Putin kazao Šolcu da Ukrajina mora da ispuni ruske zahteve\nNemački kancelar Olaf Šolc i ruski predsednik Vladimir Putin tokom susreta u Moskvi, 15. februar 2022.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je da je Moskva spremna za razgovore sa Ukrajinom, ali je insistirao da mora da ispuni njene zahteve, prenosi AP.\nPutin je rekao nemačkom kancelaru Olafu Šolcu da Ukrajina mora da pristane na demilitarizaciju, prihvati suverenitet Moskve nad Krimom i preda teritoriju pobunjenicima koje podržava Rusija na istoku, navodi Kremlj u saopštenju nakon telefonskog razgovora dva lidera.\nPortparol nemačke vlade je kazao da je Šolc pozvao Putina da odmah zaustavi vojne operacije, te da omogući pristup humanitarnoj pomoći u područjima zahvaćenim borom. u kojima se vode borbe. Tokom jednočasnovnog razgovora, dva lidera su se dogovorili da će uskoro opet razgovarati, istakao je portpaorl nemačke vlade.\nRuski i ukrajinski pregovarači razgovorali su u četvrtak po drugi put, postigavši privremeni dogovor o uspostavljanju sigurnih koridora koji bi omogućili civilima da napuste opkoljene ukrajinske gradove i isporuku humanitarne pomoći.\nTakođe su se složili da nastave da razgovaraju o načinima za postizanje sporazuma, ali Putinovi striktni zahtevi čine izglede za kompromis maglovitim, navodi AP.\nRusija je anektirala ukrajinsko poluostrvo Krim 2014. nakon svrgavanja bivših lidera te zemlje naklonjenih Moskvi i podržala pobunjenike u istočnoj Ukrajini.\nPutin je priznao separatističke „narodne republike“ kao nezavisne države neposredno pre nego što je pokrenuo invaziju na Ukrajinu 24. februara, navodeći kao razlog njihovu molbu za vojnu pomoć.


Bivšem štoperu Partizana idol nekadašnji kapiten Zvezde - BIGportal.ba\n29 Aprila, 2020 29 Aprila, 2020 090\nSrpski fudbaler Nikola Milenković, koji trenutno brani boje Fiorentine, govorio je za italijanski “Tutosport”.\nOn se osvrnuo na protekli period, pandemiju koronavirusa, a otkrio je i ko mu je bio uzor nekada, a ko je to sada.\nTakođe, novinare je zanimalo gde Milenković vidi sebe u budućnosti.\n“Moj idol je bio Nemanja Vidić, neverovatan igrač koji je ispisao stranice istorije evropskog fudbala. Poslednjih godina, defanzivac kojeg najviše poštujem je i za koga mislim da je najbolji je Đorđo Kjelini. Primer je svima na terenu i van njega. Pravi vođa”, rekao je Milenković.\nMilenković je govorio i o saigraču Dušanu Vlahoviću, koji je pre prekida sezone, imao sasvim dobre partije.\n“Nije me iznenadilo, znam koliko je Dušan vezan za Firencu i koliko bi voleo da ostavi trag. Što se mene trenutno tiče, mislim samo na Fiorentinu koja me je odlično dočekala i učinila da se osećam kao kod svoje kuće. Uvek sam pokušavao da im tu naklonost uzvratim maksimalnim trudom i profesionalizmom na terenu i van njega”, dodao je Milenković.\nU poslednje vreme, dosta klubova se raspitivalo za Milenkovića.\n“Postoji drugi prioriteti pored fudbala trenutno. Kada sve bude gotovo, biće načina i vremena da se o tome razgovara. Već nekoliko puta sam rekao da mi je u Firenci dobro”, zaključio je Milenković.\n“Što je takmičenje veće, manja je vjerovatnoća da je virus tu”


Predsednik o čekiću i sekiri, kaže - kreće po Srbiji s kamerom mobilnog telefona\nPredsednik o čekiću i sekiri, kaže – kreće po Srbiji s kamerom mobilnog telefona\nVesti Autor:Nenad Nešić30. nov. 202119:5952 komentara\nTokom protesta koji su pristalice SNS-a održale ispred zgrade suda u Šapcu, teže je povređena jedna, a lakše dve osobe, među kojima i 20-godišnji fotograf frilenser. Naprednjaci su na tom skupu tražili "pravdu" za njihovog člana Dušana Prokića, koji je teško povređen u sukobu na bageru. Inače, vlast puna tri dana izbegava da konkretno odgovori na pitanje ko su ljudi koji su palicama i čekićima napadali demonstrante u Šapcu i hoće li zbog toga biti procesuirani?\nPredsednik u svojoj analizi pozadine blokade puteva, „ne silazi sa bagera“. Valjda bi trebalo analizirati i one koji su po izlasku iz službenih automobilla grada Šapca, maskirani, sa palicama i čekićima u rukama udarili po blokadi. Šta je Vučić video?\n„Imali ste ljude neke sa gumenim čekićima, ali ste samo dan pre toga imali ljude sa pravom sekirom koji su branili Violu fon Kramon od običnog naroda u Gornjim Nedeljicama, napadali one koji drugačije misle, pa i da je pravi čekić, jer sekira jača od čekića? A ovaj sa sekirom, šta, bere cveće za Fiolu sa sekirče, a kad neko nosi čekić bilo da je gumen, ovakav ili onakav, pa to je strašno, znate šta je to, pa to je tenk u odnosu na sekiru“, rekao je predsednik Srbije.\nPosle upoređivanja alata iz majstorske radionice, predsednik je zaključio.\n„Svi koji su koristili čekić i nekog povredili treba da odgovaraju, ali nijedno lice se nije javilo da je oštećeno“, rekao je on.\nOpozicija traži hapšenje napadača sa palicama i čekićima i nudi pomoć ministru policije.\n„Bagerista je Nebojša Stojićević Jarin, funkcioner SNS, koji treba da odgovori da li je krenuo da čisti sneg ili je krenuo na narod po zadatku i ko mu je dao nalog. Vučićev gospodin s čekićem je Čeda Srnić, ovaj drugi Nikola Čačić, šef i koordinator batinaša Đorđe Todorović Burgos, Marko Đapanović, Milan Radučić, Branko Andrić, itd“, rekao je potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić.\n„Protesti nemaju nikakve veze sa ekologijom, u pitanju je nastavak hibridnog rata protiv Srbije. Prave se nepotrebne tenzije. Ali, ako to zavisi od policije onda će policija reagovati u skladu sa svojom snagom i ovlašćenjima, onda ćemo morati da primenimo nasilje“, smatra ministar policije Aleksandar Vulin.\nVučić one koji, kako je rekao, maltretiraju narod savetuje da nastave sa blokadom puteva, a policiji predsednik poručuje da se u potpunosti skloni. On će, kaže, obići Srbiju mobilnim telefonom da vidi ko su i šta hoće demostranti, samo da ga, zaključuje Vučić, neko nauči da koristi kameru.\nAleksandar VučićAleksandar VulinMiroslav AleksićŠabac


BRZI SERVIS - Gumar\nBrzi servis po Vulco principima\nTRI VOZILA ODJEDNOM\nSVE VRSTE VOZILA\nNudimo sve vrste vulkanizerskih usluga\nBrzu i kvalitetnu vulkanizersku uslugu na svim vrstama vozila izvršićemo na najsavremenijim mašinama. Naši radnici su stručno osposobljeni i organizovani za te poslove tako da možete očekivati opsluživanje do tri vozila odjednom.\nStalnom obukom i stručnim usavršavanjem, u saradnji sa našim partnerom - Vulco, pratimo novosti i trendove iz vulkanizerske industrije. Tako stečena znanja direktno prenosimo u servis i omogućavamo da on stvarno bude kvalitetan i brz.\nPoslovanje po Vulco principima podrazmeva poštovanje standarda i normi koje su postavljene i prihvaćene od svetski poznatih proizvođača guma. Te i takve principe VTP Gumar svakodnevno koristi u svom radu i poslovanju.


Protest radnika Fijat Plastik u subotu ispred kragujevačke skupštine zbog smanjenja zarada\nBeta 21. aprila 2021. 12:25\nSamostalni sindikat „Fijat Plastik“ najavio je da će u subotu, od 12.00 do 13.00 časova, ispred gradske skupštine protest održati radnici te fabrike, koji su u štrajku zbog smanjenja zarada i situacije u njoj.\nIz ovog sindikata danas su na protest pozvali i radnike Fijat Krajsler automobili Srbija (FCA) i kooperantskih firmi kojima su takodje, po istom osnovu, smanjene zarade.\nDodaju i da se protest održava „u cilju očuvanja prava i dostojanstva radnika Kragujevca“ pa veruju da će im podršku pružiti i gradjani.\nPredsednik Samostalnog sindikata i Štrajkačkog odbora u „Fijat Plastik“ Zoran Miljković je rekao danas agenciji Beta, da se javni protest organizuje zbog toga što već nedeljama ne postoji komunikacija sa menadžmentom kompanije koji se oglušuje o zahteve radnika da im se plate vrate na nivo od pre 1. januara 2021.\nDodao je i da je održavanje protesta zvanično odobrio MUP, kao i da će učesnici poštovati protivepidemiološke mere.\nFabrika „Fijat Plastik“ je sestrinska firma FCA u Kragujevcu u kojoj oko 90 radnika proizvodi branike za „fijat 500L“.


- Mihajlović je, uoči otvaranja kojem će prisustvovati i predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Bugarske Bojko Borisov, obavila završnu kontrolu, obilazeći galeriju i tunel Bancarevo, gde je razgovarala sa izvođačima radova i predstavnicima Koridora Srbije.\n- Sve je spremno za otvaranje Istočnog kraka Koridora 10 za saobraćaj i od Beograda do granice sa Bugarskom kod Dimitrovgrada stizaće se za nešto manje od tri sata - rekla je Mihajlović.\nIstočni krak Koridora 10 od Niša do Dimitrovgrada je ukupne dužine 86,9 kilometra.\nDeonice na istočnom kraku Koridora10 koje se puštaju u saobraćaj 9. novembra su deonice od Proseka do Crvene Reke, ukupne dužine 22,5 km: Prosek-Bancarevo 9,4 km, tunel Bancarevo oko 700 m, Bancarevo-Crvena Reka 12,4 km.\nNa celom istočnom kraku od Niša do Dimitrovgrada urađeno je: 87 mostova, pet tunela (Bancarevo, Sopot, Sarlah, Pržojna padina, Progon - ukupne dužine 2,6 km), pet saobraćajnih petlji, 12,5 miliona kubnih metara iskopa, nasipa od 9,5 miliona metara kubnih materijala i oko 780.000 tona asfalta.\nZatim tunel Bancarevo, koji se takođe pušta u saobraćaj, opremljen je najsavremenijim sistemima koji omogućavaju bezbedan saobraćaj, a svim tim sistemima upravljaju obučeni timovi iz jedinstvenog Tehničko-operativnog centra, koji se nalazi kod tunela Bancarerevo i iz kojeg se prati saobraćaj na još dva tunela na istočnom kraku - Sopot i Sarlah.\nNOVE CENE PUTARINA Otvara se istočni krak Koridora 10, a ovo je DETALJNA RAČUNICA ZA VOZAČE\nMonolitne ploče debele 1,3 metra, PAMETNI TUNEL I 87 MOSTOVA: Provozali smo se novom deonicom Koridora 10, ovako ćete od subote od NIŠA DO BUGARSKE\nOvaj autoput povezaće dva okruga, Nišavski i Pirotski, sa oko 450.000 ljudi, velike privredne centre u ovom delu Srbije, Niš i Pirot, obezbediti lakšu vezu istočne Srbije sa najbližim aerodromom Konstantin Veliki u Nišu, kao i bolju vezu sa turističkim destinacijama u ovom delu Srbije, kao što je Stara planina.\n"ZID JE PAO" Borisov na Koridoru 10: Spajamo Zapadnu i Istočnu Evropu, sve do Istanbula nemamo prepreke (VIDEO)\n"ŽILA KUCAVICA KA ISTOKU" Vučić na Koridoru 10: Do danas smo izgradili više kilometara nego u prethodnih 35 godina (VIDEO)


BalkanMagazin :: Energetski sistem Srbije 74. u svetu\nEnergetski sistem Srbije 74. u svetu\nsreda, 02. mart 2016 16:31\nPo performansama energetskog sistema Srbija se spustila za tri mesta, na 74. poziciju među 126 zemalja, pokazao je izveštaj "Indeks performansi globalne energetske arhitekture 2016" koji je danas objavio Svetski ekonomski forum (SEF). Analitičari SEF ocenili su da geopolitički konflikti, "sajber" bezbednost i promene u energetskoj infrastrukturi predstavljaju najveći izazov, ali i najveću šansu, za energetsku arhitekturu u svetu.\nSrbija se po performansama energetskog sistema spustila za tri mesta, na 74. poziciju među 126 zemalja, pokazao je izveštaj "Indeks performansi globalne energetske arhitekture 2016" koji je danas objavio Svetski ekonomski forum (SEF). Najbolje performanse energetskog sistema u svetu ima Švajcarska, od članica EU najbolje rangirana je Švedska, a poslednji na globalnoj listi je Bahrein. Analitičari SEF ocenili su da geopolitički konflikti, "sajber" bezbednost i promene u energetskoj infrastrukturi predstavljaju najveći izazov, ali i najveću šansu, za energetsku arhitekturu u svetu.\nEnergetski sistemi zemalja ocenjivani su po tri kriterijuma: ekonomski rast i razvoj, ekološka održivost i pristup energiji i bezbednost. Srbija je po prvom na 73., po drugom na 96. a po trećem kriterijumu na 72. mestu u svetu.\nNajbolje plasirane na globalnoj listi ponovo su Švajcarska (1.) i Noreška (2.) jer obe imaju dobro izbalansirane energetske sisteme. Švedska je 3. Francuska 4. Danska 5. Austrija 6. a Španija 7. i tih sedam zemalja ima isti broj poena (0,8 na listi od 0 do 1 gde je 1 najviše).\nIza visoke pozicije Danske stoji obnovljiva energija, odnosno proizvodnja energije iz vetra, Austrija je dobila poene za dobar pristup energiji i bezbednost uz dobro diversifikovan energetski miks, a dobra pozicija Španije delom je rezultat činjenice da je reč o "ekonomiji niskog intenziteta energije".\nSAD su 48. na svetu po performansma energetskog sistema, Japan je 50. Brazil je sa 25. mestom najbolje plasirana zemlja BRIKS, Rusija je 52. Južna Afrika 76. Indija 90. a Kina 94.\nIndeks performansi globalne energetske arhitekture SEF je prvi put uradio 2013. a Srbija je uključena 2015. godine. Taj indeks je SEF razvio u saradnji sa konsultantskom kućom Eksenčer (Ačenture) sa ciljem da ponudi dodatne podatke koji će pomoći u oceni učinka nacionalnih energetskih sistema.


Počeli radovi na rekonstrukciji regionalne ceste Dariva-Hreša | Ministarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo\nPočeli radovi na rekonstrukciji regionalne ceste Dariva-Hreša\nNa dionici regionalne ceste Dariva-Hreša jutros su počeli radovi na rekonstrukciji saobraćajnice.\nGradilište je obišao ministar saobraćaja Kantona Sarajevo Adnan Šteta i tom prilikom razgovarao sa direktorom Direkcije za puteve KS Selmirom Kovačem i izvođačem radova o projektu i aktivnostima koje se očekuju u narednom periodu.\n"Prošle godine smo rekonstruisali jednu dionicu na ovoj saobraćajnici, od koje nastavljamo radove, kako bismo dobili sigurniju i kvalitetniju cjelinu. I ove godine podržali smo projekte koji su od značajnog interesa za građane, izdvojili sredstva i zato danas imamo otvorena gradilišta u svim općinama našeg Kantona", istakao je ministar Šteta.\nRadovi će biti izvođeni na zamjeni kolovozne konstrukcije sa novom površinskom odvodnjom, novom saobraćajnom signalizacijom, kao i ugradnjom odbojnih ograda.\nMinistar Šteta je posebno istakao važnost konstantnog ulaganja u cestovnu infrastrukturu.\n"I ove i prošle godine smo planski rekonstruisali i spojili značajne dionice određenih saobraćajnica u Kantonu i na taj način osigurali, prije svega, kvalitetnije puteve. Nastavljamo sa ulaganjima u cestovnu infrastrukturu, prema planiranoj strategiji i aktivnostima prometnog razvoja Kantona Sarajevo koje smo postavili za ovu godinu", dodao je ministar Šteta.\nRok za izvođenje radova na regionalnoj cesti Dariva-Hreša je 90 dana. Izvođač radova je KJKP “Rad”, a vrijednost projekta iznosi 743.627,92 KM.


O Opelu: Opelove fabrike i lokacije - Opel Srbija\nKo, gde i koliko. Saznajte osnovne činjenice o Opelovim ljudima, mestima i proizvodnji.\nUronite u činjenice\nOPEL: KOD KUĆE U EVROPI I SVETU.\nOpel je jedan od najvećih proizvođača automobila u Evropi i deo je francuske automobilske grupacije PSA od avgusta 2017. Opel je 2016. godine prodao oko 1.2 miliona vozila. Kompaniju je 1862. godine osnovao Adam Opel u nemačkom gradu Riselshajmu i njeno sedište je ostalo u matičnom gradu brenda 155 godina.\nOpel web strane u Evropi


KRALJEVO - Zbog obilnih padavina tokom poslednja dva dana, nabujali Ibar poplavio je sedam od 15 bunara iz kojih se pitkom vodom snabdeva Kraljevo i dvadesetak kuća. Kompletan tekst\nAsfalt samo do kuće funkcionerke\nGORNJI MILANOVAC - Meštani gornjomilanovačkog prigradskog naselja Mlakovac najavili su da će blokirati Ibarsku magistralu jer godinama ne mogu da reše problem asfaltiranja puta do svojih kuća.\nSporazum USAID i četiri opštine\nZAJEČAR - U Zaječaru je juče potpisan sporazum četiri opštine o saradnji u vanrednim situacijama. Potpisali su ga Majkl Pilsberi i predstavnici opština Knjaževac, Sokobanja, Svrljig i Zaječar. Kompletan tekst\nOtvoreno Regionalno prihvatilište za pse i mačke\nRAGUJEVAC - U Kragujevcu je juče otvoreno Regionalno prihvatilište za pse i mačke lutalice, kapaciteta do 400 mesta, koje je finansirano sredstvima Ministarstvo zaštite životne sredine u iznosu od 5,3 miliona dinara. Kompletan tekst\nPark iz praistorije\nPROKUPLJE - Služba za ekologiju i održivi razvoj opštine Prokuplje postavila je putokaze i turističke table i obeležila oznakama nacionalnog dobra prve kategorije paleontološki lokalitet spomenika prirode Prebreza kod Blaca. Kompletan tekst\nProkuplje: Uklonjeno 48 divljih deponija\nPROKUPLJE - Prokuplje je prošle godine u okviru akcije "Očistimo Srbiju" uklonilo polovinu od 48 divljih deponija u toj opštini, rekao je juče direktor lokalne Službe za ekologiju Miroljub Krasić. dalje\nVojska organizovala "Otvoreni dan"\nPlanirano rušenje nelegalno izgrađenih objekata u Štrpcu\nEkološki plan za deonicu Crvena Reka - Dimitrovgrad\nUčestali odroni na magistralnom putu Kučevo - Majdanpek


Foto: Breakthrough Energy\nBil Gejts, osnivač Microsoft korporacije i filantrop najavio je da osniva fond koji će sa više od milijardu dolara podržati naučna otkrića i inovacije u oblasti zelene energije.\nOsnivanje fonda Breakthrough Energy Ventures (BEV) je, kako kaže Bil Gejts, naredni korak koji preduzima sa grupom investitora, sa kojima je krajem 2015. godine oformio koaliciju Breakthrough Energy. Koalicija okuplja preduzetnike, poslovne lidere i institucionalne investitore koji strastveno podržavaju razvoj novih tehnologija sa nultom emisijom gasova. Među njima su Ričard Brenson, osnivač kompanije Virgin, Džef Bezos, osnivač Amazona i Džek Ma, predsednik izvršnog odbora kineske kompanije Alibaba.\nGejts je u objavi na svom blogu naveo da će do kraja 21. veka svetu biti potrebno dvaput više energije nego što je to slučaj danas. Kako povećana potrošnja energije znači da će kvalitet života biti bolji a privreda jača, svetu je potreban novi način snabdevanja energijom koji neće doprinositi klimatskim promenama, smatra Gejts.\nOn kaže da su klimatske promene ozbiljna pretnja naročito u najsiromašnijim delovima sveta, zbog čega je potrebno prozvesti energiju koja neće mnogo koštati i čija proizvodnja neće dovoditi do emisije gasova koji stvaraju efekat staklene bašte.\nEnergetski preobražaj zahteva saradnju na svim nivoima\nPrema Gejtsovim rečima, istinski energetski preobražaj zahteva saradnju na svim nivoima. Državna sredstva naučnicima daju slobodu da dođu do novih ideja, ali privatni sektor zna kako da takva istraživanja pretvori u dobar proizvod i da napravi kompaniju koja će doneti revolucionarnu tehnologiju na tržište.\n„Svet je napravio izvanredan napredak tokom protekle decenije kada je u pitanju energije vetra i sunca i ove tehnologije će nastaviti da igraju važnu ulogu. I ranije sam tvrdio da inovativne industrije koriste tehnologije koje imaju dok razvijaju tehnologije koje su im potrebne. Zbog izazova koji nas sputavaju da obezbedimo pouzdanu električnu energiju po pristupačnoj ceni, a da ne doprinosimo klimatskim promenama, moramo da istražimo što više mogućih rešenja,“ kaže Gejts u svom blogu.\nKao primer javno-privatnog partnerstva koje je dovelo do revolucionarnog otkrića, Gejts navodi stvaranje virtuelne mreže računara koji su mogli da prežive nuklearni napad za vreme Hladnog rata, što je dovelo do nastanka Interneta.\nPitanja kojima će se BEV fond baviti su, između ostalog, kako stvoriti električnu energiju po povoljnoj ceni sa nultom emisijom ugljen-dioksida (CO2), kako osmisliti prevoz koji ne zagađuje vazduh, kao i kako nahraniti planetu, a ne doprineti klimatskim promenama.\nOsim osnivanja ovog fonda, ulaganja u istraživanja i razvoj čiste energije podržaće i koalicija Breakthrough Energy. Ona se udružila se sa inicijativom Mission Innovation koju je pokrenulo više od 20 zemalja i Evropska unija kako bi se u narednih pet godina udvostručila ulaganja u istraživanja u ovoj oblasti.\nTagovi: CO2, Evropska unija, JPP, klimatske promene, obnovljivi izvori energije, solar, vetar\nPočetna » Vesti » OIE » Bil Gejts: Milijardu dolara za otkrića i inovacije u oblasti zelene energije


Senior kartice u Nišu dobilo 7 000 penzionera - juGmedia\nBlizu 7 hiljada penzionera u Nišu dobilo je do sada senior kartice a popusti koje im donosi ta kartica kreću se od dva do 50 odsto, rekao je predsednik Gradske organizacije penzionera Mirko Zečević.\nOn je kazao da je ta organizacija izdala i oko 300 senior kartica starijim licima koja nemaju uslov za dobijanje penzije, ali su korisnici socijalne pomoći.\n„Interesovanje građana za dobijanje senior kartice i dalje postoji, a takođe nam se svakodnevno javljaju firme koje žele da se uključe u akciju i da penzionerima odobravaju popuste prilikom nabavke roba i usluga“, istakao je Zečević.\nPrema njegovim rečima, sedamdesetak firmi i radnji u Nišu trenutno odobrava popuste vlasnicima senior kartica.\n„Mesare odobravaju popust od dva do tri procenta, trgovinski lanci od pet do 10 procenata, a najveći popust od 50 odsto odobravaju firme koje se bave tehničkim pregledom i registracijom vozila“, izjavio je Zečević.\nGradska organizacija penzionera izdaje senior kartice od 5. februara, a uslov za dobijanje su penzioni ček na uvid, lična karta i učlanjenje u tu organizaciju.


Kremlj o špijunu u upravi predsednika: Kao da gledamo „Petparačke priče“ - 10.09.2019, Sputnik Srbija\nKremlj o špijunu u upravi predsednika: Kao da gledamo „Petparačke priče“\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov prokomentarisao je navode medija o navodnom špijunu u upravi predsednika Rusije rekavši da, iako je postojao zaposleni Oleg... 10.09.2019, Sputnik Srbija\n11:57 10.09.2019 (Osveženo: 12:56 10.09.2019)\n© Sputnik / Maksim Blinov / Uđi u foto-galerijuSenatski dvorac u Kremlju\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov prokomentarisao je navode medija o navodnom špijunu u upravi predsednika Rusije rekavši da, iako je postojao zaposleni Oleg Smolenkov, on nikada nije imao zadatke koje bi potpadali u kategoriju visokih ruskih zvaničnika, kao i da je otpušten iz te službe još pre nekoliko godina.\nPeskov je takođe rekao i da Smolenkov nikada nije imao kontakt sa ruskim predsednikom.\n„Sve te navode američkih medija da je neko iznosio tajne podatke, da ga je potom neko spasavao – to vam je kao da gledate film poput ’Pretparačkih priča’“, ocenio je.\nPeskov je takođe rekao i da u administraciji predsednika Rusije niko nema nikakve nedoumice po pitanju rada ruske kontraobaveštajne službe.\nPo tom pitanju oglasila se i portparolka za upravljanje poslovima predsednika Rusije Elena Krilova rekavši da Oleg Smolenkov nikada nije radio konkretno u toj službi.\nPrethodno je „Si-En-En“ saopštio da su američke specijalne službe 2017. godine evakuisale špijuna koji je bio na jednom od najviših položaja unutar ruskog rukovodstva.\nNeimenovani izvor je za tu američku televiziju rekao da su ga specijalne službe evakuisale jer je postajala zabrinutost da se Tramp nepažljivo odnosi prema tajnim dokumentima.


SEEbiz.eu / RS / Reuters: Balkan se okreće Turskoj za investicije\nReuters Balkan Turska turski investitori Marko Čadež Privredna komora Srbije\nDatum objave: 21.05.2018. - 07:55:16\nBEOGRAD - Ivan Isailović, predsjednik opštine Krupanj, gradića u Srbiji, ove nedjelje ide da traži investitore ne u Minhenu ili u Parizu, nego u Istanbulu, što je pokazatelj sve većeg uticaja Turske širom zapadnog Balkana, što, kako piše Reuters, brine neke države Evropske unije.\nKako je proširenje EU postalo sporedno u odnosu na Brexit i posljedice dužničke i migrantske krize, region postaje teren za nadmetanje između EU i Turske, dok se i Rusija i Kina bore za uticaj, navodi britanska agencija.\nIsailović želi da se izbori za radna mjesta za svoju siromašnu zajednicu smještenu u šumovitim brdima blizu zapadne granice Srbije sa Bosnom i Hercegovinom. A to gdje je odlučio da traga za investitorima je odraz volje Turske da ulaže novac i projektuje "meku" moć u balkanskim državama.\nReuters dodaje da je jedna turska kompanija već otvorila 300 radnih mjesta u fabrici tekstila u Krupnju, pri čemu političke veze između Beograda i Ankare pomažu da se osigura najveća investicija u posljednjih 30 godina za grad koji je teško pogođen poplavama 2014. godine.\n"Oni su dobri investitori...i nisu tražili subvencije", rekao je Isailović Reutersu, objašnjavajući da zato ide u Tursku u nadi da će obezbijediti još novca, ovoga puta za lokalnu šumsku industriju.\nSve je jači utisak da vlade zapadne Evrope i investitori zanemaruju mala i podijeljena tržišta regiona u sopstvenom dvorištu.\n"Turski investitori idu u nedovoljno razvijena područja za razliku od zapadnih država", kaže Marko Čadež, predsjednik Privredne komore Srbije.\nReuters podsjeća da su se lideri EU sastali sa kolegama iz Crne Gore, Srbije, Albanije, BiH, Makedonije i Kosova u četvrtak u Sofiji, i dogovorili da izgradnje dodatne energetske veze i tješnje sarađuju u raznim oblastima, od borbe priotiv radikalizma do kontrole migracije.\nMeđutim, to je bio prvi takav samit u 15 godina i EU je jasno stavila do znanja da ne može očekivati brzi put ka članstvu u bloku, ističe se u analizi.\n"Nismo se danas pretvarali da je sve jasno i jednostavno", rekao je predsjedavajući EU Donald Tusk na samitu.\nPrema podacima Privredne komore Srbije, 20 turskih fabrika je prošle godine ili otvoreno ili je počela njihova gradnja u toj zemlji. Obim trgovine između Turske i šest država zapadnog Balkana koje teže članstvu u EU godinama je u porastu, sa 435 miliona dolara 2002. na tri milijarde 2016, pri čemu na Srbiju otpada skoro trećina ukupne sume.\nSa 340 miliona eura uloženih na Kosovu, od čega veći dio za kupovinu aerodroma i kompanije za distribuciju električne energije, Turska je treći po veličini investitor u toj zemlji.\nNeke Evropljane frustrira to što bi Balkan mogao zapasti u sferu uticaja Turske, koja projektuje moć i kulturno i preko poslovnih ugovora, piše Reuters.\n"Podaci pokazuju da je Evropska unija trgovinski partner broj jedan u regionu, ali neke države članice brinu zbog meke moći Turske na Balkanu", rekao je Reutersu jedan zapadni diplomata koji je želio da ostane anoniman, prenose Vijesti.


Galager se nasladio Suarezovim suzama... - Sportske.net\nGalager se nasladio Suarezovim suzama...\nNajpoznatiji navijač Mančester Sitija uživao je u suzama Luisa Suareza, priznaje danas.\nUEFA uvodi nov sistem rangiranja za 'prvi šešir' u LŠKo će naslediti Pelegrinija?Ajb poput kapitena!Benitez: "Nisam pregovarao sa Sitijem"Premijer liga - Ko gospodari Tviterom?\nNekadašnji gitarista Oejzisa (Oasis) Noel Galager rekao je da je oduševljen patnjom fudbalera Liverpula Luisa Suaresa posle utakmice koja je povećala šanse da će njegov Mančester siti osvojiti titulu.\n"Bilo je lepo videti Suareza u suzama jer je on očigledni prevarant. Ne mogu da verujem da su ga novinari izabrali za najboljeg igrača sezone", rekao je Galager engleskim medijima.\nLiverpul je protiv Kristal Palasa vodio 3:0, ali se utakmica završila 3:3, što je znatno povećalo šanse za osvajanje titule Mančester sitija, kluba čiji je Galager vatreni navijač.\nOn sada nije propustio priliku da "bocne" i londonske klubove kojima je njegov Siti ove sezone davao šest golova.\n"Poveli su 3:0, pa su ih ponele emocije. Niko u Premijer ligi ne pobeđuje sa šest ili sedam golova, osim ako ne igrate sa Arsenalom ili Totenhemom", rekao je Galager.\nGalager je sada u bendu Haj flajing berds (High Flying Birds), a u britanskoj javnosti je poznat po oštrim kritičkim komentarima prema svemu i svačemu, pa čak i svom bendu, čije je spotove kritikovao.


Najuspešnije polugodište u istoriji Dorotheuma | Jovan Despotović\nNajuspešnije polugodište u istoriji Dorotheuma\njanuar – jun 2006.\nDorotheum je jedna od najstarijih među najvažnijim svetskim aukcijskim kućama. Osnovan je 1707. godine sa sedištem u samom srcu Evrope – u Beču. Za skoro tri veka koliko postoji, Dorotheum je izrastao u najveću aukcijsku kuću u zemljama nemačkog govornog područja, i jedna od vodećih institucija ove vrste u svetu. Tradicionalno, njegovi eksperti i poznavaoci tržišta, posebne službe i međunarodna povezanost, sve to doprinosi njegovoj popularnosti i osigurava da ova kuća privuče izuzetan broj klijenata.\nSvake godine sve njegove filijale prirede oko 600 aukcija. Zaposleno je preko 400 ljudi i više od 70 eksperata i specijalista u širokom rasponu svih oblasti kolekcioniranja koji se ne nalaze samo u bečkoj Palati Dorotheum već i u brojnim filijalama u Austriji, poput Salzburga, na primer, ili u glavnom gradu Češke Pragu i Milanu.\nOd jeseni 2001. Dorotheum je dobio nove mlade vlasnike koji su nastavili da ga vode sa velikim entuzijazmom prema umetnosti. Cilj novog menadžmenta je da se više uključi u razvoj Beča i kao grada aukcijam, ali da istovremeno sačuvaju i stečeni šarm ove tradicionalne institucije. Dorotheum danas nastoji da uzme u obzir i interesovanje mlađih ljubitelja umetnosti i kolekcionara. Taj novi impuls, prema najavama iz kuće, biće posebno usmeren i prema svim oblastima moderne i savremene umetnosti.\nMadl’Art, br.1, Evropa, Beograd, 10. 8. 2006.


"Svislajon Takovo" - Među vodećim preduzećima u Srpskoj | Trebinje Live\n"Svislajon Takovo" - Među vodećim preduzećima u Srpskoj\nKompanija "Svislajon Takovo" iz Trebinja ove godine proizvela je robu u vrijednosti od 68,5 miliona KM i tako se svrstala u jedno od vodećih preduzeća u Republici Srpskoj, izjavio je Srni direktor za investicije u tom preduzeću Radenko Drašković.\nDrašković je naveo da "Svislajon" sa 370 obučenih radnika, koji rade na najsavremenijim proizvodnim linijama u Evropi, znatno doprinosi razvoju cijele Hercegovine, a ne samo Trebinja.\n"U proizvodne kapacitete u Trebinju ove godine uložili smo 12.387.000 KM, a u Nevesinju 6.100.000 KM", napominje Drašković i dodaje da su na 16.000 kvadrata i na 11 lokacija napravili i adaptirali objekte radi proširenja proizvodnih kapaciteta i stvaranja uslova za nova zaposlenja.\n"U ovom objektu biće instalirano šest proizvodnih linija, i to za majonez, praškaste proizvode, marmeladu, flips, za proizvodnju sokova i alkoholnih pića", precizirao je Drašković, napomenuvši da je oprema za proizvodnju majoneza počela da pristiže.\nU okviru tog projekta napravljen je i jedan distrubutivni centar sa maloprodajnim objektom u kome će biti otvorena nova radna mjesta.\n"Od aprila u Trebinju počinje realizacija nove velike investicije koja se odnosi na adaptaciju hale jedan - `Industrije alata` koju ćemo pretvoriti u veliku proizvodnu fabriku sa tendencijom da u njoj širimo proizvodne kapacitete i proizvodni asortiman", najavio je Drašković.\nU "Svislajon" Trebinje podsjećaju da proizvode trenutno plasiraju u desetak zemalja, a da su najznačajnija tržišta bivših jugoslovenskih republika.\nU ovom preduzeću najavljuju još bolje poslovne rezultate i prepoznatljivost na širem tržištu, napominjući da su dosadašnjih radom obezbijedili stabilnost porodica svih zaposlenih i onih koji rade sa ovom firmom.


Počeo treći dio zasjednja Savjet bezbjednosti UN: BiH je jedna od tema - epiCentar INFO\nPočeo treći dio zasjednja Savjet bezbjednosti UN: BiH je jedna od tema\nepa09215620 Israeli Ambassador to the United Nations Gilad Erdan addresses the United Nations General Assembly on the situation in the Middle East, including the Palestinian question, at United Nations Headquarters in New York, New York, USA, 20 May 2021. EPA-EFE/JASON SZENES\nRasprava o BiH je posljednja tačka na dnevnom redu, a očekuje se da će članicama Savjeta bezbjednosti biće predočeno pismo Valentina Incka da je dao ostavku, te o odluci Upravnog odbora Savjeta za sprovođenje miran novi visoki predstavnik Kristijan Šmit.\nSrpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da će Republika Srpska prihvatiti novog visokog predstavnika u BiH samo ukoliko on bude imenovan odlukom Savjeta bezbjednosti UN, te da Republika Srpska nema namjeru da sarađuje sa licima koja imaju sumnjive mandate.\nDodik je uoči sjednice Savjeta bezbjednosti UN, u okviru bi trebalo da budu održani sastanak i konsultacije o BiH, rekao da je imenovanje Kristijana Šmita za visokog predstavnika “nakaradna situacija” i Srpska će se po ovom pitanju ponašati u skladu sa stavom Narodne skupštine.\n– Mi ćemo prihvatiti imenovanje samo ako je to odluka Savjeta bezbjednosti UN. Ako ne bude, ja ću vjerovatno imati priliku u okviru Predsjedništva da mu kažem da je on za nas neizabran i da on za nas nema značaj visokog predstavnika. Ako dođe na taj način, niko ne treba da sumnja da mu neću reći da Republika Srpska nema namjeru da sarađuje sa licima koji imaju sumnjive mandate – rekao je Dodik danas novinarima u Beogradu.\nTags: BiH, politika, Savjet bezbjednosti UN, zasjedanje\nPrevious Objavljen prvi dio filma o „ruskoj špijunaži“ i „malignom“ uticaju na Balkan preko Srbije\nNext Nijemci najavili uvođenje COVID potvrde za ulazak


A od kuma pane za kuma Vučića ili kuda ide Sergej Trifunović – Srbija-Press\nA od kuma pane za kuma Vučića ili kuda ide Sergej Trifunović\nPortal Obaveštajac je u više navrata pisao o događanjima u Pokretu slobodnih građana, naročito u danima pre izbora za novog predsednika.\nObaveštajac je podržao tada predsedničkog kandidata a danas predsednika PSG Sergeja Trifunovića, i izneo je sva saznanja o njegovim suparnicima Radetu Veljanovskom, Aleksandru Oleniku i drugima, te o delovanju bezbedonosnih službi kako bi sprečili Trifunovića da pobedi na tim stranačkim izborima.\nSergej Trifunović je pobedio, obećao krv, znoj i neprestanu borbu protiv Aleksandra Vučića i ostalih ubica Srbije.\nPo svemu sudeći, od početnog, skoro revolucionarnog zanosa i Trifunovića i članova njegovog pokreta, kao i velikog broja građana koji su u njemu videli novog, neukaljanog i hrabrog lidera, nije ostalo ništa.\nSem par kvalitetnih izjava i akcija koje su ostale nezapažene široj javnosti, čini se da se Trifunovićev rad sveo na samouništavanje samoga sebe kao političara, dajući bezbroj materijala tablodidima za pljuvanje, naročito u svojim neprestanim objavama na tviteru.\nSergej Trifunović je sigurno svestan u kojoj državi živi, među kojim narodom, i koliku moć imaju i tabloidi i televizije pod upravom Aleksandra Vučića, tako da za to njegovo samoukopavanje ne postoji nikakvo opravdanje.\nRazlozi zbog kojih to radi nisu nam poznati, i zašto se fokusirao samo na mlađe, dobrostojeće glasače, kojima je život zajebancija i kod kojih od vremenskih uslova zavisi da li će izaći na izbore. Da ne ulazimo u njegovu želju da oko sebe okupi što veći broj kilave kvazi elite i svojom arogancijom i kvazi urbanošću odbije prosečnog građanina Srbije. Kako seje tako će i požnjeti.\nŠteta što će najverovatnije, u odsudnim trenucima po Srbiju i njene građane, zasmetati onim drugima koji su svesni gde žive, u kom okruženju žive, kakvog neprijatelja imaju, i šta je cilj i šta je neophodno da se uradi kako bi Srbija preživela.\nPredsednik Republikanske stranke Nikola Sandulović je objavio na fejsbuku post o Sergeju Trifunoviću, sa zajedničkom fotografijom Sergeja i kuma Aleksandra Vučića i nekadašnjeg telohranitelja Vojislava Šešelja Petra Panića Pane, a vi prosudite sami šta je tu istina i uključite mozak, izbori idu, Srbija je na umoru, ne grešite više.\nIzvor: balkanskapravila.com Foto: balkanskapravila.com\nTags: Kum, Pana, Sergej, Vučić\nPrevious Mediji u Srbiji dobijaju novac građana da bi ih, zauzvrat – lagali, varali, spinovali\nNext Na zapadu se nalaze koreni srpskog zla\n18 mins ago Srbija-Press


PODGORICA, Deficit budžeta Crne Gore za 11 mjeseci prošle godine iznosio je 110,9 miliona evra ili 2,3 odsto bruto domaćeg proizvoda /BDP/, što je za 78,9 miliona evra manje u odnosu na planirani, pokazuju podaci crnogorskog Ministarstva finansija.\nDeficit budžeta je u periodu od januara do novembra prošle godine bio veći u odnosu na isti period 2018. godine 13,1 milion evra, odnosno 13,4 odsto.\n“Zabilježen je suficit tekuće budžetske potrošnje u iznosu od 101,2 miliona evra ili 2,1 odsto BDP-a”, navodi se u izvještaju Ministarstva o izvršenju budžeta za 11 mjeseci prošle godine.\nPrihodi budžeta su u periodu od januara do novembra prošle godine iznosili 1,64 milijarde evra ili 34,1 odsto BDP-a, što je u odnosu na plan i isti prošlogodišnji period više 1,3 miliona, odnosno 81 milion evra.\n“Sve najznačajnije kategorije poreskih prihoda zabilježile su rast u odnosu na isti period prošle godine, pri čemu je naplata poreza na dodatu vrijednost /PDV/ veća 72,5 miliona evra, doprinosa 17 miliona EUR i akciza 13,5 miliona evra”, saopšteno je iz Ministarstva.\nTagovi: budzetcrna goradeficit


Dobijamo najmanje 50 odsto u Jagodini - Istinomer\n„Ako dobijemo manje od 50 odsto, reći ću građanima, evo vam Beograđani, pa neka vas oni vode.“\nLider Jedinstvene Srbije u predizbornoj kampanji bio je ubeđen u odličan rezultat koalicije SPS-PUPS-JS u Jagodini. Izjavio je da će smatrati porazom ako ova koalicija u Jagodini, na vanrednim parlamentarnim izborima, ne dobije više od 60 odsto glasova. On je dodao da će ako dobije manje od 50 odsto reći građanima Jagodine da ih „vode Beograđani“.\nMeđutim, na izborima, koalicija SPS-PUPS-JS osvojila je 33, 18 odsto, a SNS 41,02. Ipak, lider JS sada ističe da je zadovoljan rezultatom i naglašava da se „ne ljuti na Jagodince“.\n„Ja sam u Končarevu sada dobio na ovim izborima 80 odsto glasova i to je pokazatelj o vrednosti nekog ko se bavi politikom. Jednostavno, zadovoljan sam rezulatom, možda sam očekivao nešto malo više, ali isto tako se ne ljutim na moje Jagodince, puno vas pozdravljam i ne brinite, radićemo i dalje onako kako smo radili.“\nB92, 20. 3. 2014. godine\nizbori izborna obećanja Jagodina


Kisić Tepavčević: Vlada će nastojati da povećanje penzija bude veće - Penzin\nOna je 27. septembra, na kongresu Sindikata penzionera Srbije, rekla da je rast realne vrednosti penzija od najmanje dva-tri odsto godišnje stabilan. Navela je da se za toliko godišnje realno poveća standard korisnika penzija\nObavezno penzijsko i invalidsko osiguranje jedan je od najvećih sistema u državi, podsetila je. Ovaj sistem trenutno obuhvata više od 2,7 miliona osiguranika i 1,7 miliona korisnika penzija i drugih prava.\n„Rast ekonomske aktivnosti u zemlji, praćen rastom zaposlenosti i zarada, rezultirao je rastom prihoda od doprinosa. To je dovelo do pada deficita u finansiranju isplate penzija, a time i smanjenja iznosa dotacija iz budžeta, kojima se obezbeđuje redovna isplata penzija i drugih prava koja isplaćuje Republički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje“, naglasila je ministarka.\nPodsetila je da da se maja i juna 2021. godine nije bilo potrebno da se za isplatu penzija uplaćuju dotacije iz budžeta kada je u pitanju većinski deo penzionera koji su pripadali kategoriji „bivših zaposlenih“.\n„Tokom prethodne i ove godine nijednog trenutka se nije dovodila u pitanje redovna isplata penzija i drugih davanja. Penzije i novčani iznos kao uvećanje uz penziju su redovno usklađeni u januaru ove godine, na način predviđen zakonom, a naredno usklađivanje će uslediti u januaru 2022. godine“, naglasila je ministarka.\nКako je dodala, tokom 2020. godine obezbeđene su dve dodatne jednokratne isplate korisnicima penzija, i jedna u 2021. godini, a za prvi deo naredne godine je najavljena pomoć od 20.000 dinara, što će biti najveća jednokratna isplata do sada.\nTags:Darija Kisić Tepavčevićpovećanje penzija


Manifestacija Noć muzeja održana je prođle noći, a posetioci su na 70 mesta mogli da pogledaju nesvakidašnje izložbe, koncerte i filmske projekcije.\nManifestacija koja se održava 13. put, pobudila je veliko interesovanje publike, a za ulazak u pojedine izložbene prostore čeka se veoma dugo.\nIspred muzeja Nikole Tesle, gde je organizovana izložba „Teslina elektroterapeutska kompanija“, formirao se veliki red, a na ulazak se čekalo i 40 minuta.\nGužve je bilo i ispred nekadašnje Palate Jadransko-podunavske banke (današnje sedište Alfa banke), remek delo arhitekture, koja treći put otvara vrata pojedinih dvorana za posetioce.\nManifestacija Noć muzeja održana je u oko 50 gradova i opština širom Srbije.\nMuzeji, galerije i najrazličitije institucije bile su otvorene do jedan sat posle ponoći.\nNoć muzeja koja se održava pod pokroviteljstvom Delegacije Evropske unije u Srbiji, predstavlja jedinstven kulturni spektakl u više od 120 gradova širom sveta, medju kojima je od 2005. godine i Beograd.\nPrva Noć muzeja održana je u pet beogradskih muzeja i galerija, a tu manifestaciju tada je posetilo više od 4.000 gradjana.


Nema i dalje raspleta oko Sergeja Milinković Savića.\nPSŽ nema nameru da plati 100 miliona, Lotito čeka, a Igli Tare je ponovio da Sergeja neće pustiti ispod cene.\nI dalje Rimljani gledaju prema Torinu, ali čini se da je Juventus odustao, probaće da dovedu Pogbu, angažovali su besplatne Rabioa i Remzija, prioritet je De Liht u ovom trenutku.\nJuve ima par igrača, poput Kuadrada i Bentankura za koje su Rimljani zainteresovani, ali njihove velike plate onemogućavaju razmenu.\nU igru je navodno ušao i Inter, koji bi uz novac poslao Galjardinija, igrača koga Inzagi veoma ceni. Konte želi svim silama Sergeja, međutim, Inter nema novac za sva pojačanja, pre svih Lukakua, ako ne proda Ikardija, Naingolana i par manje bitnih igrača.\nNisu još završili posao ni oko Džeka, sada se Fernando Ljorente pominje kao alternativa.\nSergej čeka, on će se pojaviti na pripremama Lacija, a navodno Inzagi traži od Lotita da postavi neki datum posle koga Milinković Savić ne može da ode, kako bi znao na koje igrače može da računa


Početna » Štrajk » Page 2\nMakron se večeras obraća Francuzima u atmosferi štrajka i protesta\nFrancuski predsednik Emanuel Makron večeras će građanima uputiti Novogodišnju poruku koju Francuzi nestrpljivo očekuju u kontekstu štrajka i protesta koji zemlju potresaju od 5. decembra zbog najavljene reforme penzija.\nTrodnevni štrajk Džermanvingsa, biće prizemljeno 180 aviona\nPiše: Beta-AFP 30. 12. 2019.\nBožić u Francuskoj u bojama štrajka\nSpor ili nepostojeći javni prevoz i pokloni štrajkačima iz sindikalne štedne kasice, obeležili su u Francuskoj Božić kada nimalo nije popustio štrajk protiv najavljene penzijske reforme, koji ulazi u četvrtu nedelju.\nŽivorad Mrkić, predsednik Novog sidnikata Kliničkog centra Srbije i Rajko Brakočević, član Štrajkačkog odbora Novog sindikata KCS upozorili su u Novom danu TV N1 da će se delovi zdravstvenog sistema urušiti, ukoliko se ubrzo ne preduzmu neki koraci.\nPiše: N1 25. 12. 2019.\nMrkić: Radimo preko norme uz mobing i omalovažavanje\nNovi sindikat Kliničkog centra Srbije organizovaće u utorak jednočasovni štrajk upozorenja ispred upravne zgrade.\nPiše: Milica Radenković 21. 12. 2019.\nKosovo: Štrajk u Ministarstvu kulture zbog ustupanja prostorija predsedniku\nZaposleni u Ministarstvu kulture i omladine i sporta (MOKS) na Kosovu danas štrajkuju zbog odluke Ministarstva javnih službi (MJS) da oslobode prostorije pošto u njih treba useliti kabinet predsednika Kosova.\nGreta se vratila pred Parlament Švedske: 70. školski štrajk\nMlada aktivskinja borbe protiv zagađenja koje dovodi do zagrevanja klime, švedska učenica Greta Tunberg, vratila se tamo gde je počela njena kampanja – na stepenište ispred Parlamenta Švedske.\nPiše: Beta-AP 20. 12. 2019.\nPiše: I. Trajković 17. 12. 2019.\nOdlučujući dan protesta u Francuskoj, štrajkovi svih sektora\nDanas je odlučujući dan dvonedeljnog protesta zbog reforme penzija u Francuskoj, jer su svi sindikati pozvali na štrajk i demonstracije.\nPiše: Beta-AFP 17. 12. 2019.


Manji troškovi za investitore: U FBiH će se izdavati manje okolinskih dozvola nego do sada - Akta.ba\n05.07.2021. 08:34 / Izvor: Akta.ba\nFederalno ministarstvo okoliša i turizma obavijestilo je privredene subjekte, ovlaštene nosioce izrade studija uticaja na okoliš, NVO i cjelokupnu javnost da je u proceduri donošenja novih podazkonskih propisa na osnovu Zakona o zaštiti okoliša koji je stupio na snagu 04. 03. 2021. godine i preporuka utvrđenih u Programu aproksimacije propisa Federacije BiH sa pravnom stečevinom EU u oblasti zaštite okoliša.\nNovom Uredbom kojom se utvrđuju pogoni i postrojenja koja moraju imati okolinsku dozvolu će se znatno smanjiti broj i vrsta pogona i postrojenja za koje će se izdavati okolinska dozvola na području cijele Federaciji BiH, a u skladu sa Programom aproksimacije propisa Federacije BiH sa pravnom stečevinom EU u oblasti zaštite okoliša.\n"S obzirom da procedure koje su bile uređene Pravilnikom o pogonima i postrojenjima za koje je obavezna procjena utjecaja na okoliš i pogonima i postrojenjima koji mogu biti izrađeni i pušteni u rad samo ako imaju okolinsku dozvolu nisu bile jasno razgraničene, isto je dovelo do većeg, a nepotrebnog finansijskog i drugog opterećenja investitora/operatera", navode iz ministarstva.\n"Prema novim uredbama, za pogone i postrojenja za koje nije potrebna okolinska dozvola, nadležni organ će pri izdavanju drugih potrebnih dozvola (vodni akti, urbanistička saglasnost, građevinska dozvola i dr.) utvrditi da li su ispunjeni zahtjevi zaštite okoliša, te propisivati opće uslove zaštite okoliše u skladu sa Zakonom", pojašnjeno je.\nTo znači da će dozvole koje su ranije prethodile okolišnoj dozvoli (vodna dozvola, dozvola za upravljanje otpadom i dr.) biti vidljivije, odnosno njima će biti preuzeti kapacitet i odgovornost pravnih instituta u polju zaštite okoliša.\n"Cilj je da sve institucije u svojim segmentima preuzimaju odgovornost za dozvole koje izdaju, čime će se pojednostaviti i ubrzati upravni postupci, a pojačati inspekcijski nadzor posebno kad su u pitanju najveći zagađivači u Federaciji BiH", istakli su iz Federalno ministarstva okoliša i turizma.


(VIDEO) Narodno pozorište Sombor - nagrada "Bojan Stupica" i januarski repertoar - RTV Sreće Sombor\n(VIDEO) Narodno pozorište Sombor – nagrada „Bojan Stupica“ i januarski repertoar\nPočetkom godine Narodno pozorište Sombor objavilo je informaciju da je predstava „Tartif“, koja je rađena po motivima originalne Molijerove drame, autorski projekta reditelja Igora Vuka Torbice, osvojila bijenalnu Nagradu za režiju „Bojan Stupica“ za 2019. godinu.\n„Ta vest koliko je radosna toliko je tužna u istom trenutku, dakle naš tragično preminuli kolega Igor Vuk Torbica nagrađen ja za režiju za predstavu „Tartif“ nagradom „Bojan Stupica“. To je najvažnija nagrada za režiju koja se dodeljuje u našoj zemlji,a dodeljuje je Udruženje dramskih umetnika Srbije. Kao što je naš kolega glumac Ninoslav Đorđević rekao – Igor Vuk Torbica je neko po kome bi ta nagrada trebalo da se zove i prosto da se nije desilo to što se desilo teško bi bilo zamisliti da je iko tu nagradu osim njega toliko zaslužio“, ističe Bojana Kovačević, upravnica Narodnog pozorišta Sombor.\nNarodno pozorište objavilo je repertoar za mesec januar na kojem se nalazi pet predstava. Vrata pozorišta za publiku otvaraju se 15. januara, kada će biti izvedena predstava „Duet za solistu“. Izvođenje predstave je zakazano za 18 časova.\n„Nakon „Dueta za solistu“ slede predstave „Ćelava pevačica“, koju smo premijerno izveli u decembru i samo smo tu premijeru odigrali, ali već u ovom mesecu pulikać će uživati u dva izvođenja. Takođe na repertoaru je jedna od novijih predstava „Predsednice“, tu je još „Tenor na zajam“ i monodrama „Ovo nije državni posao.“\nSredinom decembra počele su probe predstave „Tramvaj zvani želja“ u režiji Juga Đorđevića. Zanimalo nas je kako napreduje rad na predstavi i kada možemo da očekujemo premijeru.\n„Da, započeli smo rad na predstavi Tenesi Vilijamsa „Tramvaj zvani želja“ u režiji mladog i nagrađivanog,a prvi put kod nas, Juga Đorđevića. Glumci rade, probe su u toku. Radionice takođe rade punom parom u smislu scenografije i kostima, a premijera nas očekuje krajem februara“, završava Bojana.\n(VIDEO) Maja Međeši osvojila publiku etno pesmama u modernijoj obradi\nOd 18. januara počinje upis u vojnu evidenciju za lica muškog pola rođena 2003. godine


Naslovnica NAJNOVIJE Svijet Afganistan: S aerodroma u Kabulu ponovo počeli letovi unutar zemlje\nS međunarodnog aerodroma “Hamid Karzai” u Kabulu, glavnom gradu Afganistana, od danas su ponovo uspostavljeni domaći letovi nakon što su talibani preuzeli upravljanje aerodromom i zemljom, javlja Anadolu Agency (AA).\nNakon duže pauze putnici su se u subotu ponovo ukrcali u avion na domaćem letu na aerodromu koji je pod kontrolom talibana.\nPrethodnih dana su obavljene sve potrebne pripreme povodom početka domaćih letova na aerodromu koji je pod kontrolom talibana, nakon što su Sjedinjene Američke Države (SAD) povukle svoje trupe 31. augusta.\nPrvi avion izvan zemlje koji je sletio na aerodrom u Kabulu bio je katarski avion s tehničkom ekipom koja je zadužena za ponovno osposobljavanje aerodroma. Nakon toga u Kabul su sletila još dva aviona, jedan iz Katara, a drugi iz Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nTalibani, koji žele da aerodrom u Kabul, koji povezuje Afganistan sa svijetom, ponovno bude operativan, razgovaraju o tom pitanju s Turskom i Katarom.\nCijela međunarodna zajednica, naročito SAD, evropske zemlje i Ujedinjeni narodi, žele da aerodrom u Kabulu što je prije moguće ponovo bude potpuno funkcionalan.\nThe post Afganistan: S aerodroma u Kabulu ponovo počeli letovi unutar zemlje appeared first on Islam PRESS.


Grad Novi Pazar - Integrisanje osoba sa invaliditetom je ljudska obaveza svih nas\nIntegrisanje osoba sa invaliditetom je ljudska obaveza svih nas\nPredan rad Udruženja psihologa, dugogodišnje zalaganje Regionalnog centra za dnevni boravak mentalno nedovoljno razvijenih lica I ideja da se osobama sa smetnjama u razvoju omogući integracija u društvo, neki su od razloga posete gradonačelnika Nihata Biševca i člana Gradskog veća Fevzije Murića Udruženju psihologa Novog Pazara.\nDruženje sa akterima kreativne likovne radionice, decom čija se prava, potrebe i snovi ne razlikuju od snova i potreba njihovih vršnjaka bilo gde u svetu i razgovor sa članovima udruženja o zajedničkim aktivnostima koje će doprineti ideji istinskog integrisanja ranjive kategorije u društvo tekli su u prijateljskoj atmosferi upotpunjenoj mnoštvom predloga. Podrška grada u ovom pravcu je jedan od ključnih ali i jasno uočljivih faktora, jer kako je gradonačelnik Nihat Biševac više puta ponovio „jednakost među ljudima i prilika da žive na način dostojan čoveka je odgovornost i obaveza svih nas“.\n„Činimo dosta toga kako bi osobama sa invaliditetom bilo koje kategorije pokazali da su naši sugrađani u pravom smislu te reči, jer im je na žalost tokom prošlih vremena , vekovima unazad, prećutno nametana drukčija poruka. Grad shodno budžetu izdvaja značajna sredstva, ali ćemo se uvek truditi da stepen ulaganja bude veći. Sem toga, postoji i faktor odgovornosti koji ne proističe iz materijalnih dobara a na nama je da jedni kod drugih iniciramo ljudskost na delu. Gradska uprava rado i potpuno otvoreno podržava inicijative mladih ljudi i udruženja da osobama sa invaliditetom pomognu na putu integracije u sistem“.\nDelegaciju Gradske uprave ispred udruženja psihologa pozdravila je predsednica organizacije Zehra Hasanbegović, poručivši da je grad Novi Pazar, sem što je prvi u Srbiji po tome koliko sredstava izdvaja za socijalna davanja, potpuno razumeo ideju o osnivanju udruženja i pruža maksimalnui potporu svim projektima.


#MustFollow: Modne blogerke koje bi trebalo već da pratiš - Page 2 of 3 - WANNABE MAGAZINE\nOna je stilska heroina, ili je bar tako nazvala svoj blog i svoj Instagram profil. Priličnojednostavan stil karakteriše sve ono što obuče, pa joj to i daje zanimljiv izgled na kraju, ali da ume da spoji trendove i svoj lični ukus i stil, to je sasvim sigruno. Proveri šta se “dešava” u njenom garderoberu.\nDženifer Grejs je zaista devojka koju možemo da okarakterišemo kao nekoga kome je vioka moda “u krvi”! Sve one trendove koji se viđaju samo na modnim pistama ona objedini u svoje autfite i učini da zanemimo posle svakog novog posta.\nKorin Avraham već nedeljama daje brojne definicije letnjeg stila i toga kako bi trebalo da devojka od stila izgleda u ovim toplim danima. Neverovatna je promena nje iz jednog devojčurka u ležernim autfitima do sasvim elegantne, seksi devojke.


U KC Sarajevo i dalje koriste sporne kineske respiratore\nSvet Autor:Slobodna Evropa07. apr. 202115:41\nBolnica Sarajevo. Foto: ELVIS BARUKCIC / AFP / Profimedia\nKlinički centar Univerziteta u Sarajevu (KCUS), u saopštenju za javnost u sredu, 7. aprila, navodi da uvezeni kineski respiratori tipa ACM 812A koji su predmet uviđaja od početka ove nedelje, nisu povučeni iz upotrebe u radu s Covid-19 bolesnicima ove zdravstvene institucije. Za respiratore koje je iz Kine uvezla firma "Srebrena malina" u aprilu 2020. godine, veštačenjem Tužilaštva BiH je utvrđeno da nisu upotrebljivi u jedinicama intenzivne nege.\n“Svi respiratori koji su uvezeni iz Kine nalaze se u Posebnom respiratornom centru koji je i formiran za Covid–19 bolesnike. Niti jedan od navedenih respiratora ne nalazi se na drugoj lokaciji u KCUS-u”, ističu u saopštenju iz KCUS-a.\nFirma iz Beograda instalira „sumnjive“ respiratore u BiH\nKako navode iz ove zdravstvene institucije, sve navedeno evidentirali su pripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i tužilac Tužilaštva Kantona Sarajevo, koji su obišli Posebni respiratorni centar KCUS-a i fotografisali sve respiratore.\nLokalni mediji objavili su prethodni dan da istražioci nisu zatekli sporne uređaje u ovom centru.\nDan ranije Tužilaštvo je formiralo predmet nakon pisma lekara KCUS-a o upotrebi uvezenih kineskih respiratora i štetnosti njihovog korišćenja po pacijente.\nUbrzo su u Klinički centar, po naredbi Tužilaštva KS, ušli su i pripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) BiH, kao i inspektori Federalna uprava za inspekcijske poslove.\nIstraga je počela nakon što je 17 anesteziologa KCUS potpisalo pismo u kojem ukazuju na to da respiratori ACM 812A, koje je iz Kine uvezla firma „Srebrena malina“ u aprilu 2020. godine i koji se koriste u KCUS, ne poseduju neophodne postavke koje se preporučuju za mehaničku ventilaciju COVID-19 pacijenata “zbog čega u radu nailaze na veći broj problema”.\nZa ulazak u BiH ipak ne treba PCR test\nCrna prognoza za BiH: 10.000 žrtava korone do jula\nPotpisnici pisma navode da je potrebno obezbediti respiratore koji će tehnički zadovoljiti navedene parametre, što je jedan od preduslova za tretman pacijenata u intenzivnoj nezi.\nIstovremeno, direktorica KCUS Sarajevu Sebija Izetbegović je u ponedeljak, 5. aprila izjavila kako „nijedan respirator nije ubio čoveka“.\nZa respiratore koji su iz Kine stigli u aprilu 2020. godine, veštačenjem Tužilaštva BiH u maju iste godine je utvrđeno da nisu upotrebljivi u jedinicama intenzivne nege. Respiratore je uvezla firma „F.H. Srebrena malina“ u vlasništvu Fikreta Hodžića, a za potrebe Federalne uprave civilne zaštite (FUCZ).


Predsednik Si branio ambicije Kine u govoru u UN - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Predsednik Si branio ambicije Kine u govoru u UN\nPredsednik Si Đinping je danas u govoru u UN čvrsto branio ambicije Kine i upozorio da odgovor na pandemiju korona virusa može ugroziti civilizaciju.\n0Piše: Beta-AFP 22. septembra 2020. 19.27\nFoto: EPA-EFE/ YOAN VALAT/ POOL\nNa današnjem početku godišnjeg zasedanja Generalne skupštine UN, koje je prvi put virtuelno, sa snimljenim govorima šefova država ili vlada, Si je rekao da svetsko jedinstvo jedini način da se prevaziđe kriza korona virusa.\nSvet treba da se suprotstavi „politizaciji i stigmatizaciji“ pitanja Kovida-19, rekao je kineski predsednik Si, pozivajući vođe sveta da prihvate „koncept velike porodice i da izbegnu da upadnu u zamku šoka civilizacija“.\nSAD i Kina imaju niz sporova: poreklo korona virusa, komercijalna i tehnološka dominacija, bezbednost i kontrola nad spornim morima.\nSAD zameraju Kini njene ambicije da kontroliše Južno kinesko more i njen pokušaj da uguši demokratske pokrete u Hongkongu i Tajvanu.\nMeđutim, šef kineske države dao je uveravanja svetskim vođama da njegova zemlja nema nikav plan „hegemonije, ekspanzije ili uticajne sfere“.\n„Kina nema nameru da uđe u hladni rat“, rekao je on insistirajući na tome da je Peking za međunarodnih sistem, kao što je Svetska trgovinska organizacija.\n„Mi insistiramo na dijalogu da bi se prevazišle razlike i na pregovorima da se reše sporovi“, istakao je on.\nKina, si djiping, un


Haker osuđen na 4 godine zatvora zbog prodaje kompromitovanih bankovih računa\nTema: Haker osuđen na 4 godine zatvora zbog prodaje kompromitovanih bankovih računa\nHaker osuđen na 4 godine zatvora zbog prodaje kompromitovanih bankovih računa na Dark Webu\nSud u Atlanti, u Džordžiji, osudio je Arona Džejmsa Glenda, poznatog po nadimku IcyEagle, na četiri godine i dva meseca zatvora, i tri godine nadzora, zbog prodavanja pristupa kompromitivanim računima u bankama i drugim nalozima, na sajtu Dark Weba AlphaBay.\nVlasti kažu da je 35-ogodišnji Glend iz Vinone, u MinesotI, počeo svoju hakersku karijeru prošle godine, kada se 5. novambra 2015. registrovao na hakerskom portalu AlphaBay pod nadimkom IcyEagle.\nGlend je koristio svoj profil za reklamiranje i prodaju više od 300 lista, sa različitim vrstama ukradenih informacija, obično ukadenih korisničkih imena i lozinki za online naloge.\nGlend je optužen pre svega za prodaju pristupa hakovanim bankovnim računima SunTrusta. IcyEagle je tokom proteklih godinu dana nekoliko puta oglašavao SunTrust naloge, a svaki put to je uključivalo račune sa različitim svotama novca, koji je čekao da ga ukradu Glendovi kupci.\nHaker je prodavao pristup računima na kojima je bilo između 250000 i 500000 dolara, tražeći za svaki račun 229,99 dolara, dok je račune sa mnogo manje novca, između 100 i 500 dolara, prodavao za 9,99 dolara po računu. IcyEagle je tvrdio da ima pristup za 11 računa na kojima je bilo mnogo novca i za 32 računa na kojima je bilo daleko manje novca.\nOn je prodavao i hakovane Amazon naloge sa poklon karticama, tražeći uglavnom deseti deo vrednosti poklona po nalogu. Glend je prodavao i pristup hakovanim računima Bank of America.\nZanimljivo je da je Glend uhapšen slučajno, u martu ove godine, kada je inspekcija u pošti pronašla lekove u paketu koji je poslao. U ovom trenutku nije jasno da li je Glend prodavao i lekove na internetu, ali upravo je prodaja lekova bila prvo što je ukazalo Federalnom istražnom birou na Glendove aktivnosti.\nPošto su vlasti oslobodile Glenda zbog optužbi za prodaju lekova, u dva navrata, u martu i u aprilu ove godine, tajni agent FBI je kupio od Glenda ukradena korisnička imena i lozinke, koji su plaćeni bitcoinima.\nFBI je uhapsio Glenda po drugi put, u junu ove godine. Istražitelji su na zaplenjenom Glendovom računaru pronašli 944 korisničkih imena i lozinki za bankovne račune, 1243 korisnička imena i lozinke za druge elektronske naloge, 123 broja socijalnog osiguranja, 386 brojeva kreditnih kaartica i brojeve 123 bankovna računa.\nGlend je priznao krivicu za prodaju hakovanih naloga u septembru 2016. Osim optužbi za hakovanje, vlasti su optužile Glenda i za prodaju oksikodona, zbog čega može biti osuđen na kaznu u maskimalnom trajanju do 25 godina. Istraga o prodaji narkotika je još uvek u toku.


Iz "Hajsens grupe" su saopštili da, iako je prvobitna odluka bila da se rad fabrike rashladnih uređaja zaustavi do 6. aprila, "ponovno pokretanje proizvodnje odloženo je za još nedelju dana, a sve u cilju maksimalne zaštite zdravlja i bezbednosti zaposlenih".\n- Rukovodstvo kompanije, sindikat i savet zaposlenih su dogovorili da će radni dani zbog obustave proizvodnje u Valjevu biti nadoknađeni preostalim prošlogodišnjim slobodnim danima ili iz ranije odrađenih sati. Zaposleni koji nemaju preostale dane godišnjeg odmora ili prethodno odrađene sate, biće na prinudnom odmoru i dobijaće 70 odsto ukupne zarade. Prinudni odmor biće aktiviran i za zaposlene koji imaju potrebu za čuvanjem svoje dece mlađe od 12 godina, a čiji je povratak na posao planiran po isteku vanrednog stanja - saopštilo je "Gorenje".\nŠto se tiče "Krušika", većina pogona vojne fabrike radi, ali sa značajno manjim brojem zaposlenih, tako da je trenutno od 3.100, angažovano 830 radnika u obe smene.\n- Broj radnika smo sveli na meru primerenu poslu koji treba da realizujemo u narednom periodu i u skladu sa ugovorenim obavezama prema našim kupcima - kaže direktor Vladan Lukić.\nPo njegovim rečima, u "Krušiku" se preduzimaju sve neophodne mere za zaštitu radnika i radnog prostora.\n- U stalnom smo kontaktu sa Ministarstvom odbrane, svakodnevno šaljemo izveštaje o tome šta se dešava i šta se preduzima u "Krušiku" koji će u ovom obimu raditi do daljeg - kaže Lukić.


Bez dogovora malinara i hladnjačara (VIDEO) – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 4 јуна, 2018\n„Ako država ne interveniše i ne uključi se u rešavanje problema ,imaćemo proteste.A tada bojim se da ne proključa cela Srbija“,rekao je posle sastanka Milan Radojičić iz ariljskog Vilameta.\nBorko Pavić iz Saveza srpske maline ističe da hladnjačari nisu hteli da govore o ceni maline.\n„Razgovor je bio krajnje poražavajući za nas malinare.Stalno su se pozivali na slobodno tržište.Mi sami ovaj problem ne možemo da rešimo,tako da se protesti nastavljaju ,a malinari iz Prijepolja traže i ostavku ministra poljoprivrede Branislava Nedimovića i sastanak sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem“,naglašava Pavić.\nRade Ljubojević ,vlasnik hladnjače i kompanije Sirogojno company rekao je da ove godine zalihe maline,kojih ima prema proceni od 25 do 30 hiljada tona, prave problem u određivanju otkupne cene maline .\n„Zbog toga je preporuka malinarima da moraju praviti ugovore sa vlasnicima hladnjača kod kojih predaju malinu,jer svaka hladnjača ima svoju cenu koja zavisi od zaliha i pozicija na tržištu“,naglasio je Ljubojević.\nIz Privredne komore Srbije poručili su malinarima da oni ne određuju cenu,ali da su tu da utiču na uslove na tržištu i da se informacije što kvalitetnije raspoređuju između svih učesnika u tržišnoj utakmici.\n„Smatramo da Nacionalni savet za malinu treba da donese strateški dokument koji bi opredelio dalje pravce rada u državi kada je proizvodnja maline u pitanju ,koja je važan izvozni proizvod Srbije“,rekao je direktor Sektora privrede PKS Veljko Jovanović.\nJovanović je rekao i da je prošle godine Srbija uvezla 10000 tona maline iz Bosne i Hercegovine.\nMalinari užičkog i prijepoljskog kraja još uvek blokiraju magistralni put Prijepolje-Bijelo Polje tražeći da akontna cena maline bude 180 dinara.\nTags: cena malinehladnjacarimalinarisastanak\nPostavljen deo ograde na Ponikvama (VIDEO)\nRukometaši se pripremaju za nastavak takmičenja (VIDEO)\nby Milica Cirovic · Published 2 фебруара, 2021\n31 маја, 2014\nby branko · Published 31 маја, 2014\nNext story Više od 500 bajkera posetilo užički moto skup (VIDEO)\nPrevious story Počela rekonstrukcija u Ulici Kralja Petra I


GRAD UŽICE Pomoć ugostiteljima i turističkim agencijama - UžiceMedia\nNaslovna Društvo GRAD UŽICE Pomoć ugostiteljima i turističkim agencijama\nGRAD UŽICE Pomoć ugostiteljima i turističkim agencijama\nUžički ugostitetelji biće oslobođeni plaćanja dela obaveza za zakup za ovu godinu, data im je mogućnost da zaostale obaveze iz prethodnog perioda plate kroz reprogram. Turističke agencije će dobiti jednokratnu novčanu pomoć u iznosu od po 90 hiljada dinara.\nUžički ugostitetelji biće oslobođeni plaćanja dela obaveza za zakup javnih površina (letnje bašte i terase) i to u procentu od oko 42 odsto za 2021. godinu, a imaće i mogućnost da zaostale obaveze iz prethodnog perioda plate kroz reprogram. Osim toga turističke agencije će dobiti jednokratnu novčanu pomoć u iznosu od po 90 hiljada dinara.\nI jedni i drugi složili su se da je i ovo jedan od dobrih načina da se prevaziđe kriza u kojoj su se našli usled pandemije kovida 19 i mera, kojima su prema procenama, najviše ugroženi upravo ugostitelji i turistički radnici, navodi se u informaciji na gradskom sajtu.\nTrg partizana u Užicu (Foto. Iz arhive UžiceMedia)\nPrethodni tekstMLADENCI Proslavljaju ga vernici i supružnici u prvoj godini braka\nSledeći tekstUHAPŠEN SEVOJNIČANIN Zbog proizvodnje i prometa opojne droge


Otkrivena laboratorija s kanabisom | Pančevac\nOtkrivena laboratorija s kanabisom\n29.07.2015 14:38·0 komentaraPregleda: 287\nPolicija i Više tužilaštvo u Pančevu otkrili su u okolini Vršca ilegalnu laboratoriju za uzgajanje marihuane u veštačkim uslovima, zbog čega su uhapšene tri osobe iz Vršca – saopšteno je danas. Pronađene su 24 stabljike kanabisa visine od 70 do 150 centimetara, čija se vrednost procenjuje na oko milion dinara – navela je policija. Zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga uhapšeni su D. R. (1990.), D. P. (1984.) i G. V. (1991.), svi iz Vršca.\nOni se terete da su adaptirali jednu vikendicu i u njoj instalirali elektronsku i drugu opremu kako bi stvorili veštačke uslove za gajenje kanabisa – navodi policija. Ova trojica Vrščana se sumnjiče da su u prethodnom periodu počinili i druga krivična dela, kao što su razbojništvo, teška krađa i napad na ovlašćeno službeno lice. Njima je određena mera zadržavanja do 48 sati i biće privedeni nadležnom tužilaštvu u Pančevu da daju iskaze – piše u saopštenju policije.


Australijske specijalne snage optužene za nezakonita ubistva u Avganistanu\nRedigovani izveštaj generalnog inspektora Australijskih odbrambenih snaga o Avganistanu, 19. novembar 2020.\nIzveštaj australijske vojske o nezakonitim ubistvima civila u Avganistanu koja su počinili pripadnici njenih specijalnih jedinica, nudi neugodan opis duboko zabrinjavajućih dešavanja skrivenih u dalekim zonama ratovanja, poput naredbi mladim vojnicima da hladnokrvno ubiju nenaoružane ljude da bi se "okrvavili", pišu svetski mediji.\nIzveštaj sudije general majora Pola Breretona (Paul) navodi da su australijske specijalne snage navodno umešane u ubistva 39 avganistanskih civila, koja su potom prikrivana izmišljenim pričama i podmetanjem oružja, ukazuje Gardijan (The Guardian).\nNeki incidenti opisani u izveštaju duboko su zabrinjavajući, ističe list, dodajući da dokazi sugerišu da su pretpostavljeni naređivali hladnokrvna ubistva zatvorenika kako bi se mladi vojnici "okrvavili", odnosno imali svoje prvo ubistvo.\nU osuđujućem izveštaju, kako piše Gardijan, navodi se da su u 23 incidenta ubijena 39 Avganistanaca većinom zatvorenika, bilo iz ruku australijskih specijalnih snaga bilo po njihovom nalogu. Nijedno ubistvo nije bilo u žaru borbe i sva su se dogodila u takvim okolnostima da, ako ih prihvati porota, predstavljaju ratni zločin. Neki od odgovornih za ubistva još su u australijskim odbrambenim snagama.\nKomandant australijskih odbrambenih snaga Angus Kembel (Campbell) rekao je da je prihvatio svih 143 preporuka iz izveštaja, uključujući prosleđivanje slučaja u kancelariju specijalnog istražitelja da se razmotre potencijalni krivični slučajevi, jer je njegova dužnost da "popravi stvari".\nIstraga je pokrenuta posle rada vojne sociološkinje Samante Krompvoets (Samantha Crompvoets) koja je u okviru ispitivanje kulture specijalnih snaga čula uznemirujuće navode o ratnim zločinima, poput incidenta u kojem su pripadnici Specijalne vazdušne službe (SAS) zaustavili dva 14-godišnja Avganistanca i pošto su odlučili da bi mogli biti simpatizeri talibani, prerezali im grla.\nPre objavljivanja izveštaja, premijer Australije Skot Morison (Scott Morrison) pozvao je avganistanskog predsednika Ašrafa Ganija da se izvini. Ganijeva kancelarija na Tviteru (Twitter) je navela da je Morison "izrazio najdublje žaljenje zbog rđavog ponašanja nekih australijskih vojnika u Avganistanu i uverio predsednika Avganistana u istragu i obezbeđivanju pravde".\n"Polubogovi" specijalnih jedinica\nDo 19 sadašnjih ili bivših vojnika – uglavnom iz SAS-a – suočiće se s krivičnom istragom posle nalaza istrage o ubistvima i zlostavljanjima pripadnika specijalnih snaga u Avganistanu od 2006. do 2013. godine, ukazuje Tajms (The Times), ističući da u znatno redigovanoj verziji objavljenoj u četvrtak, 19. novembra, nisu identifikovane osobe koje su navodno počinile ili naredile ubistva.\nIzveštaj objavljen posle više od 500 intervjua i pregledanih desetina hiljada dokumenata i fotografija, više nivoe komandnog lanca je oslobodio sumnje za desetine ubistava, dok je za najgore zločine optužio grupu komandanata patrola – obično iskusne desetare i narednike koji predvode patrolne timove za specijalne operacije, ističe Tajms, dodajući da izveštaj ukazuje da su vojnici pristajali na zločine jer su komandanti patrola u SAS-u "polubogovi" od kojih zavisi vojnička karijera.\nSudija Brereton rekao je da odgovor na pitanje "Da li ima osnove u glasinama o ratnim zločinima", kada se nalazi uzmu zbirno, glasi "Da, ima". Ipak, zadatak za krivičnu istragu i procesuiranje ratnih zločina biće prenet na specijalnog istražitelja.\nKomandant australijskih odbrambenih snaga Angus Kembel, koji je naredio istragu pre četiri godine, rekao je da su problemi počeli sa "samoživom ratničkom kulturom" unutar SAS-a koja je "pogrešno stavljala fokus na prestiž, status i moć".\nKembel je najavio da će regimenta SAS-a, koja je bila predmet istrage, biti isključena iz borbenog sastava, reformisana i preimenovana.\nNavodi iz izveštaja sa šokom su dočekani u Australiji koja se pridružila američkoj kampanji u Avganistanu ubrzo posle terorističkih napada na SAD 11. septembra 2001, piše Vašington post (The Washington Post) i ističe da nema garancija da će istraga rezultirati osudama.\nIskazi oko 420 svedoka tokom istrage nisu prihvatljivi na sudu, a i, dodaje američki list, nije izvesno da će čvrsto povezani pripadnici specijalnih snaga svedočiti jedni protiv drugih na javnim suđenjima. Istražitelji su takođe ustanovili da su neki vojnici koristili tehnike za izbegavanje davanja informacija, koje su naučili u slučaju da ih ispituje neprijatelj.\nTakođe postoji mogućnost političkog mešanja, dodaje Vašington post i ukazuje da je, prema Hjuma rajts voču (Human Rights Watch), više britanskih vlada ometalo istrage i procesuiranje ratnih zločina u Avganistanu i Iraku. Na primer, šestogodišnja britanska istraga o ponašanju specijalnih snaga vojske tokom avganistanskog rata zatvorena je 2020. a da nije optužen nijedan vojnik.\nI australijski istražitelji su svesni da bi uspešan proces mogao biti težak, navodeći probleme u drugim zapadnim državama koje su se učestovale u tom ratu. "Čak i tamo gde su dokazi očigledno jaki i jasni, nailazilo se na zamke, kako političke, tako i u narodu", navodi se u izveštaju i dodaje da se može očekivati da australijski tužioci naiđu na slične prepreke.\nVojnici SAS-a, kako dodaje Vašington post, imaju svoje pristalice u Australiji. Portparol milijardera Kerija Stouksa (Kerry Stokes) koji je vlasnik više medija i koji je pomogao u osnivanju fonda za pripadnike te jedinice, rekao je da bi taj fond mogao da pruži finansijsku podršku za pravne i druge troškove sadašnjim i bivšim članovima SAS-a.\nPored nalaza istrage važan deo priče su i same izjave komandanta australijskih vojnih snaga koji je koristio reči sramotno, užasno i toksično, ističe BBC, ukazujući da je Kembel počeo izvinjenjem avganistanskom narodu, a zatim rekao australijskom narodu da ima pravo da očekuje bolje od svojih specijalnih snaga.\nPosebno upečatljiv deo Kembelovog obraćanja, prema oceni BBC-ja, bio je kada je opisao kako su mlađi vojnici primorani da ubiju nenaoružane civile da bi imali "prvo ubijanje". On je potom rekao kako su pored žrtava podmetani radio oprema i oružje da bi delovalo da je reč o neprijateljima ubijenim u akciji.\nObjavljena verzija izveštaja, iako veoma redigovana bez detalje o određenim incidentima ili određenim pojedincima, sasvim je dovoljna da bi to bilo neugodno štivo za vojsku, vladu i australijsku javnost, podvlači britanski javni servis.\nBBC ukazuje i da su drugi učesnici rata u Avganistanu suočeni s optužbama o ratnim zločinima. Međunarodni krivični sud (ICC) ranije ove godine počeo je istragu o navodnim ratnim zločinima SAD i drugih u avganistanskom sukobu. Očekuje se da će biti ispitane akcije talibana, avganistanske vlade i američkih trupa od maja 2003. godine.\nIzveštaj Međunarodnog krivičnog suda iz 2016. godine navodi da postoji osnova da se veruje da je vojska SAD sprovodila mučenje u tajnim zatvorima kojima upravlja CIA, kao i da se može verovati da je avganistanska vlada mučila zatvorenike, kao i da su talibani počinili ratni zločin masovnim ubistvima civila.\nUz to Velika Britanija ispituje da li su prikladno istraženi navodi da su specijalne snage te zemlje u Avganistanu izvodile nezakonita ubistva.\nPredstava dešavanja u ratnim zonama\nOsuđujuća predstava bezobzirne kulture unutar australijskih specijalnih snaga nudi izvanredan javni opis zlostavljanja koja često ostaju skrivene u udaljenim ratnim zonama, ocenjuje Njujork tajms (The New York Times).\nIako izveštaj ubistva nije nazvao ratnim zločinima, to je, kako navodi list, prvi put da je neka članica koalicije pod vođstvom SAD u Avganistanu tako javno i tako velikih razmera optužila svoje vojnike za zločine.\nIzveštaj takođe predstavlja upadljivi kontrast u odnosu na kako su se SAD suočile sa svojih 19 godina ratovanja u Avganistanu, ocenjuje Njujork tajms, dodajući da je američki predsednik Donald Tramp (Trump) nedavno pomilovao trojicu pripadnika vojske zbog ratnih zločina i druga nezakonitih dela.\nIako je bilo mnogo više navodu o zločinima pripadnika američkih snaga od onih koje je dokumentovala Australija, malo je njih završilo formalnom istragom, pri čemu vojni zvaničnici SAD takvo ponašanje prikazuju kao retkost. Uz to, dodaje Njujork tajms, SAD nikada nisu išle toliko daleko da eliminišu čitavu jedinicu umešanu u zločine, kako je Australija najavila.


Rešenja za reciklažu u maloprodaji | DS Smith - DS Smith Recycling\nBack Maloprodaju Serbia\nNaša kompletno integrisana usluga recikliranja i upravljanja otpadom osmišljena je tako da zadovolji jedinstvene potrebe koje ima maloprodajna kompanija današnjice.\nRešenja za reciklažu u maloprodaji\nImamo više od 40 godina iskustva u razvoju reciklaže i saradnji sa nekim od najvećih maloprodajnih lanaca u Evropi, uključujući Tesco, IKEA i ALDI. Naša rešenja za otpad u maloprodaji omogućuju ovim brendovima da se fokusiraju na svoje poslovanje i istovremeno ispunjavaju svoje korporativne i društvene obaveze.\nMi smo deo DS Smith grupe koja je vodeći proizvođač ambalaže u Evropi. Karton koji sakupljamo se reciklira i pretvara u nove kartonske kutije koje se koriste u našem ogranku za ambalažu, čime naši kupci dobijaju pravo rešenje reciklaže u zatvorenom ciklusu.\nZbog toga se mnogi visokoprofilni maloprodajni brendovi odlučuju na saradnju sa nama.\nZeleniji ekološki otisak za maloprodajne lance\nMi u kompaniji DS Smith razumemo jedinstveni pritisak sa kojim se suočavaju kompanije u maloprodaji. Znamo da je velikim maloprodajnim lancima potrebna transparentna praksa u reciklaži kako bi stekli veće poverenje kupaca.\nZa razliku od drugih pružalaca usluga, mi ne ulažemo u deponije jer smo trajno posvećeni recikliranju 100% otpada koji nam pošaljete. Uz vašu pomoć ovo možemo ponovo da pretvorimo u nešto korisno.\nTo postižemo u četiri jednostavna koraka:\nPočinjemo od analize vaših aktivnosti u upravljanju otpadom u proceni materijala za reciklažu. U ovom postupku analiziraju se performanse vaše organizacije u odnosu na najbolju praksu u sprečavanju da otpad dospe na deponiju i u usaglašavanju sa ekološkim zahtevima.\nProcena formira deo našeg dogovorenog plana za implementaciju. On se koristi za skiciranje rešenja za sve vaše potrebe u oblasti reciklaže i upravljanja otpadom i načina na koje možete da ostvarite svoje ciljeve. Deo naše usluge su i pomoćne aktivnosti poput obezbeđivanja opreme, zdravstvene i bezbednosne obuke i uvođenje osoblja u proces.\nKompanija DS Smith će zatim efektivno koordinisati sve vaše aktivnosti u oblasti reciklaže i upravljanja otpadom, uključujući i promene izvođača i pomoć koju pruža naša služba za podršku kupcima. Saznajte kako uvek idemo korak dalje da bismo doprineli ostvarivanju vaših ciljeva u reciklaži. Posetite odeljak sa našim studijama slučajeva da vidite kako smo pomogli kompanijama Tesco i Aldi.\nKljučni indikatori performansi su suštinski važni za merenje ušteda i performansi u oblasti ekologije. Štaviše, oni nam olakšavaju da realizujemo prilike sa dodatom vrednošću. Sa sistemima osmišljenim da omoguće intuitivan pristup informacijama o upravljanju, možete da se oslonite na kvalitetnu uslugu baziranu na činjenicama.\nNaša procena materijala za ambalažu bez ikakvih obaveza osiguraće da dobijate odgovarajuću uslugu sakupljanja i opremu u skladu sa njom.


Nemački „KVS“ radi u Bečeju punim kapacitetom › Made-in-Germany.rs\nCentar za doradu semena nemačke kompanije „KVS“ (KWS SAAT AG) u Novom Bečeju biće svečano otvoren 28. novembra, mada nova fabrika već radi punim kapacitetom još od 25. septembra.\nOvo je najveća investicija u bečejskoj opštini za protekle tri decenije, vredna oko 40 miliona eura, koja će direktno ili indirektno uposliti oko 250 novih radnika.\n– Ovo je trenutno najvažnija investicija naše kompanije, naša prva grinfild fabrika i ponosni smo što smo prvi od semenskih kuća prepoznali Vojvodinu kao optimalan region za proizvodnju semena – izjavio je pri polaganju kamena temeljca u martu ove godine, direktor „KVS“ za Srbiju Suad Kumbarlić, prenosi novosadski „Dnevnik“.\nDo sada je već završena prva faza izgradnje ovog Centra koji se nalazi na 15 hektara u bečejskoj Industrijskoj zoni, kraj Fabrike za preradu soje „Sojaprotein”.\n-Počeli smo s probnim radom u prvoj polovini septembra, a proizvodnja teče punim kapacitetom od 25. septembra. Imajući u vidu da je proces rada veoma složen, da je oprema kupljena od više najboljih svetskih proizvođača, trebalo je sve uštimati. Zadovoljni smo što je sve prošlo bez većih problema i zastoja u doradi semena kukuruza, a sada nam predstoji isti posao sa suncokretom: sušenje, čišćenje, tretiranje i pakovanje semena u male vreće – objašnjava šef Centra za doradu semena „KVS“ u Bečeju Srđan Popov Tapavički.\nBravar Karolj Bakša (44) je sedam godina bio bez posla, a sada je prezadovoljan i poslom i zaradom. Smenovođu Miomira Vukovića (41) je zasenila savremena tehnologija proizvodnje, koja je drugačija od one na kojoj je do sada radio. Igor Prošić (35) koji radi na poslovima održavanja, naglašava da su zahtevi rada maksimalni, ali su i primanja za bečejske prilike maksimalna. Smenovođa Laslo Horvat (42) ističe odličnu organizaciju rada i dobre međuljudske odnose u tek formiranom kolektivu.\nU lokalnoj samoupravi kažu da nisu žalili višemesečni trud uložen tokom kampanje da „KVS“ izabere baš Bečej za svoju proizvodnu destinaciju, jer se isplatilo. Između 70 i 80 posto proizvodnje Centra namenjeno je stranom tržištu, što je pozivnica i drugim investitorima da dođu u Industrijsku zonu u Bečeju. Posao sa nemačkom kompanijom, po njihovim navodima, predstavlja primer izuzetne predusretljivosti administracije najveće potiske opštine u brzom rešavanju papirologije oko realizacije investicije.\nNemačka kompanija „KVS“ je poznata u svetu kao gigant i jedan od lidera u semenskoj proizvodnji, a kako je ovaj region jedan od najrazvijenijih ratarskih krajeva u Srbiji, razumljivo je što je ta kompanija već odavno poznata bečejskim poljoprivrednicima. „KVS“ ima 158 godina dugu tradiciju poslovanja, a u Srbiji su prisutni tokom poslednjih 12 godina, koliko je dugo i domaći „PIK Bečej“ njihov kooperant.\nNemački „BANSS“ oprema „Matijević“\nOd MiG na 08/11/2014 / Poljoprivreda, Prehranbena industrija / Ostavite komentar


Albanski vojnici u Severnoj Mitrovici kao ilustracija bede i nemoći režima Aleksandra Vučića | Komentar dana\nPočetna strana > Rubrike > Komentar dana > Albanski vojnici u Severnoj Mitrovici kao ilustracija bede i nemoći režima Aleksandra Vučića\nProvokativna šetnja više od trideset albanskih vojnika u uniformama i sa amblemima albanske vojske severnim delom Kosovske Mitrovice zadržavajući se usput pored spomenika Knezu Lazaru pokazuje samo bedu i nemoć Vučićevog režima da zaštiti Srbe na Kosovu i Metohiji.\nPredsednik Srbije na ovu provokaciju pretpostavljamo podignuće borbenu gotovost vojske po ko zna koji put, održaće sednicu Saveta za nacionalnu bebednost, opet po ko zna koji put, i na tome će da se završi. Takve su reakcije Beograda bile na šiptarske provokacije u ovih sedam godina Vučićeve vladavine. Prevedeno na jezik naroda „trli baba lan, da joj prođe dan“.\nDok Aleksandar Vučić nije došao na vlast tako nešto nije moglo da se dogodi, čak ni u snu da se sanja. Kao što nije moglo da se dogodi da Hašim Tači nonšalantno i bezbrižno šeta jezerom Gazivode a niti da se hapsi ministar u Vladi Srbije kao što se desilo direktoru Kancelarije za KiM Marku Đuriću. A sve se ovo događa jer je Aleksandar Vučić razbio odbranu Srba na severu Kosova i Metohije potpisujući Briselski sporazum.\nBriselskim sporzumom Aleksandar Vučić je srpsku policiju u civilu i civilnu zaštitu predao separatistima čime je apsolutno oslabio bezbednost Srba na severu Kosova i Metohije. Mislio je da će sa svojim kriminalnim strukturama moći da brani sever Kosova i Metohije u čemu se gadno prevario. To se najbolje videlo kada je hapšen Marko Đurić, kada je prvi put od 1999. godine ROSU policija ušla na sever Kosova i Metohije. Iako je pored direktora Kancelarije za KiM bilo mnoštvo Vučićevih batinaša niko ni prstom nije makao da odbrani Marka Đurića.\nPredsednik Srbije nije shvatio jednu stvar, da severni deo grada Kosovske Mitrovice i sever Kosova nisu sačuvali i odbranili nikakvi kriminalci već jedino narod svojom slogom, jedinstvom i svojim brojem. A broj Srba se za vreme Vučićeve vladavine rapidno smanjio. Smanjio jer nisu želeli da žive pod jarmom Vučićevih batinaša kao i zbog čestih najava od strane aktelnih vlasti da će Albanci napasti sever Kosova i Metohije.\nPosle zaustavljanja „ruskog voza“ u Raškoj od strane Aleksandra Vučića separatisti u Prištini su shvatili da imaju posla sa slabićem i kukavicom i stoga ovakvi stalni napadi, provokacije i incidenti nad Srbima na Kosovu i Metohiji. Veći broj analitičara čak kaže da je i formiranje vojske Kosova odrađeno uz blagoslov Vučića na tajnom sastanku sa Hašimom Tačijem u Parizu. Zato je i reakcija Beograda na formiranje još jedne vojske na tlu Srbija beskrvna i mlaka.\nJedan od znakova infiltracije Albanaca na sever Kosova i Metohije su i mnogobrojne registarske tablice, bilo sa KS ili RKS oznakama. Pre Vučićevog dolaska na tron Srbije takvih tablica na severu Kosova i Metohije nije bilo. Tragikomično deluje kada Vučićeve „patriote“ sa RKS tablicama nose srpske zastave. Tužno jeste, ali na severu Kosova nikada nije bilo više srpskih zastava a manje Srbije.


Bugarski: Tri puta više kapitalnih ulaganja u vojvođanskim opštinama | Autonomija\nBugarski: Tri puta više kapitalnih ulaganja u vojvođanskim opštinama\nLokalne samouprave imaju sve više obaveza, građani potreba, dok se izvori finansiranja tih obaveza i potreba dovode stalno pod znak pitanja\nPokrajinski sekretar za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Branislav Bugarski ocenio je danas da će u 2016. godini, u odnosu na BDP, u vojvođanskim opštinama biti tri puta više kapitalnih ulaganja nego na teritoriji Srbije.\nPodaci koje je Bugarski izneo deo su analize Udruženja finansijskih analitičara, koje je danas predstavljeno na konferenciji “Izazovi javnih finansija lokalnih samouprava”, a on je dodao da će za ostvarenje tog cilja biti potrebno mnogo „razgovora, dijaloga i komunikacije između lokalnog i republičkog nivoa vlasti“.\n“Još mnogo zajedničkog rada je potrebno, jer se često stiče utisak da se okviri i pravila donose bez da se zaista sagledaju pravi gorući problemi i izazovi u opštinama ne samo u Vojvodini, već i u celoj Srbiji“, kazao je Bugarski.\nPrema njegovim rečima, potrebna je jača komunikacija i saradnja između poreskih uprava, kao i da ceo sistem bude postavljen tako da svi nivoi što efikasnije upravljaju novcem.\n„Lokalne samouprave imaju sve više obaveza, građani potreba, dok se izvori finansiranja tih obaveza i potreba dovode stalno pod znak pitanja, zbog čega je jačanje dijaloga i nalaženje novih rešenja nužnost“, objasnio je Bugarski.\nPredstavnik Udruženja finansijskih analitičara Srbije Marko Ćulić je kazao da prema analizi lokalne samouprave sa teritorije Vojvodine u 2016. godini mogu očekuju povećanje kapitalnih investicija od strane lokalnih samouprava.\n“Pozitivna ocena je da se u okviru budžetskog programa vidi tendencija povećanja izdvajanja za lokalni ekonomski razvoj, zatim dolazi do rasta kapitalnih ulaganja, a zaduženost lokalnih samouprava u Vojvodini nije zabrinjavajuća”, rekao je Ćulić.\nPredstavnik Fiskalnog saveta Srbije Nikola Altiparmakov istakao je da je za lokalne samouprave ključna decentralizacija poreza na imovinu i naveo da su opštine u vojvodini pozitivan primer povećanja naplate tog poreza za četiri i po puta.\n“Vojvodina se razlikuje od lokalnih samouprava u Srbiji po manjem trošenju na zarade, dok je pre nekoliko godina Srbija bila bolja u kapitalnim rashodima. Opštine u Vojvodini su sada to promenile, pa se u 2015. kapitalno povećalo za čak 30 odsto u odnosu na 2014”, rekao je Altiparmakov.\nKonferenciju “Izazovi javnih finansija lokalnih samouprava” organizovao je Sekeretarijat za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu i Udruženje finansijskih analitičara Srbije.


Pogledajte novi raspored vožnje na linijama za UKC i Ortopediju – Novosti Plus\n25 Marta, 2020 Kristina Prole\t0 Comments\nOd četvrtka 26. marta, s ciljem sprečavanja daljnjeg širenja epidemije korona virusa, funkcionisaće samo tzv. koridorski prevoz do Univerzitetsko-kliničkog centra i Zavoda „Dr Miroslav Zotović“.\nRadi se o postojećim gradskim linijama javnog prevoza putnika broj 1 Ortopedija – Nova bolnica, 17 Obilićevo – Nova bolnica i 17A Starčevica – Nova bolnica. Trasa kretanja ostaje ista, osim linije broj 17, na kojoj će autobusi iz Krfske ulice skrenuti lijevo u novoizgrađeni dio istočnog tranzita, preko novog mosta na mjestu nekadašnjeg Zelenog mosta, pa desno u Kozarsku ulicu do Bulevara cara Dušana i dalje ka UKC RS.\nPrevoz na ovim linijama finansiraće Grad Banja Luka, odnosno biće besplatan, a iz Odjeljenja za saobraćaj i puteve apeluju na sugrađane da ga koriste samo oni kojima je to neophodno, uz obaveznu upotrebu zaštitnih maski i rukavica.\nGrad Banja Luka, foto Banjalučanke\n← Odlazak najčitanijeg srpskog pisca Branka Ćopića\nDIGITALNA KAMPANJA #OSTANIKODKUĆE →\nAkcijom “Niti jedna brza vožnja” do smanjenja broja udesa\n19 Juna, 2020 Dragana Morača\t0


Katalonski separatisti osporavaju španske sudove | EurActiv Srbija\nKatalonski separatisti osporavaju španske sudove\nObjavljeno : 08.11.2017.\t Tweet\nPosle referenduma o nezavisnosti Katalonije koji je Ustavni sud Španije proglasio nelegalnim i hapšenja zvaničnika te pokrajine, katalonski separatisti dovode u pitanje nezavisnost španskog pravosuđa i tvrde da su njihovi lideri "politički zatvorenici". Vlada u Madridu odbacuje kritike o sudskoj pristrasnosti ili pritisku, ističući da Španija poštuje vladavinu prava i ne sprovodi politički motivisane istrage.\nBivši predsednik vlade Katalonije Karles Pućdemon, koji je posle proglašenja nezavisnosti optužen za pobunu, zloupotrebu javnih fondova i druga krivična dela, smatra da ne može dobiti "pravedno i nezavisno" saslušanje na španskim sudovima.\n"Jasno je nepostojanje nezavisnosti i neutralnosti, a povezanost pravosuđa i vlade je vidljiva svima", napisao je Pućdemon za britanski list Gardijan.\nPućdemon i četvoro doskorašnjih katalonskih ministara bili su u Belgiji kada je španski sud izdao evropske naloge za njihovo hapšenje. Oni su se dobrovoljno predali belgijskim vlastima, posle čega su pušteni na uslovnu slobodu.\nBivši katalonski lideri su osumnjičeni za pet krivičnih dela, a sve optužbe su povezane s njihovim nastojanjem da osiguraju secesiju Katalonije. U istom procesu, španski sud je poslao u zatvor drugih osam bivših katalonskih ministara, bez mogućnosti kaucije, dok je deveti bivši član Pućdemonove Vlade pušten uz kauciju.\nKatalonski separatisti tvrde da španski premijer Marijano Rahoj koristi pravni sistem da ih goni. Španska vlada, međutim, tvrdi da su sudovi ti koji su stavili katalonske zvaničnike u zatvor jer su prekršili zakone.\n"Nema političkih zatvorenika u Španiji. Ni vlada ni parlament ni bilo ko drugi osim sudija nema vlast u ovoj zemlji da odluči ko ide u zatvor", izjavio je ministar pravde Rafael Katala u obraćanju senatorima.\nNije prvi put da se u Španiji pokreće rasprava o nezavisnosti pravosuđa. Kritičari već dugo tvrde da su politika i sudovi u Španiji previše isprepletani, iako se u Ustavu iz 1978. ističu principi nepristrasnosti i nezavisnosti pravosuđa.\nUstavni sud Španije ima 12 članova koje imenuje Generalni pravosudni savet, vlada i dva doma parlamenta, koji obično kontroliše neka od dve partije koje se već četiri decenije smenjuju na vlasti.\nGeneralni pravosudni savet je takođe zadužen za izbor, obuku, unapređivanje i sankcionisanje sudija, kao i za imenovanje predsedavajućeg sudije moćnog Nacionalnog suda, koji ima nadležnost na celoj teritoriji Španije, kao i viših sudova u svakom od 17 regiona.\nSavet ima 20 članova, od kojih polovinu bira donji dom parlamenta, a polovinu Senat, u kojem dve glavne političke partije imaju kontrolu.\nSavet Evrope je u izveštaju 2016. godine ocenio da članove saveta imenuju glavne političke partije u zemlji. Veza je "toliko očigledno politička" da predstavlja "potencijalnu pretnju sudskoj nezavisnosti", navedeno je u izveštaju.\nGlavnog tužioca Španije formalno imenuje kralj, na predlog vlade i posle odobrenja parlamentarne komisije. Prema zakonu, tužilac mora da bude nepristrasan i nezavistan od drugih grana vlasti.\nPolitičari smatraju da u izboru za tako važnu funkciju poslanici treba da imaju veću ulogu i da treba razdvojiti mandate tužioca i vlade.\nNijedna partija, međutim, kada je bila na vlasti nije pokrenula reformu tužilaštva. Zbog toga se stalno ponavljaju kritike da tužilac ne brani javni interes i da je u službi vlade.\nMada su mnogi moćni ljudi bili predmet sudskih procesa, među kojima španska princeza Kristina i bivši šef Međunarodnog monetarnog fonda Rodrigo Rato, te slučajeve su pokrenuli pojedinci ili društvene organizacije, a ne državni tužilac.\nNa dnu evropske liste\nEvropska mreža sudskih saveta, grupa koja predstavlja nacionalne sudove u Evropskoj uniji, objavila je 2015. godine izveštaj prema kojem je Španija skoro na dnu liste po nezavisnosti pravosuđa.\nIstraživanje u kojem su učestvovale stotine evropskih sudija pokazalo je da 15% španskih sudija smatra da je proteklih godina bilo pod neprikladnim političkim pritiskom u svom radu. Lošije od Španije ocenjene su samo Albanija i Letonija.\nU Španiji je više sudija nego u bilo kojoj drugoj evropskoj zemlji reklo da su im dodeljivani slučajevi kako bi se uticalo na ishod određenih tužbi.\nPortparol najvećeg udruženja tužilaca u Španiji Migel Paraljes smatra da politizacija imenovanja najviših zvaničnika i Generalnog pravosudnog saveta i Kancelarije generalnog tužioca bacaju senku na rad advokata, sudija i sudova.\nS njim se, međutim, ne slaže portparol udruženja sudija, Sudije za demokratiju, Ignjasio Gonzalez.\n"Glavni problem je percepcija koju imaju građani o nedostatku nezavisnosti. Ali sudije su individualno nezavisne i postoji dovoljno mehanizama da se diskvalifikuju ako je njihova nepristrasnost dovedena u pitanje", rekao je Gonzalez.\nKatalonija druga najveća briga Španaca\nU međuvremenu, najnovija anketa u Španiji pokazuje da je pitanje katalonske nezavisnosti drugo na listi briga Španaca, iza nezaposlenosti, a ispred korupcije.\nPotencijalnu nezavisnost Katalonije je 29% ispitanika navelo među tri svoje najveće brige, a u septembru je to reklo samo 7,8%, te je tada ta tema na listi bila tek na devetom mestu.\nNezaposlenost je sada kao najveću brigu označilo 66,2% ispitanika, što je drugi najveći rezultat u Evropi, a korupcija i prevare su podelili treće mesto, pokazuje anketa sprovedena početkom oktobra, u kojoj je učestvovalo 2.487 Španaca.\n: Kriza u Kataloniji: S lisicama na rukama pred glasačke kutije\n: Madrid preuzima kontrolu nad katalonskim institucijama\n: Madrid: Pravosuđem protiv katalonskog separatizma


Sa SNS samo o vanrednim izborima – Nadlanu.com\nSa SNS samo o vanrednim izborima\nBEOGRAD, 28. decembra 2010. (Beta) – Predsednik Demokratske stranke Srbije, bivši premijer Srbije Vojislav Koštunica izjavio je da nije za čvršću saradnju sa Srpskom naprednom strankom bez raščićavanja odnosa prema EU i u vezi sa statusom Kosova.\nU intervjuu za Večernje novosti od utorka, on je rekao da je saradnja sa SNS moguća samo u vezi sa raspisivanjem vanrednih parlamentarnih izbora. „Bez raščićavanja odnosa prema EU i u vezi sa statusom Kosova tesniji odnosi nisu mogući“, rekao je Koštunica.\nNa pitanje kako komentariše optužbe za podršku „crvenim beretkama“, skrivanje haškog optuženika Ratka Mladića i paljenje ambasada u Beogradu, on je rekao da su to izmišljotine. „Svaki taj talas izmišljotina, podmetanja i napada rezultat je opravdanosti i uverljivosti politike D S S-a“, rekao je Koštunica.


Bahata Tahirijeva u kafiću na obali Ibra - Sputnjik Srbija\n16:05 13 Maj 2021\nBahata Tahirijeva u kafiću na obali Ibra\n© Flickr / The International Institute\n18:50 30.08.2016 (osveženo 10:08 31.08.2016) Preuzmite kraći link\nKancelarija za KiM najoštrije osuđuje pokušaj demonstracije sile i istovremeno izražava zadovoljstvo zbog činjenice da Srbi u Kosovskoj Mitrovici nisu naseli na provokaciju pokrajinske ministarke Edite Tahiri.\n„Pokrajinska ministarka Edita Tahiri odlučila je da poseti severni deo Kosovske Mitrovice, okružena policijom i brojnim telohraniteljima, želeći da izazove incident, kako bi skrenula pažnju sa šovinističkih protesta koje su njeni sunarodnici organizovali u Mušutištu i činjenice da se njena vlada nalazi u bezizlaznoj političkoj, a albanski narod u katastrofalnoj ekonomskoj poziciji“, saopštila je Kancelarija za Kosovo i Metohiju.\nKancelarija za KiM najoštrije je osudila takav pokušaj demonstracije sile i istovremeno izrazila zadovoljstvo zbog činjenice da Srbi u Kosovskoj Mitrovici nisu „naseli na provokaciju“.\n„Nesporno je pravo gospođe Tahiri, kao građanke Srbije, da prošeta bilo kojim delom Srbije dok god njeno ponašanje nema za cilj provokacije i izazivanje nemira. Ona se na ovaj način pridružila galeriji provokatora koji proteklih dana od Srbije i srpskog naroda nekorektnim i uvredljivim ponašanjem nastoje da izmame nepromišljenu reakciju, ali srpski narod, za razliku od njih, ima i državu i vladu koja ne naseda na šibicarske trikove neodgovornih političara u regionu“, navodi se u saopštenju.\n„Edita Tahiri je, umesto što se bahato ponašala u kafiću na obali Ibra, trebalo da Srbima na Kosmetu ponudi izvinjenje zbog šovinističkih incidenata koje su proteklih dana pravili njeni sunarodnici i istomišljenici. Da je to učinila, skrušeno moleći za oprost, pozdravili bismo njenu posetu kao gest pristojnosti i dobre volje“, navodi se u saopštenju Kancelarija za Kosovo i Metohiju.


Jti Senta\tStinkom\t2017-03-22T12:16:21+00:00\nSkaldišni prostor 6.000m2\nAdaptacija dela proizvodnog pogona i izrada skladišnog prostora. Demontaža parne kotlarnice i izrada toplovodne gasne kotlarnice. Izrada radijatorskog grejanja u laboratoriji i kancelarijskom delu objekta. Izrada sistema za odprašivanje duvanske prašine i povezivanje na centralni ciklon. Prepravka sistema ventilacije proizvodnog pogona i povezivanje na postojeću ventilacionu komoru. Izrada sistema kaloriferskog grejanja novog skladišnog prostora. Izrada sistema odvoda kišnice sistemom vakumske kanalizacije”WAVIN”. Prepravka parovoda izrađenog od čeličnog prohromskog cevovoda.\nDatum Jul – Septembar 2013\nPovršina 6.000 m2


Bramerc razgovarao sa Ljajićem – Nadlanu.com\nBramerc razgovarao sa Ljajićem\nBEOGRAD, 13. maja 2010. (Beta) - Saradnja Srbije i haškog tužilaštva u oblasti dostavljanja dokumentacije, uvida u državne arhive i ostalim tehničkim aspektima saradnje odvija se "kontinuirano, profesionalno i bez ikakvih poteškoća", zaključili su u četvrtak u Beogradu glavni haški tužilac Serž Bramerc i predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Tribunalom Rasim Ljajić.\n"U tom smislu, zaključeno je da nema niti jednog zahteva Tužilaštva Tribunala na koji nije odgovoreno u predviđenom roku ili na odgovarajući način", saopštio je Nacionalni savet za saradnju sa Tribunalom nakon razgovora Bramerca i Ljajića.\nU saopštenju se dodaje i da "današnji sastanak predstavlja potvrdu činjenice da se saradnja Srbije sa Tribunalom nesmetano odvija u kontinuitetu". Stav Nacionalnog saveta je, ističe se u saopštenju, da postoji odlična saradnja s haškim tužilaštovm i da postoji potpuno međusobno poverenje između Srbije i tužilaštva.\n"Imajući u vidu sve navedeno, Nacionalni savet za saradnju sa Tribunalom je zajedno sa svim ostalim državnim organima uključenim u proces saradnje u potpunosti opredeljen da se ovakav nivo saradnje održi i u budućnosti", dodaje se u saopštenju Saveta.


VojvodinaCafe - U Inđiji "zelena" fabrika počela sa radom\nU Inđiji "zelena" fabrika počela sa radom\nVest objavljena: 08.02.2013 11:49\nU Inđiji je, posle probnog perioda, počela sa radom nova "zelena" fabrika za proizvodnju energije na bazi životinjskog otpada. Fabrika u Inđiji je najmodernija i najinovativniji jedinica za upravljanje životinjskim otpadom u Srbiji, i potpuno je u skladu sa srpskim i evropskim standardima, saopštila je belgijska kompanija Elektravinds (Electrawinds), nosilac projekta pod nazivom Energo-Zelena za ekološko upravljanje životinjskim otpadom.\nOvaj projekat se naziva i fabrika sa nultim otpadom, budući da sav otpad biva iskorišćen u pozitivne svrhe, navodi se u saopštenju, i precizira da će se prerađivati i pretvarati u energiju pre svega otpad iz mesne industrije, ali i od uginulih životinja.\nKompaniju Energo-Zelena osnovali su Elektravinds i srpski investicioni partneri, i u njoj je Elektravinds većinski akcionar sa udelom od 64 odsto.\nIzgradnja fabrike u Inđiji je započela u septembru 2011. godine, a ukupna vrednost ove investicije je 21 miliona evra.\nPored korisnih efekata po životno okruženje, ova fabrika će imati pozitivan uticaj i na srpsku ekonomiju, budući da je tokom prve faze zaposleno 32 radnika, a sa proširenjem kapaciteta otvaraće se i nova radna mesta, ističe se u saopštenju.\nElektravinds je međunarodna energetska kompanija, koja se bavi proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora i dizajnira rešenja na planu upravljanja organskim otpadom.


Barozo predstavio kandidaturu poslanicima EPP-a – Nadlanu.com\nBarozo predstavio kandidaturu poslanicima EPP-a\nBRISEL, 8. septembra 2009. (Beta-AFP) - Predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo u utorak je, kako je očekivano, dobio podršku svoje političke grupacije, grupe evropskih konzervativaca, za kandidaturu za drugi petogodišnji mandat na čelu EK.\nBarozo je u okviru kampanje predstavljanja svoje kandidature govorio pred 265 poslanika iz grupaciji Evropske narodne partije (EPP) u zgradi Evropskog parlamenta u Briselu.\nPosle dvočasovnog sastanka Barozo je rekao da je izražena "vrlo jaka podrška" ali i istakao da on nije kandidat samo jedne političke grupacije i dodao: "Moja partija je Evropa, partija je Komisija, a to je Evropa".\nBivši portugalski premijer u ponedeljak je počeo sastanke sa evroposlanicima iz različitih političkih grupacija koje sačinjavaju Evropski parlament o okviru predstavljanja svoje kandidature za drugi mandat. Evroposlanici će o tom predlogu glasati kasnije.