su u prilici da upotrebljavaju 3D štampač najpre misle na to kako mogu pomoći čovečanstvu, ni svet životinja nije ostao zapostavljen.\nkoža 3D štampanje 3D štampač Francuska


Unapređenje intelektualnih veština mladih Obrenovčana\nUnapređenje intelektualnih veština mladih Obrenovčana\nUčenici obrenovačkih škola imaće priliku da pohađaju kurs brzog čitanja i kurs tehnika pamćenja\nI ove godine ukupno stotinu obrenovačkih đaka će tokom aprila i maja besplatno pohađati kurseve koji će im pomoći da unaprede intelektualne veštine. Gradska opština Obrenovac prošle godine pokrenula je pilot projekat, koji podrazumeva da 50 srednjoškolaca i 50 osnovaca pohađa kurs brzog čitanja i kurs tehnika pamćenja.\nMarko Dimić, trener Škole intelektualnih veština, objašnjava da na ovim kursevima polaznici nauče kako da uče, kako da razdvajaju bitno od nebitnog, kako da organizuju svoje vreme u toku učenja, da sve vreme budu visoko koncentrisani, da imaju visok stepen prisećanja i da nema rasipanja pažnje.\n"Rezultati su vidljivi već prvog dana, ali kao što sama reč kaže, ovo je trening i da bi se ti rezultati zadržali i unapredili jako je važno da se nastavi sa vežbom. Mi polaznicima damo plan i od njih očekujemo da naredan 21 dan nastave sa radom po pola sata dnevno, da bi se od svega stvorila navika", rekao je Dimić.\nDragan Blažić, pomoćnik predsednika Gradske opštine Obrenovac, izjavio je da ove godine u projektu učestvuju dve grupe od po 25 učenika Tehničke škole kao i po jedna grupa od 25 učenika Osnovne škole ”14. Oktobar” u Bariču i škole u Draževcu.\n"Hoćemo da ulažemo u našu decu, jer su oni najbolje što grad ima. Ove kurseve organizujemo jer su dokazano efikasni i jer hoćemo da im olakšamo nastavak školovanja", kazao je Blažić.\nBrzo čitanje predstavlja skup strategija koje pomažu da se prevaziđu osnovni problemi u procesu čitanja, da se ubrza samo čitanje, kao i da se nauče strategije i tehnike za napredno čitanje, razumevanje i pamćenje svih vrsta literature.\nOsim toga, nakon treninga Tehnike pamćenja stiče se znanje kako da se veoma efikasno, u jednom prolasku zapamte stručni izrazi, strane reči, nabrajanja, definicije, brojevi ili bilo koji drugi podaci.\nDirektorka Tehničke škole Rajka Babić istakla je da ovaj projekat predstavlja još jedan vid saradnje i podrške koju Gradska opština Obrenovac daje školi.\n"U prethodnom periodu se ta podrška intenzivirala kroz otklanjanje blokade računa naše škole, kroz podršku za renoviranje sportskog terena, kroz podršku za uređenje škole kao i za različite edukacije", kazala je Rajka Babić.


Grupa od 35 radnika Niškog aerodroma, kojoj je 30. aprila istekao radni odnos jer Vlada nije dala saglasnost na njegovo produženje, preko Agencije može da radi još samo samo deset dana.\nVlada Srbije je saopštila da je Komisija dala saglasnost na produženje njihovog ugovora o radu na sednici održanoj 27. aprila.\nGradsko veće Niša je na poslednjoj sednici odobrilo zaposlenje „za stalno“ 30 od tih 35 radnika, ali je i za to potrebna saglasnost Vlade\n-Ovo je 13. dan od kad je, prema izjavama iz Vlade Srbije, data saglasnost te Komisije. Još 30. marta ove godine poslali smo zahtev za produženje tih ugovora Gradu Nišu, kao svom osnivaču, a Grad ga je prosledio komisiji- kazao je Đurđanović.\nOn je podsetio da je grupi od 35 radnika Aerodroma, za koje je Grad Niš tražio saglasnost, 30. aprila istekao radni odnos, tako da su oni tada dobili otkaz, a od 1. maja su zaposleni preko Agencije koja ima ugovor sa Aerodromom. Međutim, preko Agencije ti radnici mogu da rade najduže 20 dana.\nPosle pisanja pojedinih medija o „slučaju“ 35 radnika Niškog aerodroma, Vlada Srbije je saopštila da je Komisija dala saglasnost na produženje ugovora o radu za 36 radnika Niškog aerodroma- jednog više od broja koji je aerodrom tražio, na sednici održanoj 27. aprila.\nInicijativa „Ne damo niški aerodrom“ je posle takve vesti saopštila da odgovarajuća Uredba Vlade Srbije predviđa da je rok za odlučivanje ove komisije do 25. u mesecu, a da se nakon toga odlučuje „samo u slučaju hitnosti“.\n-Nije bilo potrebe za bilo kakvom hitnošću kada je reč o Niškom aerodromu- navela je Inicijativa.\nOna je dodala da zaključak komisije o davanju saglasnosti nije objavljen na internet stranici Vlade, što Uredba takođe nalaže.\nGradsko veće Niša je u utorak 8. maja odlučilo da će Grad od nadležne Vladine komisije zahtevati da odobri zapošljavanje „za stalno“ 30 od 35 „spornih“ radnika.\nNa konferenciji za novinare nakon sednice Gradskog veća saopšteno je da će preostalih pet radnika biti zaposleno na određeno vreme, pošto Aerodrom, kao javno preduzeće, ima pravo da na taj način, a bez odobrenja Vladine komisije, zaposli deset odsto od ukupnog broja stalno zaposlenih radnika.\nUkoliko Vlada da saglasnost za tih 30 radnika, broj stalno zaposlenih na Niškom aerodromu povećaće se sa 90 na 120, koliko je, inače, predviđeno odlukom Skupštine grada iz decembra prošle godine.\nGradsko veće je, inače, na preporuku Vlade Srbije, 30. marta odlučilo da Niš besplatno ustupi osnivačka prava, kompletnu imovinu, sertifikate i licence Aerodroma „Konstantin Veliki“ Republici.\nOdluka je izazvala građanske proteste, kao i javne sumnje da država želi da preuzme upravljačku kontrolu nad Niškim aerodromom da bi ograničila broj njegovih putnika, koji od 2015. beleži veliku ekspanziju.\nKonačnu odluku o vlasničkom statusu Niškog aerodroma doneće odbornici Skupštine grada Niša.


Proizvodne usluge | VIB\nUkoliko dođe do nezgode u kojoj šteta na vašoj imovini uspori ili onemogući dalje poslovanje, ostaje neizvesno da li ćete uspeti da se izborite sa gubicima ne prekidajući proizvodnju.\nIako je šteta na imovini koja može nastati usled nepogode ili nesreće velika, još veća šteta može nastati usled rizika od prekida proizvodnje. Ako je proizvodnja suštinski deo vašeg biznisa i omogućava vam stabilno poslovanje i rast, šta se dešava kada dođe do zastoja ili prekida u proizvodnji?\nAko nemate sigurnu rezervu koja bi vam u ovim trenucima pomogla da i dalje održavate poslovanje, pokušavajući da uporedo sanirate posledice štete, teško ćete moći sami da se izborite sa gubicima.\nPored pomoći oko zaključivanja polise i obrade štetnih zahteva, angažovanje posrednika u osiguranju pomoglo bi vam i prilikom:\nanalize stepena rizika i osmišljavanja strategije upravljanja rizicima\nuvođenja programa osiguranja i/ili optimizacije postojećeg programa\nzaštite bilansa firme\nuvođenja preventivnih mera i programa smanjenja rizika od štete