Ću – Noc Istrazivaca\nNoć istraživača (Researchers’ Night) је manifestacije koja se održava pod pokroviteljstvom Evropske Komisije, u preko 300 gradova širom Evrope a koja je otvorena i besplatna za sve učesnike. Poslednjih šest godina se, u saradnji sa domaćim i stranim istraživačima i naučnicima, ova manifestacija održava i u mnogim gradovima Srbije.\nProjekat Noć istraživača u Srbiji 2016. godine, finansiran u okviru Evropskog projekta Horizont 2020, a koordinatori su Zavod za zaštitu spomenika kulture Kragujevac, Institut za biološka istraživanja ”Siniša Stanković” iz Beograda, Centar za promociju nauke iz Beograda i Prirodno matematički fakultet Univerziteta u Nišu. Pored navedenih institucija u projekat su uključene i druge ustanove kulture i obrazovanja širom Srbije koje svojim angažovanjem doprinose promociji ove evropske ideje. Medju njima je i Muzej Horreum margi – Ravno u Ćupriji koji je nosilac programa na teritoriji Pomoravlja. U skladu sa tim Ćuprija je izabrana kao mesto gde će se u periodu od 14-18. septembra manifestacija Noć istraživaca predstaviti kroz brojne radionice.\nGlavna ideja Noći istraživača je demistifikacija nauke i približavanje naučnih koncepata i načina razmišljanja širem delu populacije, kao i upoznavanje sa istraživačima i njihovim radom. Manifestacija je prvenstveno namenjena učenicima osnovnih i srednjih škola, iako nije ograničena samo na te uzrasne kategorije.\nTema ovogodišnje Noći istraživača u Srbiji su “Putevi i migracije”, a cilj nam je da posetiocima približimo naučna saznanja o migracijama ljudi, ideja, umetnosti.\nNavedene ideje će se realizovati kroz brojne radionice naših dugogodišnjih istraživača iz različitih oblasti, kojima će se prvenstveno deci ali i starijoj populaciju kroz igru predstaviti proces istraživačkog rada i njegovi reziltati.\nBulevar Vojske, Ćuprija 35230, Serbia\nViki ćošak predstavlja potencijalnu budućnost u sferi edukacije, istraživanja i...\n13-16h RUKE U GLINI\n16-19 ARHEOLOŠKA SLAGALICA\n13-16H SLOVO KAO SLIKA\nMuzej "Horeum Margi-Ravno" Ćuprija\nPodrška Pokrovitelji Koordinatori Organizatori\tnaslov jedan\norganizatori - naslov


Australijske pogranične vlasti istražuju da li je srpski teniser Novak Đoković “lagao” prilikom podnošenja dokumenata, tačnije da nije nigde putovao 14 dana pre ulaska u Australiju, prenosi “Gardijan” (The Guardian).\nU deklaraciji koju popunjavaju putnici za ulazak u Australiju, podnetoj 1. januara, Đoković je rekao „ne“ na pitanje: „Da li ste putovali ili ćete putovati 14 dana pre leta za Australiju?“\nU dokumentima podnetim federalnom okružnom sudu, Đoković je rekao da je 1. januara ovlastio svog agenta da podnese ovu izjavu, pre nego što je 4. januara otputovao u Melburn iz Španije preko Dubaija.\nU intervjuu sa pograničnim zvaničnicima na aerodromu 6. januara, Đoković je potvrdio da je deklaraciju popunio njegov agent, „na osnovu“ njegovog medicinskog izuzeća koje je odobrila Tenis Australija, ali tokom intervjua nije upitan o putovanju u dve nedelje pre dolaska.\nNa Tviteru, portugalskog teniskog izveštača Žozea Morgada, izgleda da je Đoković bio u Beogradu na Božić (25. decembra), pozirajući sa rukometnom zvezdom Petrom Đorđićem.\nĐoković je takođe prikazan kako igra tenis na beogradskim ulicama u video-postu na Instagramu od 26. decembra, koji je sada izgleda skinut.\nĐoković je doleteo iz Španije za Melburn, gde je stigao 5. januara u 23.30.\nUpitan da li bi deklaracija o putovanju mogla da pruži novi osnov za ukidanje Đokovićeve vize, portparol ministra za migracije Aleksa Hoka (Alex Hawke) rekao je da još razmišlja da li da iskoristi svoje ovlašćenje da to učini.\n„U skladu sa propisanom procedurom, ministar Hok će temeljno razmotriti ovo pitanje. Pošto je slučaj u toku, iz pravnih razloga je neprikladno dalje komentarisati,” naveo je portparol.\nDa li je Đoković bio zaražen?\nPutna deklaracija dolazi uz prijavljene anomalije na zvaničnom sajtu koje pokazuju pozitivan Đokovićev test na Covid, što je bio osnov za njegovo navodno medicinsko izuzeće od vakcinacije.\nŠpigl (Der Spiegel) je izvestio da je elektronski kod (QR) kod povezan sa Đokovićevim testom Covid-19 16. decembra, objavljen u sudskim dokumentima u ponedeljak, ponekad izgledao kao da daje negativan rezultat.\nPrema Špiglu, pristup rezultatu Đokovićevog testa putem QR koda u ponedeljak uveče po australijskom vremenu pokazao je negativan rezultat testa, pre nego što je naknadni pokušaj pokazao pozitivan rezultat.\nVeb stranica je dala samo pozitivne rezultate kada joj je Gardijan pristupio u utorak.\nNovinar Njujork tajmsa Ben Rotenberg je na sličan način izvestio da dobija kontradiktorne rezultate iz istog QR koda.\nĐokovićevi advokati su istakli da je on 16. decembra prošle godine bio pozitivan na Covid-19, ali je sledećeg dana bez maske učestvovao na dodeli nagrada za mlade igrače.\nIstovremeno, francuski L'Equipe tvrdi da je 18. decembra Đoković imao snimanje s njihovim fotografom, što implicira da je Đoković prekršio pravila o samoizolacije od 14 dana, odnosno do 30. decembra.\nNa pitanje o kretanju Đokovića u vreme kada je bio zaražen, njegov brat Đorđe je u utorak prekinuo konferenciju za novinare.\nStavovi u australijskoj vladi su pomešani o tome da li treba da primeni pristup nulte tolerancije na zahtev da se vakciniše i da odbije Đokovićevo izuzeće na osnovu njegovog nedavnog rezultata testa na Covid.\nPortparol premijera Skota Morisona (Scott Morrison) rekao je da je imao „konstruktivan razgovor sa premijerkom Srbije Anom Brnabić jutros o Novaku Đokoviću”.\n„Premijer je objasnio našu nediskriminatornu graničnu politiku i njenu ulogu u zaštiti Australije tokom pandemije Covid-19. Oboje su se složili da ostanu u kontaktu po tom pitanju i daljem jačanju bilateralnih odnosa,” rekao je ovaj portparol.\nPremijerka Srbije traži od Australije 'fer tretman' za Đokovića\nProšle nedelje, Morison je kolebao u vezi sa pitanjem, prvo se povinujući vladi države Viktorija o tome da li Đokoviću treba dozvoliti da uđe bez karantina, pre nego što je rekao da su „pravila pravila“ i da se uslov vakcinacije mora primeniti.\nU saopštenju od utorka, svetska teniska asocijacija ATP je navela da je, iako je u potpunosti poštovala australijske „stroge imigracione politike“, „jasno da je Novak Đoković verovao da mu je odobreno medicinsko izuzeće kako bi se pridržavao propisa o ulasku“.\nOvaj spor je pojačao pritisak na Morisonovu vladu zbog postupanja sa najnovijim sojem korona virusa omikron u izbornoj godini, zbog čega je opozicija optužuje za nesposobnost.\nPortparol australijske opozicije za unutrašnje poslove Kristina Keneli (Keneally) okrivila je Vladu za izostanak planiranja u slučaju Đokovoć, istakavši da je morala biti jasna kada mu je prvobitno dala vizu.\n„Ako (on) bude deportovan, to će naneti neverovatnu štetu Australiji. Ako uspe da ostane, naneće neverovatnu štetu našim strogim graničnim zakonima i prava je uvreda za Australijance koji su odradili težak posao zatvaranja i vakcinacije“, rekao je Keneli za Australian televizija.\nKeneli je rekao da je saga o Đokoviću učinila da Australija "izgleda smešno" na svetskoj sceni.\nU međuvremenu, češka teniserka Renata Voracova i neimenovani evropski teniski zvaničnik deportovani su iz sličnih razloga.


Susret ministra Nermina Džindića i ambasadora Republike Turske u BiH\nFederalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić primio je u nastupnu posjetu ambasadora Republike Turske u Bosni i Hercegovini Halduna Koca.\nMinistar Džindić zaželio je ambasadoru Kocu uspješan rad na novoj dužnosti, te izrazio zadovoljstvo zbog dosadašnjih uspješnih odnosa dviju zemalja. Također je upoznao ambasadora o radu Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije.\nRazgovarano je o mogućnostima proširenja dosadašnje saradnje Federacije BiH i Republike Turske u svim oblastima, pogotovo o projektima iz oblasti energije i drvne industrije.\nAmbasador Koc je istaknuo da će za vrijeme svog mandata raditi na produbljenju međusobne saradnje u svim oblastima.\nMinistar Džindić i ambasador Koc složili su se da će dosadašnja komunikacija i saradnja biti nastavljena i u narednom period, saopćeno je iz Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije.


Početak hladnog rata Srbije i Hrvatske\nM. D. 3. septembra 2016. 14:26\nHapšenjem hrvatskog špijuna u Beogradu započeo je hladni rat između Srbije i Hrvatske, ocenjuje danas hrvatska „Slobodna Dalmacija“.\nList navodi, pozivajući se na nezvanične hrvatske diplomatske izvore, da Hrvatska nije dobila nikakvu zvaničnu informaciju od srpskih vlasti o hapšenju špijuna u Beogradu i da zbog toga u petak uveče niko sa hrvatske strane nije želeo da komentariše tu vest, sve dok ne bude zvanično potvrđena iz Srbije.\nČinjenica da je ta vest puštena u srpske medije pre nego što je za nju doznala hrvatska Vlada ukazuje da se verovatno radi o jednostranom podizanju tenzija sa srpske strane uoči parlamentarnih izbora u Hrvatskoj, piše Slobodna.\n„Takva neprofesionalna objava do sada nezabeležene situacije u odnosima dve države baca sumnju u transparentnost i namere srpske strane. Slobodno možemo da kažemo da je ovim činom započeo hladni rat između dve susedne zemlje“, piše „Slobodna Dalmacija“ i zaključuje da su na potezu zvanične institucije vlade Srbije, „koje će sigurno morati da objasne hrvatskoj Vladi što se tačno dogodilo juče u Beogradu“.\nOperativci srpske Bezbednosno-informativne agencije uhapsili su u petak u Beogradu hrvatskog špijuna, koji je, prema navodima zagrebačkog „Večernjeg lista“, identifikovan kao 57-godišnji Čedo Čolović, oficir u penziji Republike Srpske. Večernji navodi da je uhapšeni optužen je da je „godinama Zagrebu prenosio podatke iz Beograda i da su zbog njega najmanje devetorica Srba optužena za ratne zločine“, kao i da je „uhapšen dok je bežao u Hrvatsku“.\nViše javno tužilaštvo saopštilo je da se radi o licu koje ima državljanstvo Republike Srbije i Hrvatske, i koji je do 1990. godine živeo i radio u Republici Hrvatskoj, nakon čega mu je mesto prebivališta bilo u Republici Srbiji.


Evropska Unija i Vijeće Evrope podržavaju i promovišu različitosti i ravnopravnosti nacionalnih manjina u BiH – Prnjavor.info\nEvropska Unija i Vijeće Evrope podržavaju i promovišu različitosti i ravnopravnosti nacionalnih manjina u BiH\n04.02.2021. Kultura 0\nUdruženje građana italijanskog porijekla „Rino Zandonai“ iz Tuzle, u partnerstvu sa udruženjem Poljaka „Boleslaviec“ iz Prnjavora, počeli su u decembru 2020. godine realizaciju međuentitetskog projekta pod nazivom „Slušaj manjinske jezike“. Projekat se provodi u okviru zajedničkog projekta Evropske unije i Vijeća Evrope „Promocija različitosti i jednakosti u Bosni i Hercegovini“, a podršku u realizaciji projekta daju Centar za kulturu Tuzla, Dom kulture Prnjavor, Grad Tuzla, Opština Prnjavor i četiri udruženja nacionalnih manjina iz Tuzle i Prnjavora.\nPrimarni cilj ovog jedanaestomjesečnog projekta je zaštita i očuvanje jezika kojima govore pripadnici nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini, kao i prevencija govora mržnje. Namjera je realizovati 18 radio emisija koje promovišu zaštitu jezika nacionalnih manjina i prevenciju govora mržnje. Serijal radio emisija pod nazivom „Slušaj manjinske jezike“ biće emitovan putem lokalnih radio stanica i reemitovan na drugim zainteresovanim medijima, a emisije će biti dostupne i na YouTube kanalu „Slušaj manjinske jezike“. Pojedine emisije biće emitovane na poljskom, albanskom, češkom, ukrajinskom, njemačkom i drugim jezicima kojim govore pripadnici nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini što ovaj serijal čini dodatno specifičnim.\nDrugi segment projekta su filmski festivali sa sadržajima na jezicima nacionalnih manjina, uz segmente koji su posvećeni prevenciji govora mržnje. Na prvom, koji će se održati u Tuzli od marta do maja 2021. godine na Maloj kamernoj sceni Doma mladih, te u Prnjavoru u od juna do avgusta 2021. godine u Domu kulture Prnjavor, biće prikazani filmovi na poljskom, turskom, njemačkom, češkom, romskom, albanskom, italijanskom i ruskom, sa prevodom na lokalni jezik. Ukoliko vremenski uslovi budu dozvoljavali, festival će biti na otvorenom.\nProjekat finansiraju Evropska unija i Vijeće Evrope putem granta njihovog zajedničkog projekta „Promocija različitosti i jednakosti u Bosni i Hercegovini”, a koji je dio zajedničkog programa “Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku 2019. – 2022-”. Ukupna vrijednost projekta je 650.000 eura, od čega je Evropska unija obezbijedila 552.500 eura.\nTihomir Knežiček, menadžer projekta\nEmail: info@ugip-tz.ba, tel: 062 335 930,\nPredsjednik UGIP „Rino Zandonai“ Tuzla


Karadžić tvrdi da su ne-Srbi „evakuisani“ zbog njihove vlastite bezbednosti | Institute for War and Peace Reporting\nTužilaštvo navodi da su bosanski Srbi kovali planove o etnički čistoj državi.\nEwan Brown, a former British army officer testifying at the Karadzic trial. (Photo: ICTY)\nPiše: Velma Šarić iz Sarajeva (TU br. 719, 25. novembar 2011.)\nSuđenje bivšem lideru bosanskih Srba, Radovanu Karadžiću, nastavljeno je ove sedmice unakrsnim ispitivanjem svedoka optužbe koji je ekspert za vojnu strategiju i obaveštajni rad vojske bosanskih Srba.\nKaradžić, koji se na sudu brani samostalno, odbacuje tvrdnje svedoka sa prošlosedmičnog svedočenja, po kojima je namera rukovodstva bosanskih Srba bila ta da se iz severozapadne Bosne proteraju ne-Srbi. Po Karadžićevim rečima, cilj je bio da se oni „evakuišu“ iz razloga njihove vlastite bezbednosti.\nKao neko ko je u vreme bosanskog sukoba bio oficir britanske vojske, Ivan Braun (Ewan Brown) je svedočio o strategiji rukovodstva bosanskih Srba tokom rata i njihovim navodnim planovima o razdvajanju etničkih zajednica i stvaranju etnički čiste srpske države u Bosni.\nOn je govorio i o dokumentu poznatom pod naslovm „Strateški ciljevi srpskog naroda“, kojeg je skupština bosanskih Srba usvojila 12. maja 1992. Tužilaštvo tvrdi da strateški ciljevi nisu bili puka politička retorika, već da su se odražavali i na ponašanje vojske bosanskih Srba tokom rata.\nBraun je sproveo sveobuhvatnu analizu dokumentacije srpskog rukovodstva za 1992. godinu, pogotovo vojne. Po njegovim rečima, jasno je da je vojska bosanskih Srba (Vojska Republike Srpske, VRS) bila osnovana u svrhu „vojne implementacije postavljenih strateških ciljeva“.\nPred kraj ovosedmičnog unakrsnog ispitivanja, Karadžić je odbacio tvrdnje sudskog veštaka kao nešto što „nimalo ne korespondira sa realnošću“ i rekao kako je on sam, odnosno Karadžić, „lično sudelovao u obezbeđivanju toga da se poštuju svačija prava“.\n„Znate“, rekao je Karadžić svedoku, „trebalo je da pregledate dokumenta koja sam ja lično izdao. Dokumenta, naredbe, direktive: apele i zahteve da civili budu zaštićeni, pogotovo ne-Srbi. Ali se nijedan od tih dokumenata ne razmatra u Vašim izveštajima.“\nSvedok je priznao da mu nisu poznati dokumenti koje je Karadžić spomenuo. Međutim, ukazao je na to da je „ono što piše na papiru jedna stvar, dok je implementacija toga na terenu nešto sasvim drugo“.\nKaradžić je rekao i da se on lično trudio da obezbedi to da nova srpska republika u Bosni i Hercegovini „obuhvati one opštine koje imaju srpsku etničku većinu, a ne svako pojedinačno područje na kojem žive Srbi.\n„Meni se činilo da se neki ljudi u skupštini [bosanskih Srba] ne ponašaju racionalno prilikom odlučivanja o tome šta bi sve trebalo da postane deo srpske republike. Meni je delovalo kao zabluda da će se to ostvariti, tako da sam morao da uložim sav svoj autoritet kako bih obezbedio da se samo one opštine koje imaju srpsku etničku većinu priključe republici“, nastavio je on.\nMeđutim, svedok je izjavio da dokumenta rukovodstva bosanskih Srba koja je on analizirao „jasno ukazuju na opštine poput Prijedora i Sanskog Mosta, koje nisu imale srpsku većinu, ali su uprkos tome postale deo novoformirane Republike Srpske“.\nOdgovarajući na to, Karadžić je odgovorio da su Prijedor, Sanski Most i Ključ, koji se nalaze na reci Sani, bili izloženi „istovremenim i koordinisanim gerilskim napadima muslimanskih snaga na srpsku vojsku i srpske civile“. Po rečima okrivljenog, postojala je potreba da „[srpska] vojska odgovori na te mučke napade, kako bi zaštitila nevine živote“.\nSvedok je, pak, uzvratio da se – iako su takvi napadi možda postojali – preuzimanje vlasti dogodilo potpuno nezavisno od toga. On je rekao da su „jedina motivacija“ za te mere bili „planovi i ambicije srpskog rukovodstva“, uključujući Srpsku demokratsku stranku (SDS), na čijem je čelu bio Karadžić.\nKaradžić je insistirao na tome da su napadi bosanskih Muslimana na gradove duž reke Sane, za koje je rekao da su trajali i do polovine 1994., bili razlog za „evakuaciju“ čitavog stanovništva, „uključujući ne-Srbe“.\nMeđutim, svedok je rekao da opseg i sredstva posredstvom kojih je takvo nasilno razmeštanje stanovništva izvedeno ukazuju da je „verovatnija motivacija bilo to da neko ne može da sačeka da neko drugi napokon ode“, a ne „altruistička motivisanost za pomoć i zaštitu“.\nBraun je rekao da je pažljivo proučio dokumentaciju Prvog krajiškog korpusa VRS-a, koji je bio nadležan za severozapadnu Bosnu, te da je na osnovu tih dokumenata očigledno da je „izvestan broj zločina“ bio počinjen od strane pripadnika tog korpusa, ali da uprkos tome „niko nije bio krivično gonjen“.\nKaradžić je rekao kako „zna za činjenicu da su se neki ljudi iz paravojnih jedinica ponašali na način koji nije prihvatljiv“. Dodao je da je on čak pisao tadašnjem generalnom sekretaru Ujedinjenih nacija, Butrosu Butros-Galiju (Boutros Boutros-Ghali), poručujući mu kako odbacuje „svaku takvu grupu, koja neće nedvosmisleno da prihvati autoritet i komandu VRS-a“, i kako srpsko rukovodstvo „ne može biti smatrano odgovornim za njihove postupke“.\nBraun je odgovorio da to može biti protumačeno i kao tvrdnja da će rukovodstvo bosanskih Srba „tolerisati paravojne grupe i njihovo ponašanje sve dok one prihvataju vlast i dok su integrisane u strukturu [VRS-a]“, što ni u kom slučaju nije predstavljalo „nikakvu garanciju da će oni zapravo biti gonjeni ukoliko počine nedela“.\nTužioci navode da je Karadžić, kao neko ko je u periodu od 1992. do 1996. bio predsednik samoproglašene Republike Srpske, odgovoran za zločine genocida, progona, istrebljenja, ubijanja i prisilnog raseljavanja, koji su „doprineli ostvarivanju cilja – trajnog raseljavanja bosanskih Muslimana i bosanskih Hrvata sa teritorije na koju su polagali pravo bosanski Srbi“.


Društvo Autor:Jelena Bulajić01. jun. 202020:5645 komentara\nTražimo da se ispuni ono što je obećano na sastanku sa predsednikom Aleksandrom Vučićem 29. septembra, jer ništa od onoga što je tada dogovoreno, nije urađeno, kaže za Nova.rs Aleksandar Jovanović Ćuta, predstavnik pokreta Odbranimo reke Stare planine povodom sastanka koji sutra ima sa premijerkom Anom Brnabić. Poziv na razgovor je stigao pošto se Jovanović premijerki obratio na ulici tokom njene posete Pirotu, kada je pitao zašto odbija razgovore o problemu malih hidroelektrana.\nJovanović navodi da će od premijerke zahtevati da se organizuje jedan veliki sastanak, koji će direktno prenositi javni servis, na kom će predstavnici vlade i nadležnih ministarstava jasno reći kada će ispuniti sve ono što je obećano u ovoj oblasti.\nPodseća da je 29. septembra na sastanku kod predsednika Vučića dogovoreno da se u potpunosti iz zaštićenih područja brišu male hidroelektrane, da se uklone cevi iz Rakite, kao i da se formira mešovita komisije, sastavljena od predstavnika pokreta Odbranimo reke Stare planine i Vlade, koja će ustanoviti zakonitost svih izdatih dozvola i uporediti ih sa MHE koje rade i onim predmetima koji su u postupku za dobijanje dozvole.\n„O ovoj temi su se izjasnili svi, od Evropskog parlamenta, koji je doneo rezoluciju o Staroj Planini, Evropska komisija, domaćih institucija, kao što su Srpska akademija nauka i umetnosti i Inženjerska komora. Za ove tri godine sproveli smo javnu raspravu i svako je, od čobanina do akademika, rekao šta misli. Napisane su desetine studija. Jedino je na vlasti da odluči da li će da sprovede ono što je obećala, odnosno da odluči da li želi da ova zemlja ima vode ili ne“, objašnjava Jovanović.\nNjihova ideja je, kako dodaje, da se predstavnici nadležnih ministarstava javno obavežu u kom roku će ispuniti sve ono što je više puta dogovoreno.\nDekan Šumarskog fakulteta: MHE štetne po biodiverzitet\n„Dogovor je bio da tamo gde je prekršen zakon dođe do momentalnog prekida rada i obustave grade. Kada je to dogovoreno 29. septembra kod predsednika Vučića, tu je bio i ministar energetike Aleksandar Antić, zamenica ministarke građevine, kao i direktor Srbijavoda Goran Puzović. I ništa nije od tada urađeno“, ističe.\nPrema njegovim rečima, od tada su nastavljeni radovi na desetak mesta gde je planirana izgradnja MHE.\n„Mi nemamo šta više da razgovaramo i to ćemo preneti premijerki, samo hoćemo odgovor kad će ono što je dogovoreno biti ispunjeno“, poručuje Jovanović.\nNa pitanje da li će dati neki rok nadležnim u kom treba da ispune taj njihov zahtev, odgovara da su svi rokovi odavno istekli.\n„Ukoliko se ne ispuni sve, prekinućemo svaku komunikaciju sa svim državnim instutcijama i organima i proglasiti ekološku samostalanost za prostor Stare planine. Ako organi koji su zaduženi za sprovođenje zakone to ne čine, učiniće to ljudi koji žive na ovom prostoru, jer su kao građani obavezni da ga poštuju“, naglašava.\nKomentarišući da je to preuzimanje zakona u svoje ruke, Jovanović ističe da su oni to već radili na Staroj Planini kada su branili reke od investitora.\nFoto: Printscreen/YouTube/agencija JUGpress\n„Želimo da se ovo reši jednom za sva vremena, nema više rasprava. Na javnom skupu da nam kažu kad će šta biti urađeno, da narod sve vidi, a ne da se kriju iza saopštenja“, naglašava.\nPodseća da već godinu i po dana dogovorene izmene Zakona o zaštiti prirode čekaju da uđu u skupštinsku proceduru.\nGovoreći o mnogobrojnim propustima nadležnih Jovanović navodi i primer Babušnice kada je prošle godine za jedan dan katastar upisao investitora MHE kao vlasnika na 17 parcela, jer mu je to bilo potrebno da bi sproveo cevovod i to sve bez znanja pojedinih vlasnika tih parcela.\n„Zamislite, probudite se jedno jutro i u katastru više niste vlasnik svoje imovine. Tužili smo katastar i oni su to ekspresno promenili“ ističe Jovanović.\nNajavljuje da će pokret „Odbranimo reke Stare planine“ 13. juna zajedno sa još nekoliko ekoloških organizacija organizovati skup pred Vladom Srbije pod nazivom „Naše reke, naše šume, naš vazduh“.\nDa podsetimo, ovaj pokret je već nekoliko puta organizovao proteste u Beogradu, ali i drugim gradovima Srbije, kojima ukazuju na problem izgradnje MHE, koju prati devastacija planinskih reka i ugrožavanja života čitavih sela, ne samo na Staroj planini, već i u drugim delovima zemlje.\nSvakako su najviše pažnje javnosti privukla dešavanja u selima Rakita i Topli Do, gde su meštani bili spremni svojim telima da štite reke i da se suprotstave nastavku gradnje elektrana.\nBilo je i više sukoba lokalnog stanovništva sa privatnim obezbeđenjem investitora, ali u većini slučajeva meštani su uspevali da bar privremeno zaustave gradnju.\nAleksandar Jovanović ĆutaAna Brnabićmale hidroelektranemini hidroelektraneOdbranimo reke Stare planine


Naslovna Fudbal Kako je Zoltan Gera evrogolom uplašio Mančester Siti u Liga kupu\nKako je Zoltan Gera evrogolom uplašio Mančester Siti u Liga kupu\nDok se mnogi pitaju u čemu je najveći problem zastoja u kojem se nalazi Fulam u Premijer ligi, ekipa iz Londona se suočava sa velikim izazov i u Liga kupu pošto im je sledeći rival niko drugi nego branilac trofeja, a ujedno i šampion Engleske Mančester Siti.\nAko ništa drugo, Slaviša Jokanović bi mogao da pokuša da uhvati Građane na spavanju, pod suslovom da njegov kolega na drugoj strani, Gvardiola, napravi obimniju rotaciju u sastavu i ukaže šansu nekim fudbalerima koji manje igraju.\nPOSLUŠAJ NOVI EVROGOL PODKAST – OD SUPERLIGE, PREKO SERIJE A DO FINALA KOPA LIBERTADORES!\nFudbalerima iz Londona malo šta polazi za rukom u poslednje vreme, a ne mogu da se pohvale nekom posebnom igrom ni u prethodnom meču koji su u okviru Premijer lige igrali sa Mančester Sitijem. Šampion ih je lako pobedio sa 3:0 i najavio seriju loših rezultata koja se sad već prilično odužila.\nKlint Dempsi – Fulam, finale Lige Evrope i golovi na tri Svetska kupa\nJedinu pobedu u tom periodu Fulam je ostvario upravo u Liga kupu kada je bio bolji od Milvola. Posle toga je naišao period od četiri uzastopna poraza u prvenstvu, ako i golgeterska pauza Aleksandra Mitrovića. Srpski napadač bi mogao da podesi nišanske sprave na Etihadu, a kao inspiracija bi mogao da mu posluži sjajan pogodak koji je postigao Zoltan Gera pre nešto više od devet godina.\nGera je deset godina proveo u Engleskoj igrajući za Vest Bromvič i Fulam\nOvaj fudbaler je tek ove godine završio svoju dugu karijeru tokom koje je tri od svojih ukupno deset sezona koje je proveo na ostrvu, sezone nastupao za Fulam. Radi se o periodu od 2008-2009 godine, a gol o kojem je reč Gera je dao na poslednjem okršaju koji su Mančester Siti i Fulam imali u Liga kupu. Inače, mađarski fudbaler je ovoga leta presato sa aktivnim igranjem fudbala u klubu iz kojeg se i preselio u Englesku – Ferencvarošu i to u 39. godini.\nGera je član poznate Fulamove generacije koja je 2010. godine igrala u finalu Lige Evrope.\nU svojoj prvoj sezoni na Krejven Kotidžu, mađarski fudbaler je odigrao čak 32 utakmice u Premijer ligi, ali i dve u Liga kupu. Susret sa Mančester Sitijem na Etihadu u jesen 2009. godine je bio drugi za fudbalere Fulama u toj sezoni, koji su u njega ušli posle prolećne pobede na istom mestu rezultatom 3:1. Zoltan Gera je evrogolom u 34. minutu doveo Fulam u vođstvo i ulio nadu u novi trijumf.\nNažalost po Crno-bele, Siti je izjednačio u drugom poluvremenu, a do pobede stigao posle velike borbe i to tek golom Kolo Turea u produžetku.\nPrethodni tekstArsenal – Liverpul, finale FA kupa 2001: Čudesni Majkl Oven jači od francuske kolonije (VIDEO)\nSledeći tekstRodžer Federer, titule, baloni, Džimi Konors i šta se sve vrti blizu broja 100\nKONAČNO DA I MITROVIĆU LAKNE: Fulam otpušta Parkera!\nPOTVRDA DOMINACIJE: Basketaši Srbije deklasirali Rusiju!\nOstali sportovi Marija Tadić - 27/07/21 11:21 0\nĐOKOVIĆ NE PRESTAJE DA ODUŠEVLJAVA: Od japanskog dečaka do vaterpoliste Kazahstana! (FOTO)\nMarija Tadić - 27/07/21 11:21 0


Tramp naglo prekinuo pregovore o novom paketu za privredu, berze potonule - Biznis Telegraf.rs\n07/10/20 | 09:51\nTramp naglo prekinuo pregovore o novom paketu za privredu, berze potonule\nPregovori o novim podsticajima trajali su dva meseca\nNa Volstritu su indeksi oštro pali, nakon što je predsednik SAD-a Donald Tramp neočekivano prekinuo pregovore s demokratima o paketu fiskalnih podsticaja ekonomiji.\nDau Džons skliznuo je 375 bodova ili 1,34 odsto, na 27.772 boda, dok je S&P 500 pao 1,40 odsto, na 3.360 bodova, a Nasdak indeks 1,57 odsto, na 11.154 boda.\nU većem delu jučerašnjeg trgovanja ti indeksi bili su u pozitivnom području jer su se ulagači nadali novom paketu fiskalnih podsticaja ekonomiji.\nMeđutim, posle neočekivane Trampove poruke da prekida pregovore o tom paketu pomoći, indeksi su oštro pali.\n- Zatražio sam od svojih zastupnika da prekinu pregovore do izbora. Čim pobedim glasaćemo o velikom paketu pomoći koji će biti usmeren na američke radnike i mala preduzeća - objavio je na Tviteru Tramp.\nPoslednjih nedelja tržište je podržavala upravo nada u novi paket podsticajnih mera, s obzirom na to da je većina mera iz prvog paketa podsticaja istekla, a da je oporavak ekonomije od korona krize izgubio na zamahu.\nPregovori o novim podsticajima trajali su dva meseca, s obzirom na to da su demokratski zastupnici u Kongresu predlagali paket vredan 2.200 milijardi dolara, a Bela kuća 1.500 milijardi.\nNajviše su pale, više od dva odsto, cene akcija u potrošačkom sektoru, dok je većina ostalih najvažnijih sektora S&P 500 indeksa zabeležila pad za više od jedan odsto.\nKo će pokupiti kajmak na tržištu, a ko izgubiti zaradu zbog OI? Berze već imaju favorite\nLjudi više ne čiste kao pre: Kompanija koja prodaje hemiju postala zato jedna od najgorih na berzi\n130 staza, preko 100 automobila i driftovanje ponovo u igri: Stiže novi Grid Legends


“SUBOTICA, NAŠA VAROŠ” ORGANIZUJE ODLAZAK NA PROTEST “NEMA STRAHA, NEMA PREDAJE”\nNeformalna grupa građana “Subotica, naša varoš” organizuje odlazak na protest inicijative “Ne da(vi)mo Beograd” pod nazivom „Nema straha, nema predaje“ koji će biti održan u četvrtak, 29. septembra, ispred Skupštine grada Beograda. Zainteresovani Subotičani mogu da se prijave putem e-mail adrese: subotica.nasa.varos@gmail.com. Broj mesta je ograničen.\nNa petom protestu Inicijative “Ne da(vi)mo Beograd” podršku će dati grupe građana i organizacije iz Subotice, Mladenovca, Novog Sada, Zrenjanina, Bora, Šapca, Kraljeva, Prijepolja, Požege i Niša koje se protive nameri vlasti da novim lažima i podmetačinama zataška odgovornost gradskih i policijskih čelnika za fantomska rušenja u Savamali.\n“Beograd na vodi” proglašen je za projekat od nacionalnog značaja samo mesec dana posle katastrofalnih poplava koje su zadesile Srbiju i region 2014. godine. Građane i građanke Srbije niko nikada nije pitao šta misle o ovom projektu koji svi finansiraju iz budžeta Republike Srbije, niti je vođena diskusija o pravcima razvoja gradova, saopštili su organizatori protesta.\nIz Inicijative su naveli da građani i građanke Srbije ne žele da im se vlast ruga ignorišući mnogobrojne zahteve da se ovaj projekat obustavi, da se počinioci noćnog rušenja i suspenzije pravne države u Hercegovačkoj ulici kazne, kao i da odgovorni nosioci javne vlasti odgovaraju.\nNa protestu „Nema straha, nema predaje“ koji će biti održan 29. septembra u Beogradu inicijativi će se pridružiti Beli – Samo jako iz Mladenovca, Lokalni front iz Kraljeva, Udruženje predsednika skupština stanara iz Niša, Vojvođanski građanski centar i PordžiRTV iz Novog Sada, PAOR iz Zrenjanina, Subotica, naša varoš, Kombinart iz Šapca, i grupe iz Bora, Prijepolja i Požege.


Besplatna predviđanja za klađenje sa visokim učinkom i koeficijenti!\nNajbolji kladioničarski sajtovi za trke konja\nKonjičke trke su mnogo vremena smatrane za elitizam i sport koji je tu samo za bogate. Međutim kako vreme odmiče, taj pogled se menja, i jasno je da generalno konjički sport postaje sve pristupačniji širokim narodnim masama. Isto tako, klađenje na trke je počelo da zauzima sve veći i veći procenat na tržištu.\nSad nekom kod nas u Srbiji je to malo nelogično otkud ikome potreba da se kladi na konjičke trke, ali na zapadu je to itekako popularno. I to ne popularno kao kod nas trke pasa itd., već je to nešto što ima dugu tradiciju i zadire u neke druge aspekte društvenog života jednog prosečnog Engleza na primer. Koliko puta ste pročitali da su poznate zvezde u Velikoj Britaniji ne propuštaju trke i da imaju posebna mesta na hipodromima, gde provode vikende kada nemaju utakmica.\nPolako ali sigurno se i u Srbiji popularnost ovog sporta uvećava i mi već možemo videti u ponudi mnogih naših kladionica konjičke trke. Imamo i kladioničare koji se već uveliko bave tom tematikom i izučavaju strane sajtove, pokušavajući da ukače sve šta im je potrebno da bi zaradili koji dinar, ili pak evro.\nU dalje delu ovog …\nKladionice koje imaju najbolje kvote u svojoj ponudi\nKoje kladionice, tj. na kojim sajtovima možemo naći najbolje kvote je jedno od najčešćih pitanja svakog kladioničara. Nekom laiku bi se možda učinilo da je ovo pitanja suvislo i da je jedino što je bitno da se pogode tipovi, to u praksi baš i nije tako. Mala razlika u koeficijentima na tiketu, može imati ogromne posledice. Daćemo Vam i konkretan primer.\nImate utakmicu Zenit – Dinamo Moskva, i kvota na pobedu Zenita je 2 u kladionici A, a 2.1 u kladionici B. Sada kada ovako gledamo to i nije neka razlika prevelika, 10 dinara na ulog od 100. Ali šta ako imamo četiri meča sa istom situacijom i njih stavimo na tiket. Tiket kladionice A bi imao koeficijent 16, a kladionice B 19.44. Tu već razlika i nije tako zanemarljiva, tiket B je za bezmalo 25% veći od tiketa A.\nZbog ovakvih slučajeva se mora voditi računa ovoj tematici. Male razlike u zbiru daju ogromnu veličinu.\nRadićemo u prvom delu naše tržište i portale naših kladionica, a u drugom strane brendove.\nŠto se kvota generalno tiče mi moramo da napomenemo da su PinnBet kladionice najbolje u tom segmentu. Sve ukupno …\nIsto tako imate one koji vrše prodaju na dnevnom nivou…\nGde naći besplatne kladioničarske tipove sa visokim kvotama?\nČvrsto verujemo da postoje ljudi koji isključivo igraju kladionicu da bi napravili milionski dobitak. Ili pak oni koji jure, neko bi rekao, nerealne kvote. Pa šta su to u stvari nerealne kvote i da li one zaista postoje? Mnogi bi rekli da visoke kvote u suštini predstavljaju ishode čije su šanse za ostvarivanje niske. To Vam je na primer kada Liverpul igra sa nekim četvrtoligašem kup i kvota na pobedu autsajdera je 20. No, kroz istoriju smo viđali svakojake senzacije.\nIpak, visoke kvote ne moraju da budu samo kod fikseva, imamo ih i kod golova ili fjučersa. Kod efikasnosti je učestalost prolaza viša, jer se ipak češće viđamo raspucavanje dve ekipe nego eliminaciju ili poraz favorita. Visoke kvote imamo i kod predviđanja pobednika nekog turnira, ili takmičenja. Tu se najčešće i dešava da se one ostvare.\nMoramo da napomenemo da se pod visoke kvote ne računaju samo one koje idu preko 20 i slično. Za prosečnog kladioničara, kvota 5 je enormno velika. A tu su već brojevi mnogo više naklonjeni nego kod onih gde je 25.\nPostoje različite strategije u ovoj oblasti, koje podrazumevaju forsiranje visokih koeficijenata, i možemo Vam reći da …


Grad Beograd će, po završetku epidemije koronavirusa, u nekom od postojećih beogradskih parkova napraviti spomen-šumu u znak sećanja na žrtve ovog virusa, najavio je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\nPrema njegovim rečima, u spomen-šumi će biti posađena stabla, tačno onoliko koliko je bilo žrtava koronavirusa u Srbiji.\n“Na taj način ćemo se sećati svih ljudi koji su preminuli, ali ćemo se sećati i herojske borbe koju je vodila država, kao i zdravstveni sistem i druge službe, policija, vojska, komunalne službe i građani koji su činili dobra dela. Sećaćemo se ovog vremena kada smo, na žalost imali žrtve, ali smo zahvaljujući ozbiljnom pristupu države spasili hiljade života i uspeli da budemo država sa mnogo manje žrtava”, kazao je Vesić za TV Pink.\nGovoreći o rekonstrukciji Savskog trga, Vesić je rekao da je u tom delu grada potpuno promenjen način na koji će funkcionisati.\n“Tu se pravi najveći pešački trg u Beogradu. Površina će biti oko 12.000 metara kvadratnih, a po obodima će ići tramvajski, autobuski i automobilski saobraćaj. Uspeli smo da pustimo deo za automobilski i autobuski saobraćaj, kao i za tramvajski iz pravca Karađorđeve ka Nemanjinoj”, kazao je Vesić.\n“Prvo će, narednih dana, krenuti autobuski saobraćaj, a po završetku izmeštanja kanalizacione crpne stanice, saobraćaj će ići po obodima. U sredini će biti najveći preščki trg u Beogradu, tu se uskoro sadi i novih 250 stabala, a u sredini će biti spomenik Stefanu Nemanji, visine 23 metra.”\nTaj kraj će sa iseljenjem autobuske stanice i renoviranom železničkom stanicom dobiti potpuno drugačiji izgled, zaključio je Vesić.\nKon “uhvaćen” u kafiću bez maske, brojni komentari na društvenim mrežama (FOTO)


Tusk i Tramp nemaju zajednički stav prema Rusiji - 25.05.2017, Sputnik Srbija\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk izjavio je da na današnjem sastanku sa američkim predsednikom Donaldom Trampom nije postignuta zajednički stav o Rusiji. 25.05.2017, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, donald tusk, donald tramp, evropska unija (eu)\n14:44 25.05.2017 (Osveženo: 13:46 11.10.2021)\n© REUTERS / /Francois Lenoir Donald Tramp i Donald Tusk\n„Nisam sto odsto siguran da danas možemo da kažemo da gospodin predsednik i ja imamo zajednički stav, zajedničko mišljenje o Rusiji“, rekao je Tusk posle sastanka sa Trampom u sedištu EU u Briselu, prenela je agencija AFP.\nIstovremeno, Tusk je naveo da saglasnost postoji kada je reč o konfliktu u Ukrajini.\nPrema njegovim rečima, pored Rusije teme susreta sa američkim predsednikom bile su i bezbednost, trgovina i ekonomija, kao i problemi spoljne politike.\nU Briselu se održava samit lidera 28 država-članica NATO u čijem radu će prvi put učestvovati američki predsednik Donald Tramp, čije su izjave o zastarelosti Severnoatlantske alijanse i „bregzitu“ kao „odličnoj stvari“ izazvale priličnu zabrinutost u Evropi.


Koja bi bila top tema TRAMPA I PUTINA u eventualnom razgovoru | Mixer portal\nKoja bi bila top tema TRAMPA I PUTINA u eventualnom razgovoru\nRuski predsednik Vladimir Putin namerava da Donaldu Trampu, u telefonskom razgovoru, čestita stupanje na dužnost američkog predsednika.\nOn sa njim želi da razmeni stavove o trenutnom stanju bilateralnih odnosa, saopštio je Kremlj.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je, na konferenciji za novinare, precizirao da će Tramp i Putin razgovarati telefonom sutra u večernjim satima po moskovskom vremenu.\nUpitan da li će biti reči i o Ukrajini, Peskov je odgovorio da je malo verovatno da će oni razgovarati o velikom broju tema, s obzirom na to da je u pitanju njihov prvi kontakt od inauguracije Trampa.\n“Videćemo, budimo strpljivi”, kazao je Peskov, ne želeći da predviđa da li će Putin i Tramp iskoristiti razgovor da bi se dogovorili kada će i lično da se sastanu.\nPeskov se dotakao i medijskih navoda da se Tramp priprema da ukine ili ublaži sankcije uvedene Rusiji zbog Ukrajine, rekavši: “Ništa ne znam o tome”, preneo je Rojters.\n“Koliko mi je poznato, ta informacija je potekla od anonimnog izvora, pa je teško reći da li je tačna”, kazao je Peskov, navodi Tas.\nPozivajući se na neimenovane izvore, Rojters je ranije javio da će najverovatnije i nemačka kancelarka Angela Merkel sutra razgovarati sa Trampom, a očekuje se da će tema biti Rusija.\nNovinare u Kremlju je interesovalo da li će možda i Putin sutra da razgovara sa Merkelovom, a Peskov je samo kratko odgovorio: “Ne”.\nKremlj je najavio razgovor dvojice lidera nakon što je Tramp u intervjuu za “Foks njuz” rekao da uskoro namerava da obavi telefonski razgovor s Putinom.\nTramp je rekao da nije razgovarao sa Putinom u periodu posle inauguracije 20. januara, dodajući da ga je ruski predsednik pozvao posle pobede na izborima.\n“Ne poznajem Putina, ali ako budemo mogli da se slažemo s Rusijom, to bi bila velika stvar – dobro za Rusiju, dobro za nas”, rekao je Tramp.\nVisoka savetnica u Beloj kući Kelijen Konvej izjavila je da će predsednik SAD Donald Tramp i ruski predsednik Vladimir Putin tokom sutrašnjeg telefonskog razgovora verovatno pričati o širokom opsegu tema, uključujući i američke sankcije protiv Moskve i zajedničke napore u borbi protiv terorizma.\nKonvejova je gostovala u jutarnjem programu američke televizijske mreže CBS, gde je odgovorila na pitanje o planiranom razgovoru Trampa i Putina, prenosi Rojters.\n“Pretpostavljam da će oni razgovarati, u interesu svojih zemalja, o tome kako se udružiti i raditi zajedno na pitanjima oko kojih mogu pronaći zajedničke osnove i o tome gde bi ove dve nacije možda mogle da poraze radikalni islamistički terorizam”, odgovorila je Trampova savetnica.\nAP prenosi da je Konvejova tokom gostovanja u emisiji “Foks njuza” navela sankcije koje su SAD uvele protiv Rusije kao jednu od tema. Ona je kazala i da će Tramp biti “prijemčiv” prema ruskom predsedniku “ako Putin želi da vodi ozbiljan razgovor o tome kako pobediti islamističke ekstremiste”.


Teroristi zaobilaze Republiku Srpsku – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/Teroristi zaobilaze Republiku Srpsku\nBANJALUKA – Direktor Policije Republike Srpske Gojko Vasić ocjenjuje da Republika Srpska nije meta terorističkih prijetnji i ističe da je stopa kriminaliteta u Srpskoj znatno manja od one u Federaciji BiH i zemalja u okruženju.\n„Na području Srpske nije bilo terorističkih napada niti ozbiljnijih terorističkih prijetnji. Terorističke grupe ne smatraju Srpsku svojim ciljem, s obzirom na njenu veličinu, već se fokusiraju na velike države“, navodi Vasić u intervjuu Srni povodom obilježavanja 4. aprila – Dana Policije Republike Srpske.\nOn napominje da nadležne policijske agencije i obavještajna služba kontrolišu mjesta gdje se okupljaju određene radikalne grupe i razmjenjuju podatke kako bi se blagovremeno osujetilo izvođenje nekog terorističkog plana i zločina velikog obima.\nPrema njegovim riječima, važno je da se razmjenjuju informacije sa susjednim državama i da se prate tokovi novca, kako bi se spriječilo da eventualno pranje novca i nelegalne finansijske transakcije budu iskorištene za finansiranje terorizma ili trgovinu oružjem.\nVasić naglašava da Republika Srpska ima znatno manje krivičnih djela u odnosu na zemlje okruženja, ističući da broj krivičnih djela opšteg kriminaliteta na 100.000 stanovnika u Srpskoj iznosi od 700 do 800, dok je ukupan broj djela do 1.000.\n„Sve zemlje u našem okruženju imaju između 1.100 i 1.500 krivičnih djela, dok na Zapadu u uređenim zemljama broj krivičnih djela iznosi do 7.000 na 100.000 stanovnika“, pojašnjava Vasić.\nDirektor Policije Srpske napominje da je, zahvaljujući niskoj stopi krivičnih djela, u Srpskoj znatno više riješenih krivičnih djela nego u mnogim drugim zemljama.\nU Srpskoj je za tri do deset puta manji broj teških krivičnih djela, kao što su teške krađe sa velikom materijalnom štetom, razbojništva i krađe vozila u odnosu na Federaciju BiH i zemlje okruženja. Od rata do sada, stopa riješenih ubistava iznosi oko 93 odsto, te je ostalo neriješeno 45 do 50 ubistava.\n„Veoma je važno da smo počeli da rješavamo ubistva koja su imala konotaciju obračuna organizovanih kriminalnih ili mafijaških grupa i uplitanja neke vrste politike, kao što se dešavalo na području Istočnog Sarajeva“, ističe Vasić.\nVasić navodi da je od velike važnosti da u Republici Srpskoj nema ubistava na nacionalnoj osnovi, odnosno da nema sumnji da iza njih stoje politika i netrpeljivost, i precizira da je, uglavnom, riječ o djelima iz koristoljublja i da, nažalost, ima dosta ubistava u krugu porodice.\nKada je riječ o borbi protiv organizovanog kriminala, Vasić napominje da je Policija Srpske u toku prošle godine procesuirala određene kriminalne grupe, i da je cilj da one budu procesuirane baš u fazi dok su manje i dok nisu finansijski ojačane.\n„Republika Srpska ima jeftiniju policiju u odnosu na okruženje, jer je budžet Policije znatno manji od budžeta drugih bezbjednosnih agencija u BiH i okruženju, ali je Policija Srpske i u takvom odnosu veoma efikasna“, navodi Vasić.\nOn najavljuje da će Policija Srpske nastaviti rad na prioritetima koji se odnose na borbu protiv organizovanog kriminala, korupcije, terorizma i svih krivičnih djela koja negativno utiču na osjećaj bezbjednosti.\nVasić podsjeća da se bezbjednosni ambijent u BiH na početku ove godine znatno promijenio i poremetio zbog određenih događanja na području Federacije BiH, koja su izazvana javnim skupovima koji su imali određene negativne implikacije.\n„Narod Republike Srpske nije prihvatio takvu vrstu iskazivanja javnog mišljenja, tako da je u Srpskoj bezbjednosno stanje znatno povoljnije u odnosu na Federaciju BiH“, konstatuje Vasić u intervjuu Srni.\nPolicija Srpske ima potrebu da bude investirano u oblast krim-tehničkih vještačenja, što podrazumijeva posjedovanje visokosofisticirane opreme, kao i u oblasti provođenja posebnih istražnih radnji i borbe protiv visokotehnološkog kriminaliteta, te komunikacije, informatike i veza.\nDirektor Policije Republike Srpske napominje da su vozila osnovna sredstva za brz i efikasan rad policije, te da se nove kompletne uniforme za policiju još nalaze u fazi izrade.\nVasić čestita svim pripadnicima policije Dan Policije Srpske i poručuje da su dali nemjerljiv doprinos stvaranju Republike, zbog čega Policija i nadležne institucije Srpske imaju obavezu da, u skladu sa raspoloživim sredstvima, pomažu članovima njihovih porodica.\nmup rs policija teroristi\nUspješno završena prva faza testiranja druge ruske vakcine\nArapi za djevicu iz BiH daju 160.000 dolara, djevojka mora da ispuni tri uslova


SEEbiz.eu / RS / Češka PPF grupacija preuzela bugarsku TV Nova\nPPF Group Petr Kellner TV Nova Telenor Modern Times\nČeška PPF grupacija preuzela bugarsku TV Nova\nDatum objave: 19.02.2018. - 19:33:04\nSOFIJA - Švedska kompanija "Modern Times" prodala je radiodifuznu grupu "Nova" češkoj PPF grupaciji, saopštile su obe strane.\nFinasijskom grupacija PPF upravlja milijarder Petr Kellner, a specijalizovana je za bankarske i finansijske usluge, ali i za telekomunikacije, nekretnine i birokratiju. Posluju na mnogim evropskim tržištima, kao i na tržištu Rusije, SAD i Azije. Imovina ove kompanije procenjena je na 35 milijardi evra.\nOčekuje se da će PPF kupiti bugarski telekomunikacioni ogranak norveškog Telenora, zajedno sa svojim poslovanjem u Srbiji i Crnoj Gori, a čak je moguće i da će dodati mađarskog operatera.\nAko Kellner kupi Telenor u Bugarskoj, koja je trenutno jedini mobilni operater koji ne nudi TV i medijske usluge, velike su mogućnosti da postane kombinacija dve vrste poslovanja za proširenje na medijskom i tržištu telekomunikacija.\nModern Times grupa (MTG) prodala je 95 odsto svojih akcija u bugarskoj medijskoj grupi, a PPF je dobio preostalih 5 odsto akcija od Istočnoevropskog medijskog holdinga, saopštila je češka grupa.\nUkupna vrednost transakcije je 185 miliona evra, što je znatno ispod cene za koju je MTG kupio "Nova TV" 2008. godine. Švedska kompanija je za kablovski kanal "New %2B" platila 620 miliona evra, a za magazin "Eva" 80 odsto, u vlasništvu grčke Antena grupe.\nPre toga, MTG je posedovao samo "Diema TV" kanal. Ovaj švedski prodavac ističe i da će sredstva iz ugovora u Bugarskoj biti uložena u skandinavske zabavne delatnosti grupe, u studije i globalni digitalni biznis.\n"Nova" je najveća medijska grupa u Bugarskoj i sastoji se od sedam televizijskih kanala i 19 onlajn kompanija, što je zajedno ostvarilo prihode od 100 miliona evra za 2017. i 19,7 miliona evra u operativnom dobitku za "Novu" u 2017. godini.\nTelevizija je imala 151,8 miliona leva prihoda u 2016. godini, a grupacija zapošljava 650 ljudi, saopštili su iz MTG-a.


FoNet | 20. jan 2019.\nKlasici domaće kinematografije, koji su digitalno restaurirani u okviru projekta Vip Kinoteka, ostvarili su milionsku gledanost na prvom program RTS, a u periodu od 8. do 12 januara, saopštila je danas VIP Kinoteka.\nČuveni filmovi, kao što su „Maratonci trče počasni krug“, „Nacionalna klasa“, „Ko to tamo peva“, „Varljivo leto 68“, „Specijalno vaspitanje“, „Lepota poroka“, „Petrijin venac“, „Kad budem mrtav i beo“ i „Miris poljskog cveća“, koje su režirali neki od najpoznatijih srpskih reditelja i u kojima su uloge ostvarili čuveni glumci sa naših prostora, izazvali su veliko interesovanje publike.\nPokazali su da se ova kultna ostvarenja i dalje rado gledaju, da se replike i dalje citiraju, a ujedno i potvrdili značaj digitalne restauracije, koju je Jugoslovenska kinoteka pokrenula, a uz podršku kompanije Vip mobile i sprovela.\nPrema zvaničnim podacima, najveću gledanost sa više od 1,5 miliona ljudi, ostvarili su filmovi „Maratonci trče počasni krug“ i „Ko to tamo peva“ Slobodana Šijana i „Nacionalna klasa“ Gorana Markovića. Naslovi „Lepota poroka“ Živka Nikolića i „Varljivo leto ’68“ Gorana Paskaljevića gledalo je više od 1,3 miliona ljudi, dok je klasike „Specijalno vaspitanje“ Gorana Markovića, „Petrijin venac“ i „Miris poljskog cveća“ Srđana Karanovića, kao i ostvarenje Živojina Pavlovića „Kad budem mrtav i beo“, gledalo blizu milion ljudi.\nIzuzetna gledanost klasika domaće kinematografije, koji su digitalno restaurirani u okviru projekta „Vip Kinoteka“, pokazala je koji značaj za publiku ima kvalitet slike i tona tokom prikazivanja. Uz pozitivne ocene celog projekta, zabeležene su i pohvale za ljude koji su radili restauraciju dela starih i do 50 godina. Taj složeni posao obavlja se u Odeljenju za digitalizaciju i digitalnu restauraciju u Arhivu Jugoslovenske kinoteke, navodi se u saopštenju\nDigitalno restauriranje filmova Jugoslovenska kinoteka RTS\n← Bahato ophođenje prema novinarima: Šta funkcioneri misle da je njihovo pravo\nDostojanstvo gubiš samo jednom u životu →


Miodrag Živaljević - Partizanopedia\nPonikao je u Radničkom iz rodnog Kragujevca, a u Partizan je stigao u leto 1969. godine, nakon što ga je, na međurepubličkom omladinskom turniru u Ohridu, zapazio tadašnji trener mlađih kategorija Partizana, Mirko Damjanović. Mada sa 18 godina najmlađi prvotimac Partizana te sezone, izborio se za svoje minute na terenu i imao zapažen učinak. I narednih godina igrao je manje - više standardno, i to uglavnom na poziciji desnog krila. Ostao je među crno - belima do 1975. godine, a nakon odsluženja vojnog roka, jednu polusezonu igrao je za subotički Spartak, odakle je januara 1977. godine otišao u inostranstvo.\nPrvi inostrani klub u Živaljevićevoj karijeri bio je Nirnberg, tada drugoligaš, sa kojim je u drugoj sezoni izborio plasman u prvu Bundesligu, a potom, nakon sezone provedene u najjačem rangu, u leto 1979. godine, a na preporuku bivšeg saigrača Ivana Ćurkovića, potpisao je za Olimpik iz Liona, koji je tada vodio čuveni Eme Žake. Lion je te sezone, u ligi od 20 klubova, osvojio 18. mesto (Živaljević je odigrao 28 utakmica i postigao 4 gola), pa je igrao u baražu za opstanak u prvoj ligi, sa imenjakom, Olimpikom iz Avinjona. Izborili su opstanak, a iako najzaslužniji za taj uspeh (postigao je tri gola u prvom i jedan u drugom meču baraža) Živaljević nije dobio ponudu da produži ugovor, pa je prešao u ekipu Rena, člana druge lige. Tamo je odigrao praktično samo prvi deo sezone, pošto je u drugom izgubio mesto u timu. Odigrao je zatim jednu sezonu za kiparsku Larnaku, a 1982. godine, Miodrag Živaljević, zaputio se preko "Velike bare". Igrao je naredne dve godine u SAD, što veliki, što dvoranski fudbal, da bi 1984. godine rešio da okonča karijeru. Nastavio je da živi u Americi, jedno vreme držao školu fudbala u Džeksonvilu, ali je penziju dočekao radeći kao taksista (!), u periodu od 1999. do 2013. godine. Nakon penzionisanja, vratio se u Srbiju.\nMiodrag Živaljević je rođen 9. septembra 1951. godine u Kragujevcu, a za 6 sezona u Partizanu, odigrao je 142 utakmice i postigao 20 golova, uključujući i pobedonosni gol u večitom derbiju iz marta 1974 godine.\n1969/70 15 2 0 0 0 0 15 2\n1970/71 19 4 1 0 2 0 22 4\n1971/72 32 8 1 0 - - 33 8\n1972/73 25 1 - - - - 25 1\n1973/74 27 4 2 0 - - 29 4\n1974/75 13 1 1 0 4 0 18 1\nUkupno 131 20 5 0 6 0 142 20


Obuka sremskih poljoprivrednika o IPARD-u - AgroSmart\nObuka sremskih poljoprivrednika o IPARD-u\nponedeljak, 20. februara 2017.\nGradska uprava za poljoprivredu u saradnji sa Agencijom za ruralni razvoj organizovala je edukaciju za poljoprivrednike o mogućnosti korišćenja sredstava iz IPARD programa. Predavač je bila Ružica Gelo ekspert za IPARD program i poljoprivrednu politiku.\nCilj skupa poljoprivrednika u gradskoj kući u Sremskoj Mitrovici bila je edukacija o mogućnostima koje im se pružaju u okviru korišćenja sredstava iz IPARD programa, odnosno kako treba uspešno poslovati i pod kojim uslovima da bi se došlo do podsticaja koje daje EU.\nRužica Gelo je prethodno bila pregovarač Republike Hrvatske sa EU za oblast poljoprivrede i bezbednost hrane. Ona smatra da na ovim prostorima ima dovoljno potencijala koji se mora usmeriti ka pravilnom korišćenju podsticaja i pogodnosti koje nosi IPARD.\nIPARD programi za Mitrovčane ipak nisu novina. U proteklom periodu se dosta govorilo o toj temi, a gradska uprava u saradnji sa Agencijom za ruralni razvoj redovno obaveštava poljoprivrednike o njihovim pravima i mogućnostima za konkurisanje za određena sredstva u skladu sa uslovima koji se predviđaju.\nOvom sastanku prisustvovalo je oko trideset poljoprivrednika.\nipard poljoprivrednika poljoprivredu


Bahajska vjera u Iranu nije službeno priznata, a grupe za zaštitu prava kažu da iranske vlasti rutinski maltretiraju članove zajednice zbog praktikovanja njihove vjere. (ilustrativna fotografija)\nIran je sljedbenicima bahajske vjere onemogućio da dobiju nove nacionalne identifikacione iskaznice ukoliko se ne odreknu svoje religije, piše redakcija Radija Slobodna Evropa (RSE) na engleskom jeziku.\nBudući da je pametna iskaznica potrebna za pristup osnovnim državnim uslugama ili obavljanje bankovnih transakcija, aktivisti za prava smatraju da je postupak podnošenja zahtjeva najnoviji u nizu diskriminatornih državnih politika koje su se odnosile na oko 350.000 Bahajaca u Iranu od Islamske revolucije 1979. godine.\nProces prijave u osnovi prisiljava Bahajce da se izjasne za jednu od četiri religije koje su priznate iranskim ustavom: islam, hrišćanstvo, judaizam ili zoroastrizam.\nU Iranu se službeno ne priznaje bahajska vjera. Obrasci zahtjeva za identifikacionu iskaznicu ne navode druge vjere i ne uključuju mogućnost da podnosioci zahtjeva izjavljuju da su iz "drugih religija".\nHadi Gaemi, izvršni direktor njujorškog Centra za ljudska prava u Iranu (CHRI), kaže da je novo pravilo "stroga i neprikrivena diskriminacija".\nStoga, za dobivanje nove identifikacione kartice, Bahajci koji podnose zahtjev moraju prekršiti jedan od osnovnih principa svoje vjere - izričitu zabranu laganja o svojoj vjeri.\nOpisuje postupak prijave kao "grubo kršenje iranskog i međunarodnog prava".\n"S ovim novim pravilom, iranska vlada učinkovito oduzima mnogim vjerskim manjinama u zemlji njihova osnovna prava i pristup osnovnim uslugama na koje imaju pravo kao građani", rekao je Gaemi u izjavi od 27. januara.\nU januaru 2019. konzervativni zastupnik Mohamad Džavad Abtahi pozvao je ministra unutrašnjih poslova da ukloni opciju "druge religije" iz obrazaca zahtjeva za izdavanje ličnih karata.\nAbtahi je tvrdio da je u opciji bilo legitimisanje "izopačenih sekti", izraz islamski konzervativci koriste za upućivanje na bahajsku vjeru.\nKonzervativni iranski zastupnik Džavad Abtahi\nSimin Fahandej, glasnogovornica međunarodne zajednice Bahajaca u Londonu, izjavila je za Radio Farda RSE 24. januara kako je postupak podnošenja novih identifikacionih kartica još jedan slučaj državnog pritiska na Bahajce.\n"Ovo je još jedan primjer maltretiranja kojem su Bahajci podvrgnuti u posljednjih četrdeset godina," rekao je Fahandej. "To znači da se Bahajci moraju ili odreći religije ili se odreći svojih građanskih prava", rekla je.\nAktivistkinja za zaštitu prava Bahare Hedajat, bivša politička zatvorenica, koja je bila zadržana sedam godina u zloglasnom teheranskom zatvoru Evin, objavila je prošle sedmice na Tviteru (Twitter) detalje o tome što se dogodilo kada je Bahajac postavio pitanje o postupku podnošena prijave.\nHedajat je podijelila ono za šta je rekla da je odgovor iz kancelarije Nacionalnog registra, u kojem piše: "Poštovani građanine --- religija koju imate na umu nije uključena u zakon i nije razmatrano nikakvo rješenje. Možete podnijeti prijavu u skladu s trenutnim uslovima."\nOrganizacija Hjuman rajts voč (Human Rights Watch) kaže da iranske vlasti rutinski maltretiraju, procesuiraju i zatvaraju Bahajce isključivo zbog praktikovanja njihove vjere. Grupa za zaštitu prava sa sjedištem u SAD kaže da iranske vlasti također uništavaju groblja Bahajaca.\nPosljednjih godina mnogim je Bahajcima zabranjeno ići na univerzitete. Njihova privatna preduzeća također su ugašena, a na desetine ljudi zatvoreno je po nejasnim optužbama.\nDžavaid Rehman, posebni izvjestilac Ujedinjenih naroda za Iran, rekao je u izvještaju iz jula 2019. da su Bahajci "pretrpjeli najgrublje oblike represije, progona i viktimizacije".


Tag / Darko Lazović / Vesti online\nVolfsburg želi Darka Lazovića\nTrener nemačkog prvoligaša Volfsburga Felikas Magat hoće da angažuje mladog fudbalera Crvene zvezde i reprezentacije Srbije Darka Lazovića već u januarskom prelaznom roku.\nViljareal zove Lazovića\nVezni fudbaler Crvene zvezde Darko Lazović (21) na listi je želja španskog Viljareala, prenosi "Sport".\nLazović: Prosinečki me vratio u život\nDarko Lazović, vezista Crvene zvezde, blistao je u dresu mlade reprezentacije u dve prijateljske utakmice, što svakako može da ohrabri Roberta Prosinečkog.\nKristić: Očekujemo pobedu i ne mislimo na Đenovu\nMeđu stručnim štabom i prvotimcima Crvene zvezde se razmišlja samo o pobedi u narednom kolu JSL protiv Sobode i ostanku na prvom mestu tabele fudbalskog šampionata Srbije i posle osmog kola.\nLazović strpljivo čeka svojih pet minuta\nTalentovani mladi fudbaler Crvene zvezde Darko Lazović vredno trenira na pripremama u Antaliji u isčekivanju da će mu trener Vladimir Petrović pružiti više šanse da zaigra u drugom delu Jelen...


Agencija Rojters navela je da se Đoković osvajanjem Rolan Garosa pridružio legendama tenisa.\n"Prvi teniser sveta oporavio se od nervoznog početka meča i nametnuo svoj tempo na 'Filip Šatrijeu' i osvojio svoj 12. grend slem trofej, posle prethodna tri neuspeha na Rolan Garosu", naveo je Rojters.\nĐoković je osvojio svoj prvi trofej na Rolan Garosu, pošto je u finalu pobedio Britanca Endija Mareja sa 3:6, 6:1, 6:2, 6:4. On je tek treći teniser koji je osvojio četiri grend slema u nizu. Poslednji put to je učinio Rod Lejver 1969. godine, kome je to pošlo za rukom i 1962. Pre njega to je uradio još samo Don Badž 1938.\nSrpski teniser je tek osmi igrač koji je osvojio sva četiri grend slem trofeja, a peti u Open eri, posle Roda Lejvera, Andrea Agasija, Rodžera Federera i Rafaela Nadala.\nAgencija Omni sport navela je da je "nezadrživi" Novak Đoković "zacementirao svoju poziciju dominantne figure u muškom tenisu".\n"Uspeh na Rolan Garosu mu je izmicao, Srbin nije uspevao da prođe prepreke u finlu 2012, 2014. i 2015. godine. Izgledalo je da će se nastaviti taj mučan niz, kada je Đoković u prvom setu punom grešaka dozvolio Mareju da ubedljivo osvoji set i povede. Međutim, Đoković je sjajno odgovorio i kontrolisao meč do kraja", piše u tekstu.\nItalijanska Gazeta delo Sport navela je da se Đoković uspehom ušao u tenisku elitu.\n"Prvi igrač sveta je titulama na Australijan openu, Vimbldonu i Ju Es openu dodao i Rolan Garos i upisao se u istoriju. To je bilo prvi put da Marej izgubi meč na Rolan Garosu pošto je osvojio prvi set, ali on nije mogao da odgovori na Đokovićevo dobro kretanje", piše Gazeta.\nList Ekip konstatovao je da je Đoković među velikanima svetskog tenisa, dok je Eurosport naveo da je "nedostižni broj jedan" dominirao u meču posle gubitka prvog seta.\nHrvatski sajt Indeks naveo je da je Đoković ušao u istoriju i podsetio da samo trojica igrača imaju više grend slem titula od srpskog tenisera, Rodžer Federer 17 i Rafael Nadal i Pit Sampras po 14. Đoković je do sada osvojio 12.\n"Briljantni Novak Đoković iskoristio je rastrojenog rivala Endija Mareja kome je smetala neprijateljski nastrojena publika i koji je besneo zbog sitnica", piše "Gardijan".\nBi-Bi-Si je objavio da je ovo istinski istorijski dan, možda ne u onom smislu u kome bi britanski teniski navijači to željeli, ali monumentalan u svakom slučaju.\n"Fantastičnom Srbinu protivnik je sada istorija i za sada on to takmičenje uspešno savladava", piše Bi-Bi-Si.\nRojters navodi da se Đoković trijumfom u Parizu pridružio velikanima osvojivši četiri grend slem titule u nizu.\nBritanska agencija podsjeća da je Đoković tek treći na svetu nakon Dona Badža i Roda Lejvera, koji je uspeo da osvoji četiri velike titule u nizu, i osmi koji je trijumfovao i u Vimbldonu, Parizu, te na otvorenim prvenstvima SAD i Australije.\nBritanski list "Dejli telegraf" piše da se retko dešava da igrač uspeva da "njegova briljantnost deluje tako jednostavno".\n"On je snažan, bionički čovek", piše list.\nList "Dejli mejl" u naslovu piše da je ovo "Novak slem", a ne grend slem, uz ocenu da je "slomio" Mareja, te da se pobedom u Parizu pridružio besmrtnima - trijumfujući na sva četiri grend slema.\n"Novak Đoković pobedio je na sva četiri grend slema u poslednjih 12 mjeseci, a to čak ni Rodžer Federer nije uspeo", piše list.\nIstičući da je svetski broj jedan potvrdio da spada u najveće igrače tenisa, "Dejli mejl" piše da je Novak ušao u istoriju, te da Endi Marej nije mogao da mu parira.\nĐoković je osvojio 65 titula u karijeri, a ispred njega, u Open eri, su Džimi Konors (109), Ivan Lendl (94), Rodžer Federer (88), Džon Mekinro (77) i Rafael Nadal (69).\nSAM SE ISPISAO! Andi Marej prognozirao koliko će još Đoković, Federer i Nadal da VLADAJU svetskim tenisom


Američki ambasador u Rusiji nazvao je nosače aviona plutajućom američkom diplomatijom (EPA)\nSjedinjene Američke Države neće zastrašiti nikakvi potencijalni protivnici i mi ćemo se, kao Amerikanci, boriti za svoje interese, kao i interese saveznika širom svijeta”, izjavio je admiral James Foggo, komandant američkih mornaričkih snaga u Evropa i Africi.\n‘Diplomatije koja krstari Mediteranom’\nTa koordinacija je izuzetno važna, jer sile poput Rusije i Kine sve više dovode u pitanje američku vojnu dominaciju u svijetu, izjavio je kontraadmiral John Wade, zapovjednik Grupe 12, koji uključuje nosač “USS Abraham Lincoln”.\n“Naše rukovodstvo je naložilo da naša mornarica postane smrtonosnija i taktički sposobnija. Ovo je veoma važno u eri konkurencije u kojoj se nalazimo”, dodao je on.\n“Kada imate 200.000 tona diplomatije koja krstari Mediteranom – to je ono što ja zovem diplomatija, to je diplomatija koja se kreće naprijed – ništa drugo ne treba reći”, izjavio je on.\n“Imate sve povjerenje koje vam je potrebno da sjednete i pokušate pronaći rešenja za probleme koji nas već godinama dijele.”\n‘NATO i dalje najjača organizacija’\nAmerički predsjednik Donald Trump je u više navrata dovodio u pitanje obaveze Amerike prema njenim saveznicima u NATO-u, žaleći se da mnoge evropske zemlje ne ispunjavaju svoje obaveze potrošnje od dva posto bruto domaćeg proizvoda – BDP za odbranu.\n“Ovo je fokus na naše kolege iz NATO-a i osiguravanje da imamo prave poruke uvjeravanja, saradnje i predanosti regiji, koji je bio veoma zabrinut zbog nekih akcija Rusije”, rekao je Huntsman.\nOn je dodao da je SAD i dalje tu i da je “NATO i dalje najjača organizacija kolektivne sigurnosti u historiji, a mi smo veliki dio toga.”\nRusija je poslala dva borbena aviona da presretnu američki bombarder koji je letio prema ruskim granicama.\nKretanje američkog broda ‘Donald Cook’ prati brod ‘Pytlivy’ ruske crnomorske flote.


Evropska unija usvojila je danas pravni mehanizam kako bi zaštitila evropska preduzeća koja će nastaviti da trguju sa Iranom, odbacivši zahteve SAD da se Iran ekonomski izoluje.\nAmeričke sankcije protiv Irana počeće da se primenjuju počev od 6. avgusta, a istog dana stupiće na snagu i takozvani blokirajući statut, evropski zakon o blokadi sankcija.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini izjavila je danas da je Unija usvojila pravni instrument kojim će se evropska preduzeća prisutna u Iranu zaštititi od američkih sankcija.\n- Odobrili smo stupanje na snagu blokirajućeg statuta i preduzimamo sve mere kako bismo omogućili Iranu da izvuče korist iz ekonomskih posledica ukidanja sankcija - objasnila je Mogerini posle sastanka sa ministrima spoljnih poslova EU, prenose francuski mediji.\nVisoka predstavnica EU je priznala da će "poduhvat biti težak", jer "uticaj SAD u svetskoj ekonomiji nije zanemarljiv": "Nisam u mogućnosti da kažem da li će naši napori biti dovoljni, ali činimo sve što možemo kako bismo izbegli propast nuklearnog sporazuma sa Iranom, jer bi posledice bile kastrofalne za sve".\nŠef francuske diplomatije Žan-Iv Le Drijan je, sa svoje strane, naglasio "potrebu da se Iranu omogući da nastavi da prodaje svoju naftu": "EU i drugi potpisnici sporazuma zaključenog sa Teheranom 2015, Kina i Rusija, traže finansijski mehanizam koji omogućuje da se Iranu zagarantuje mogućnost izvoza nafte".\nEvropski blokirajući statut, razrađen 1996, ima za svrhu da omogući suprotstavljanje primeni američkih sankcija na sva preduzeća i fizička lica u svetu, po principu primene američkog prava i izvan teritorije SAD. Mnoga velika evropska preduzeća, kao što je "Total", odlučila su da se povuku iz Irana ako ne budu izuzeta iz američkih sankcija. Vašington je, međutim, odbio da izuzme iz sankcija evropska preduzeća nakon što je osudio nuklearni sporazum sa Iranom.\n"Turska treba da pokaže uzdržanost u Siriji"


Održava se 242. sastanak SSK-a – Këshilli Gjyqësor i Kosovës\nOdržava se 242. sastanak SSK-a\nPriština, 18. novembar 2020. – Sudski savet Kosova (SSK) održao je 242. sastanak, pod predsedavanjem predsedavajućeg Skender Çoçaj, u kojem su raspravljali o usvojenim tačkama dnevnog reda.\nSastanak je počeo sa raspravom o aktuelnom stanju sa pandemijom Covid-19 u sistemu sudstva i upravljanje sudskih aktivnostima uz poštovanje zaštitnih mera. Predsedavajući Çoçaj je apelirao na sve sudove da organizuju svoje poslove u skladu sa hitnom planu za upravljanje krizom, odlukom Vlade i priručnikom za zaštitu od širenja virusa Covid-19. Çoçaj istakao da sudovi kontinuirano vrše dezinfekciju prostorija i redovno snabdevanje maskama i dezinfekcionim sredstvima.\nČlanovi SSK-a su odredili sudiju Vilard Bytyqi kao rezervnog člana Komisije za budžet, finansije i osoblje.\nSavet je razmatrao i usvajao predlog predsednika Komore fizioterapeuta Kosova (KFTK), g. Feim Gashi o imenovanju predstavnika SSK-a u Sudu časti KFTK-a, naime sudije Bekim Veliqi u svojstvu člana kao i sudije Drita Rexha u svojstvu rezervnog člana.\nČlanovi SSK-a su usvojili obaveštenje departmana opšte uprave SSSK-a o penzionisanju troje (3) sudija, jednog u Osnovnom sudu Đakovica, jednog u Osnovnom sudu Uroševac i jednog u Apelacionom sudu – odeljenje Mitrovica.\nTokom sastanka, izvešteno je o pilotiranju dinamičnog plana za uklanjanje iz upotrebe ručnih registara sa kosovskih suda, nakon uspešnog sprovođenja istog od strane Osnovnog suda Uroševac. Savet je postavio sudiju Ćerim Fazliji kao rezervnog člana Komisije za izbor sudija Specijalnog departmana i obrazovao je tri (3) istražnih odbora. Jedan za disciplinski predmet u Osnovnom sudu Priština, drugi za disciplinski predmet u Osnovnom sudu Prizren i treći za disciplinski predmet u Osnovnom sudu Peć. Na kraju, Savet je nastavio sastanak sa zatvorenim tačkama u vezi pet (5) disciplinskih predmeta.


Šta je sa Van la Parom, dugo ga već nema na terenu... - Sportske.net\nZvezdino poslednje letošnje pojačanje kao da polako gubi poverenje trenera Milojevića.\nKad se sve sabere i oduzme, da li Zvezda zaslužuje evropsko proleće?Zvezda shvatila grešku, vraća bivšeg kapitena?!Svaka čast Olimpijakosu, ali ''Zvezda se pita'' u Atini?''Razlika evidentna, Zvezda najbolja u Srbiji''!Zvezdina ''četiri perfektna špica''!\nRadživ Van la Para je u samom finišu letnjeg prelaznog roka prešao iz engleskog Hadersfilda u Crvenu zvezdu za 1.2 miliona evra.\nPojačao je konkurenciju na krilu, a sa crveno-belima je tada potpisao ugovor na tri godine.\nI, iako nije prošao pripreme sa crveno-belima, odmah je dobio ulogu startera. Debitovao je protiv Inđije, onda je bio starter i protiv Bajerna u Minhenu, pa protiv Partizana u Humskoj.\nZvezda se nije proslavila u tim mečevima, ali Van la Para je, sa kraćim pauzama, i dalje uživao Milojevićevo poverenje, pogotovo u evropskim mečevima u Ligi šampiona, kada je kao po pravilu bio među startnih 11.\nTo se promenilo posle Zvezdinog poraza na Marakanu od Totenhema (0:4), 6. novembra i od tada Van la Para više nije odigrao nijedan meč.\nJedino je protiv Bajerna bio na klupi, a u preostalih pet mečeva u ovih mesec dana, nije ni bio u konkurenciji za sastav ekipe.\nZvezdu u sredu očekuje ključni meč protiv Olimpijakosaza ''evropsko proleće'', a ako ništa drugo, Van la Para bi trebalo da je sada znatno svežiji u odnosu na saigrače i ''gladniji'' igre i borbe na terenu.\nAli, utisak je, ipak, da Zvezdin šef struke više nema tako veliko poverenje u njega i bilo bi iznenađenje ukoliko bi u sredu bio starter u Atini.


Djeca u Srbiji u školi plesala uz pjesmu “Ne volim te Alija” - SodaLIVE.ba / Već drugu deceniju zajedno!\nInicijativa mladih za ljudska prava u Srbiji izrazila je danas zabrinutost zbog puštanja pjesme “Ne volim te, Alija” na završnoj priredbi učenika četvrtih razreda OŠ “Vasa Stajić” iz Novog Sada i ocijenila da je riječ o instrumentalizaciji djece u promociji nacionalizma u Srbiji.\n„Puštanje pjesme je samo posljedica promocije nacionalizma na svim nivoima i atmosfere u kojoj sva djeca u Srbiji žive, rastu i obrazuju se“, ocijenila je Inicijativa mladih u saopštenju.\nOni su dodali da pjesme koje pozivaju na nacionalnu i vjersku mržnju ne smiju biti dio aktivnosti obrazovnih ustanova i naveli da su za to isključivo nadležni i odgovorni učitelji, školska uprava i ministarstvo prosvjete, nauke i tehnološkog razvoja.\n“Izjava direktorice škole Zorice Đurić u kojoj se odgovornost za reprodukovanje pjesme prebacuje na đake je poražavajuća i pokazuje nedostatak razumijevanja važnosti uspostavljanja preventivnih edukativnih praksi. Ovakvim izjavama nadležnih se dodatno normalizuje neodgovornost institucija”, ocijenila je Inicijativa mladih.\nDodali su da od ministarstva očekuju reakciju, pozivanje nadležnih u školi na odgovornost, kao i preduzimanje koraka koji će voditi unaprijeđenju obrazovnog sistema na način da podstiče na toleranciju i razumijevanje kroz učenje o prošlosti koje je bazirano na činjenicama.\nI mi pevamo ringe ringe raja bice svingeraja\nĆiro: “Sine, borim se, ali ne ide…”


Obavještenje povodom sastanka aktera u provedbi Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u BiH – Dogs Trust BiH\nObavještenje povodom sastanka aktera u provedbi Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u BiH\nPredstavništvo Fondacije Dogs Trust u BiH pozdravlja prvu inicijativu Vlade Kantona Sarajeva od početka njenog mandata za organizacijom zajedničkog sastanka aktera u provedbi Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u BiH i uspostavi sistema za upravljanje populacijom pasa koji bi na human način riješio problem pasa lutalica održivo i tako da se ne nastavlja ponavljati.\nNa sastanku smo obaviješteni da je Kantonalni Higijenski servis u sklopu Komunalnog javnog preduzeća „Rad“ konačno dobio sve dozvole i da sa radom počinje potpuno u skladu sa Zakonom.\nPremijer Vlade Kantona Sarajevo, Elmedin Konaković, potvrdio nam je da će se u aspektu uklanjanja bolesnih, zaraženih i agresivnih pasa reaktivirati hodogram uspostavljen u okviru Memorandum o razumijevanju kojeg je Fondacija potpisala prošle godine sa Ministarstvom prostornog uređenja kojeg je verificirala tadašnja Vlada Kantona, a koji osigurava transparentnost, te dosljednost Zakonu.\nSvi prisutni, posebno Premijer Konaković, izrazili su opće odobravanje pristupu kojeg Fondacija zagovara od svog dolaska u BiH, a to je uspostava sveobuhvatnog sistema za upravljanje populacijom pasa koji imaju svi evropski centri, te koji će funkcionirati po zakonskim odredbama i transparentno. Prisutni su zaključili i da je nastavak sterilizacije pasa jedna od ključnih elemenata sistema kako bi se zaustavio dalji rast populacije pasa bez vlasnika.\nTakođer je zaključeno da će se u najskorije vrijeme početi na uspostavi registra pasa u koji bi ušla i baza podataka koju objedinjuje Fondacija, a što je od ogromne važnosti za djelovanje direktno na uzrok problema, a to je napuštanje pasa i ostali aspekti neodgovornog vlasništva.\nPozivamo građane da prate rad Higijenskog servisa, te da kontaktiraju nadležne u Vladi Kantona, kao i u samom Higijenskom servisu za sve informacije koje su im potrebne.\nFondacija ostaje spremna da, u skladu sa budućim detaljnijim razgovorima, podrži odgovorne vlasti u procesu uspostave svih elemenata sistema koji jedino ako se budu provodili simultano, mogu zaista dovesti do održivog, trajnog i humanog rješenja.


Radio Nešvil – Bogatić » „Poslanici Dume veći Srbi od Srba“ „Poslanici Dume veći Srbi od Srba“ – Radio Nešvil – Bogatić\n7. novembra 2013. radionesvil\nGrupa ruskih poslanika namerava da predloži Dumi da ne prizna izbore na Kosovu, ocenjuje moskovski radio Komersant FM.Pojedini političari i novinari žele da se prikažu kao veće srpske patriote od samih vlasti u Beogradu, koje su, suprotno tome, pozvale kosovske Srbe da izađu na izbore, navodi taj radio.\nU komentaru se podseća da su vodeći srpski mediji objavili upadljiv naslov „Rusija ne priznaje rezultate izbora na Kosovu“ i dodaje da će mnogi Srbi, videvši naslov i ne procitavši pažljivo tekst ostati ubeđeni da su Rusija, Kremlj, predsednik Vladimir Putin saopštili da su izbori na Kosovu nelegitimni i da time idu protiv predsednika Tomislava Nikolića i vladajuće koalicije.\n„Ispada da su ruske vlasti pokazale da su veće srpske patriote, nego umereni nacionalista Nikolić i njegova ekipa“, dodaje se u komentaru.\n„S tim u vezi, postavlja se pitanje da li je poslanik usaglasio svoju poziciju sa administracijom predsednika ili sa ministarstvom spoljnih poslova. Jer, uz svo uvažavanje Jermoljeva, on nema ovlašćenje da istupa u ime cele Rusije“, dodaje radio Komersant.\n„Izgleda je kod nekih naših sunarodnika mnogo jak velikosrpski politički svrab. I ne samo kod poslanika“, navodi se u komentaru i dodaje da je na dan glasanja na jednom ruskom državnom kanalu objavljena reportaža čiji je autor „faktički optužio vlasti u Beogradu za izdaju kosovskih Srba, u zamenu za integraciju sa EU“.\nAutor komentara ukazuje da se može „zameniti, ustupiti, prodati“ samo ono što se poseduje, a da Beograd već 14 godina ne kontroliše Kosovo, te da se situacija neće promeniti bez obzira na reportaže ruskih televizija.\nS druge strane, dodaje se u komentaru, ako je već Nikolić koji je došao na vlast sa patriotskim parolama, zauzeo upravo takvu poziciju o Kosovu, očigledno da je imao jake razloge.\n„Tog čoveka, koji je počeo političku karijeru pod znamenjima ultanacionaliste Vojislava Šešelja, teško je nazvati zapadnim političarem, kosmopolitom, liberalom. Za Nikolića, kao i za većinu Srba gubitak Kosova je lična tragedija I večni bol. Ali šta sada činiti? Ratovati sa celim NATO za oblast gde su 90 odsto stanovništva Albanci?“, navodi se u komentaru.\nAutor ocenjuje da je „život naučio Nikolića da postane realista, da odbaci efektne, ali prazne parole i da pokuša da spase ono što se još spasti može, na primer da Kosovo ne postane čisto monoetničko, i da u organima vlasti bude maksimalno moguće Srba“.\n„Možda je to pogrešna računica. Možda, bez obzira na sva obećanja Zapada, Kosovo i ne postane civilizovano, multietničko, možda se Albanci neće zaustaviti u kršenju prava Srba. U svakom slučaju, mi ne treba da sudimo one koji danas sede na vlasti u Beogradu, ne treba mi da ih optužujemo za izdaju srpskog naroda“, navodi autor.\nU komentaru se dodaje da je ‘veoma zgodno“ pozivati na konfrotaciju sa celim svetom, na večnu samoizolaciju, na rat do poslednjeg Srbina, sedeći u kabinetu u Dumi, ili u televizijskom studiju“.\n7. marta 2016. Radio Nesvil Komentari su isključeni na Расписани локални избори\nВучић са Путином\n8. jula 2014. radionesvil Komentari su isključeni na Вучић са Путином


Jasmina Beganović 26 februar 2019\nPodaci kažu da je porast dece u sistemu socijalne zaštite veći iz godine u godinu. Najveći broj njih prima dečji dodatak, novčanu socijalnu pomoć, a značajan broj živi i u hraniteljskim porodicama.\nZbog loše ekonomske situacije i niskih mesečnih primanja sve je manje parova koji se odlučuju za roditeljstvo, zbog čega je pad nataliteta već decenijma unazad gorući problem u skoro svim gradovima i opštinama Srbije.\nUloga države je ključna u rešavanju ovih problema, što je i cilj novog Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom koji je usvojen početkom jula prošle godine. Pojedina rešenja ovog zakona su, kako je javnost ocenila, “veoma čudna” i nepovoljna za korisnike socijalnih davanja, no i pored njegovih loših strana koje će, kako je najavljujeno, biti regulisane ove godine, on nudi i mnoge povoljnosti koje idu u korist porodici.\nNaime, povećani su iznosi i period isplate roditeljskog dodatka za prvo, drugo, treće i četvrto dete a po novim propisima, za prvo dete rođeno posle prvog jula roditelji su od države dobili po 100.000 dinara i 5.000 paušala za nabavku opreme za dete.\n“Uz jednokratnu novčanu pomoć lokalne samouprave roditeljima podrška još stiže kroz četiri socijalna davanja: dečijeg, roditeljskog dodatka i naknade zarade za vreme porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta i radi posebne nege deteta, kao i naknada troškova boravka u predškolsku ustanovu za decu bez roditeljskog staranja smeštenu u hraniteljsku ili starateljsku porodicu, decu ometenu u razvoju ili invaliditetom i decu korisnike novčane socijalne pomoći”, kaže Musa Gojak, šef Odseka za društvenu brigu o deci u opštini Prijepolje, kaže Musa Gojak, šef Odseka za društvenu brigu o deci u opštini Prijepolje.\nNa naše pitanje da li podaci o broju korisnika u poslednjih nekoliko godina potvrđuju tezu da se demografska slika Prijepolja menja, Gojak kaže da je, prema podacima ove službe situacija u opštini manje – više ista.\n“ Za jednokratno novčano davanje za svaku prvorođenu bebu koje obezbeđuje lokalna zajednica, u 2015. godini primili smo 320 zahteva, a godinu dana kasnije 316. U 2017. za ovaj vid podrške imali smo 349 zahteva, a prošle 353. Toliko zahteva je u istom periodu bilo i za roditeljski dodatak. Pravo na dečiji dodatak svake godine ostavaruje oko 2 i po hiljade korisnika i taj broj iz godine u godinu varira, najčešće zbog povećanja mesečnih primanja ili u slučaju da roditelj nasledi nekretninu čija je površina veća od 20 kvadrata”, objašnjava Gojak.\nDa bi porodica ostvarila pravo na dečiji dodatak njena mesečna primanja ne smeju da pređu iznos od 36 hiljada dinara za četvoročlanu porodicu. Jedan od uslova je da su deca redovni učenici škola ili da redovno pohađaju predškolski pripremni program.\n“ Naša obaveza je da svaka tri meseca proveravamo da li su deca na spisku redovnih učenika a ukoliko to nisu, ona automatski gube pravo na ovaj vid podrške. Novine novog Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom u ostvarivanju prava na dečiji dodatak su da deca u hraniteljskim porodicama nemaju više pravo na dečiji dodatak i ove prinadležnosti se regulišu na drugačiji način”, kaže Gojak.\nVisina dečijeg dodatka je 3 hiljade dinara po detetu, odnosno 3.500 za samohrane roditelje. Roditelji dece ometene u razvoju imaju pravo na uvećan i on iznosi 4.500 dinara, odnosno 5.400 za samohrane roditelje.\nDečiji dodatak pripada detetu najduže do navršenih 20 godina života, odnosno 21 godine ukoliko dete iz opravdanih razloga kasnije započene školovanje ili ga prekine u svojstvu redovnog učenika u srednjoj školi.\nFinansijska pomoć koju država daje majkama za rođenje prvog, drugog, trećeg i četvrtog deteta je i roditeljski dodatak a visina ove naknade zavisi od toga koje je dete po redu. Po novom zakonu o finansijskoj podršci porodici sa decom, država je isplatu roditeljskog dodatka uslovila sa nekoliko novina, a koje se s jedne strane tiču sve rođene dece i s druge strane škole i zdravstvene zaštite. Da bi roditelji dobili novac koji im po zakonu sleduje, potrebno je da im sva deca budu uredno vakcinisana, kao i da redovno idu u predškolsko ili osnovnu školu i ovo važi za decu koja su rođena pre 2012. godine”, objašnjava Gojak.\nZa prvo dete roditelji jednokratno dobiju 100.000 dinara, za drugo dete 10.000 mesečno dve godine, za treće po 12.000 mesečno deset godina, a za četvrto 18.000 dinara mesečno, takođe deset godina.\nNaknada zarade za vreme porodiljskog odsustva, odsustva sa rada radi nege deteta i odsustva sa rada radi posebne nege deteta je jedno od najznačajnijih prava o finansijskoj podršci porodici sa decom, koje treba da omogući materijalnu sigurnost porodici i uspostavi sklad između rada i roditeljstva.\n“Jedna od najznačajnijih novina u zakonu je to da je proširen krug žena koje mogu ostvariti pravo na naknadu zarade za rođenje deteta. Do sada su naknadu za vreme porodiljskog odsustva i odsustva radi nege deteta mogle da dobiju samo majke koje su u radnom odnosu. Novim zakonom ovo pravo je prošireno na žene koje samostalno obavljaju delatnost, koje su vlasnice poljoprivrednog gazdinstva i koje su radno angažovane po osnovu privremenih i povremenih poslova”.\nKako bi izašli u susret svim korisnicima i olakšali im prikupljanje brojne dokumentacije potrebne za ostvarivanje prava uvedena je direktna uplata naknada iz budžeta države na račun porodilje, a ne kao što je to bilo do sada na račun poslodavca, što je stvaralo česta kašnjenja u isplatama naknada.\n“U vremenu moderne tehnologije koja nudi i mogućnost umrežavanja naša služba prikuplja ili proverava podatke o svim korisnicima usluga. vrlo jednostavno proverava ili prikuplja potrebne podatke. Osim novčanih davanja koje obezbeđuje opština gde porodilja lično podnosi zahtev i roditeljskog gde se zahtev podnosi u porodilištu i elektronski preuzima preko portal Ebeba, ostale naknade mogu se regulisati bez dolaska na šalter”, rekao nam je Gojak.


Nema gradnje mini HE: Uspeh pokreta "Odbranimo reke Stare planine"\nNema gradnje mini HE: Uspeh pokreta „Odbranimo reke Stare planine“\nAleksandar Panić iz pokreta „Odbranimo reke Stare planine“ navodi da su gradske vlasti dugo ignorisale problem sa mini-hidroelektranama.\nNa Staroj planini u narednih 15 godina sigurno se neće graditi mini-hidroelektrane, što je svojevrstan uspeh pokreta „Odbranimo reke Stare planine“.\nOvo je predviđeno nacrtom novog prostornog plana grada Pirota, koji će uskoro biti usvojen. To je rezultat građanske inicijative i upornih nastojanja stručnjaka ekologa da dokažu štetne uticaje mini-hidroelektrana na prirodu.\n„Izbačene su sve mini-hidroelektrane sa područja parka prirode i turističke regije Stara planina. Ostale su kao potencijalne lokacije jedino na reci Nišavi nizvodno od petlje Pirot zapad sa teritorije administrativnog područja grada Pirota“, navodi Slaviša Tošić, odgovorni projektant.\n„Zadovoljstvo postoji, ali put koji koji smo prešli da bismo došli do ovoga apsolutno ne može da se podvede pod bilo kakvo zadovoljstvo, jer je od starne gradske vlasti ovaj problem sa mini-hidroelektranama dugo bio ignorisan. Uspeli smo da nekako te ljude privolimo da počnu da razmišljaju i da vide kolika je štetnost mini-hidroelektrana u zaštićenom području“, objašnjava Panić.\nU pokretu „Odbranimo reke Stare planine“ kažu da će posle konsultacije sa stručnjacima, u zakonskom roku, podneti primedbe na nacrt prostornog plana.\n„Vrlo je važno da napomenemo da ćemo pratiti izgradnju bilo koje hidroelektrane i na reci Nišavi s obzirom da postoji mogućnost mogućnost nastanka velike ekološke štete“, navodi Dragan Jonić iz pokreta „Odbranimo reke Stare planine“.\nVeliki je uspeh, smatraju ljubitelji prirode, što na teritoriji grada Pirota, uprkos pritiscima, i 58 raspoloživih lokacija, investitori nisu uspeli da izgrade nijednu mini- hidroelektranu.\nU pokretu „Odbranimo reke Stare planine“ kažu da se njihova borba za čiste reke, a protiv derivacionih mini-hidroelektrana, nastavlja na teritoriji cele Srbije.\nSveti sveštenomučenik Ilarion Trojicki: "Izvan Crkve nema…\nNema brige za kilograme: Osvežavajuća letnja pića s malo…\nValentina koje nema - Dragan Ćirković\n2020-07-21T00:33:24+02:0021 јула, 2020|Društvo|


Crna Gora: URA upoznala OEBS o izbornim nepravilnostima - Vijesti sa Balkana i Svijeta\nPODGORICA (AA) – Politička partija u Crnoj Gori – Građanski pokret URA dostavila je danas misiji OEBS-a u Crnoj Gori dokaze o izbornim zloupotrebama tokom lokalnih izbora na Cetinju, u Mojkovcu, Petnjici i Tuzima, koji su održani 26. novembra. Iz ove partije je saopšteno da zbog izbornih neregularnosti koje su se dešavale na lokalnim izborima u četiri opštine, nije isključeno da bojkotuju izobre u Beranama i Ulcinju koji će se održati 4. februara naredne godine, javlja Anadolu Agency (AA).\nPotpredsjednik URA-e Miloš Konatar, kazao je nakon sastanka sa predstavnicima misije OEBS-a u Crnoj Gori da su kao dio dokaznog materijala dostavili 426 obilježenih listića za Demokratsku partiju socijalista i Socijaldemokrate.\n"Ovaj materijal smo predali i Ustavnom sudu, žaleći se na odluku Državne izborne komisije, taj materijal smo predali i Vrhovnom državnom tužilaštvu kada smo podnijeli krivičnu prijavu protiv NN lica, to su onih 426 obilježenih glasačkih listića za Demokratsku partiju socijalista i Socijaldemokrate u Mojkovcu", kazao je Konatar.\nIstakao je da su od misije OEBS-a zatražili da ne ćuti na ovo što se dešava.\n„Da se ove stvari ne guraju pod tepih i da mi ne pristajemo da ovo budu sitne neregularnosti u izvještajima kojima se najčešće ovakve stvari opisuju kada je kršenje izbornog procesa u pitanju", rekao je Konatar.\nNa pitanje da li će URA pod postojećim uslovima učestvovati na lokalnim izborima u Beranama i Ulcinju, zakazanim za februar 2018, uprkos, kako kažu lošem izbornom zakonodavstvu, Konatar je kazao da će o tome zajednički odlučiti građanska opozicija.\n"To će biti predmet razgovora opozicije, koji će se desiti vrlo brzo, URA tu neće donositi separatan stav, u odnosu na ostatak opozicije. Da li će opozicija izaći, kako će izaći na sljedeće izbore, će biti predmet narednih razgovora lidera građanske opozicije, pri čemu ja ne bih isključio nijednu opciju. U ime URA poručujem da su sve opcije otvorene, i opcija bojkota i učešća, ali ćemo se o tome dogovarati unutar građanske opozicije", naveo je Konatar.\nU okviru dokaza koje je URA danas prezentovala misiji OEBS-a su glasački listići isključivo DPS-a i SD-a, koji su obilježavani različitim simbolima.\nPOVEZANE STAVKECrna GoraOEBSURA\nErdogan: Jačanje odnosa Turske i Grčke doprinijet će lakšem rješavanju problema manjina u Grčkoj


Četverac četvrti, dvojac šesti u Minhenu\nPoslednjeg dana Trećeg svetskog kupa u Minhenu četverac bez kormilara Miloš Vasić, Goran Jagar, Miljan Vuković, Radoje Đerić zauzeo visoko četvrto mesto u finalu, a dvojac bez kormilara Nikola Stojić, Nenad Beđik šesto. – Iva Obradović 10. u skifu\nČetvrto, šesto i deseto mesto - skor je veslačke reprezentacije Srbije na Trećem svetskom kupu, ujedno i poslednjem ove sezone, koji je bio generalna proba za Olimpijske igre u Londonu na kojima će našu zemlju predstavljati četverac bez kormilara i dvojac bez kormilara. Najbolji plasman u Minhenu „upisao" je četverac bez kormilara Miloš Vasić, Goran Jagar, Miljan Vuković, Radoje Đerić koji je finalu ove discipline osvojio visoko četvrto mesto s vremenom 6:16.57. Medalje su osvojili čamci Australije (6:10.28), Velike Britanije (6:11.15) i Belorusije (6:13.76), dok su peto i šesto mesto pripala posadama Češke1 (6:18.95) i Rumunije (60.20.97). Naš teški četverac je posle 500 metara bio šesti, a u narednom kilometru je na svakih 500 metara popravljao plasman za jedno mesto. Prvo je pretekao Čehe, a nakon toga i Rumune. U poslednju četvtinu trke ušao je kao četvrtoplasirani ali, uprkos velikom trudu, nije uspeo da do kraja sustigne Beloruse, pa je kroz cilj prošao kao četvrti. Veliki uzlet srpskih veslačkih olimpijskih posada u Minhenu\nDrugog dana poslednjeg ovogodišnjeg Svetskog kupa u u nedeljno finale plasirali se četverac bez kormilara Miloš Vasić, Goran Jagar, Miljan Vuković, Radoje Đerić i dvojac bez kormilara Nikola Stojić, Nenad Beđik i tako nagovestili da su na odličnom putu za Igre u Londonu. – Iva Obradović u B finalu skifa\nSrpske veslačke olimpijske posade bile su odlilčne drugog dana Trećeg veslačkog svetskog kupa u Minhenu, ujedno i poslednjeg ove sezone. Uvertiru za briljantan dan u Nemačkoj napravio je dvojac bez kormilara Nikola Stojić, Nenad Beđik, koji je u prvoj grupi repesaža s vremenom 6:51.13 zauzeo drugo mesto i tako se, zajedno sa prvoplasiranom Australijom1 (6:45.07), plasirao u finale (nedelja, 17. jun, 10,45 č). Treće, četvrto i peto mesto osvojile su posade Velike Britanije2 (6:54.36), Nemačke (6:56.08) i Rumunije (6:56.56) pa će u nedelju veslati u B finalu. Dva naša čamca direktno u polufinale Minhena\nPrvog dana poslednjeg ovogodišnjeg Svetskog kupa četverac bez kormilara Miloš Vasić, Goran Jagar, Miljan Vuković, Radoje Đerić i skif Iva Obradović se kroz kvalifikacije direktno plasirali u polufinale, dvojac bez kormilara Nikola Stojić, Nenad Beđik u repesažu\nU petak, 15. juna 2012, u Minhenu je počeo Treći veslački svetski kup, ujedno i poslednji ove sezone, na kojem Srbiju predstavljaju tri posade. Led prvog dana probio je četverac bez kormilara Miloš Vasić, Goran Jagar, Miljan Vuković, Radoje Đerić koji je u prvoj grupi kvalifikacija s vremenom 6:10.90 osvojio drugo mesto i tako se direktno plasirao u polufinale (subota 14,19 č). Pored našeg teškog četverac direktan plasman među 12 najboljih iz ove grupe kvalifikacija izborili su i prvoplasirana Velika Britanija (6:06.53) i trećeplasirana Rumunija (6:12.50), dok su Češka (6:36.06) i Poljska (6:43.55) otišle u repesaž. Naš čamac je posle prvih 500 metara bio na poslednjem, petom, mestu. Međutim, od tog trenutka je počeo da pojačava ritam i već na polovini trke je izbio na treće mesto. To ga nije zadovoljilo pa je u poslednjoj četvrtini trke stigao i prestigao Rumuniju i tako kroz cilj prošao kao drugi.\nU Minhen s tri posade\nNa poslednjem ovogodišnjem Svetskom kupu, u Minhenu od 15. do 17. juna, Srbiju će predstavljati dvojac bez kormilara Nikola Stojić, Nenad Beđik, četverac bez kormilara Miloš Vasić, Goran Jagar, Miljan Vuković, Radoje Đerić i skif Iva Obradović\nOd petka do nedelje (15-17. jun 2012) u Minhenu će biti održan treći ovogodišnji svetski veslački kup, ujedno i poslednji u ovoj sezoni, na kojem će takmičiti 693 veslača i veslačica u 309 posada iz 51 zemlje. Na poslednjoj velikoj proveri pred London Srbiju će predstavljati tri posade, dve koje će nastupiti i na 30. olimpijskim igrama - dvojac bez kormilara Nikola Stojić, Nenad Beđik i četverac bez kormilara Miloš Vasić, Goran Jagar, Miljan Vuković, Radoje Đerić, kao i naša najbolja veslačica Iva Obradović koja će u Minhenu nastupiti u skifu.\nČetverac sa kormilarom evropski prvak\nU finalu Drugog juniorskog evropskog prvenstva na Bledu Bojan Došljak, Aleksandar Marinkovski, Aleksandar Beđik, Aleksa Stanković i kormilar Mateja Jošić osvojili zlato s vremenom 6:22.24. – Dvojac bez kormilara četvrti na Starom kontinentu, osmerac šesti\nTri finala, jedna medalja, i to zlatna, skor je Srbije na Drugom juniorskom evropskom prvenstvu koje je u nedelju, 10. juna 2012, završeno na Bledu (Slovenija). Evropski prvaci postali su Bojan Došljak, Aleksandar Marinkovski, Aleksandar Beđik, Aleksa Stanković i kormilar Mateja Jošić koji su u finalu četverca sa kormilarom s vremenom 6:22.24 osvojili zlatnu medalju ostavivši iza sebe posade Italije (6:26.36) i Ukrajine (6:31.77).


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: IA: Da se izjasni i Zaštitnik imovinskih interesa\nO AERODROMIMA 13. 09. 2018. 13:35 >> 13:24 0\nRasprava o sudbini Aerodroma ne smije proteći bez mišljenja Zaštitnika imovinsko-pravnih interesa, koje nadležno ministarstvo treba da zatraži s obzirom na značaj i iznose predloženog koncesionog aranžmana, poručili su iz Instituta alternativa (IA).\n"Na prezentaciji postupka dodjele koncesije za Aerodrome Crne Gore, istaknuti su stavovi privatne advokatske kancelarije o poštovanju pravnih propisa povodom predloženog koncesionog aranžmana", kazali su iz IA.\nOni napominju da kao i u drugim pitanjima od velikog pravnog i imovinskog interesa za državu, još uvijek nijesmo čuli mišljenje Zaštitnika imovinsko-pravnih interesa.\n"Institut alternativa je ranije u publikaciji 'Šta štiti Zaštitnik?' ukazao da pozicija ove institucije nije na nivou koji joj pripada. Tada smo ukazali da je konsultativna uloga Zaštitnika naročito nedovoljno razvijena i da ova institucija ima izraženu ulogu tek nakon što nastupi šteta za budžet", navodi se u saopštenju.\nS obzirom na značaj dalje sudbine Aerodroma Crne Gore, i veliki javni interes koji postoji u pogledu koncesionog aranžmana, IA poziva Ministarstvo saobraćaja i pomorstva da zatraži i javnost upozna sa stavom institucije Zaštitnika o tom pitanju. Smatraju da bi institucija Zaštitnika trebalo da iznese svoje stavove i na konsultativnom saslušanju u Skupštini Crne Gore.\n"Angažovanje privatnih konsultantskih kuća do sada je značajno ugrozilo transparentnost podataka, koji su poslužili kao osnova za koncesioni akt. Bez punog uvida u relevantna stručna mišljenja, javnost ne može zauzeti utemeljen stav o ovom pitanju, pa organizovanje javnih rasprava bez mogućnosti da zainteresovani građani i građanke budu ravnopravni učesnici u njima nema mnogo smisla", poručuju iz IA.\nPodsjećaju da Zakon o državnoj imovini daje mogućnost svim državnim organima da zatraže mišljenje Zaštitnika o imovinsko-pravnim pitanjima, pa je, kažu, nejasno zašto se prednost daje privatnim advokatskim kancelarijama umjesto institucijama koje se finansiraju novcem poreskih obveznika.\n"Zaštitnik bi trebalo da bude jedna od najvažnijih karika u zaštiti imovinsko-pravnih interesa, ali je i dalje u redu insitucija, čiji je rad najslabije regulisan. Ova institucija nije ni organ u sastavu Ministarstva finansija, iako je u njegovoj nadležnosti, niti uživa neophodni stepen samostalnosti", ocijenili su iz IA.\nIako je, dodaju, Vlada u martu ove godine usvojila još jedan zaključak da se hitno pristupi izradi Zakona o Zaštitniku imovinsko-pravnih interesa Crne Gore, nakon što je godinu dana ranije takođe ukazala na hitnost tog poduhvata, podsjećaju da i dalje ne postoji poseban zakon koji bi regulisao tu važnu oblast.\nAerodromi Crne Gore Institut alternativa


Domaća gejming scena vredi 50 do 100 miliona evra - predviđa se još veći rast\nDo sada nismo sa sigurnošću mogli da tvrdimo koliko ljudi radi u ovoj industriji, koliko je ona velika i uspešna u poređenju sa ostalim zemljama, niti da pratimo njen rast vremenom. “Sada, zahvaljujući prvom izveštaju ovog tipa kod nas, možemo da počnemo da pratimo ove ključne statistike”, istakao je Nikola Čavić, predsednik organizavije Serbian Game Association.\nKako Nikola dodaje, pre dve godine, kada su on i njegov tim odlučili da osnuju ovu asocijaciju, bili su veoma optimistični, ali sa oprezom. Prema njegovim rečima, odmah su prepoznali vrednost koju ta organizacija može da doda rastu i razvoju industrije, ali nisu bili sigurni koliki je zapravo ekosistem i kako će on odreagovati na ovu inicijativu.\nIpak, ističe on, zajednica je reagovala sjajno i nastavila je da se razvija velikom brzinom, a u nastavku teksta prikazujemo vam rezultate istraživanja koje je o njoj sprovela SGA.\nInvesticije i tržište\nIstraživanje je pokazalo da najveći broj gejming studija ili kompanija u Srbiji traga za investicijama u iznosu od 100 do 500 hiljada evra, tačnije njih 30%. Svega 4% je onih koji su se opredelili za sumu do 20 hiljada evra, 8% od 20 do 50 hiljada, a 21% od 50 do 100 hiljada evra investicije. Zanimljivo je napomenuti da je takođe 21% njih bilo fokusirano ka iznosu od pola miliona do milion evra, dok je svega 12% gledalo u smeru investicija u iznosu od 2 do 10 miliona evra, odnosno njih 4% više od 10 miliona.\nUkoliko ostanemo pri investicijima, važno je napomenuti da je 58% kompanija i studija tragalo za investicijama tokom 2019. godine, o čemu će biti više reči u narednom periodu. Sa druge strane, što se tiče tržišta, pet zemalja su bile ključe za srpsku gejming industriju u vidu izvoza, a to su SAD, Nemačka, UK, Francuska i Kina.\nZaposleni u industriji\nIz godine u godinu povećava se i broj zaposlenih u pomenutoj industriji, a statistika nam govori da je samo u protekloj godini na razvoju video igara u Srbiji radilo 1.281 osoba (od kojih 56 stranaca), tačnije 200 ljudi više nego godinu dana pre.\nPredviđa se da će samo u toku ove godine biti zaposleno još 130 ljudi, dok je više od polovine kompanija navelo da će zaposliti više kolega u toku ove godine. Interesantno je da 38% kompanija angažovalo studente, dok na game dev sceni radi 351 žena.\nRazvoj igra u Srbiji uglavnom je bio fokusiran ka mobilnim platformama, tačnije 38%, dok su video igre za PC i Mac imali udeo od 25%. Gledano po sledećim kategorijama, statisitka vezana za udeo u video igrama za svaku kategoriju, izgleda ovako:\nWeb – 10%\nVR – 7%\nKonzole – 11%\nSledeća stavka prema sprovedenom istraživanju su i žanrovi igara koji su bili najpopularniji u srpskoj gejming industriji: Casual (12%), Action (12%), Sports (9%), Adventure (11%), Familiy and Kids (11%), RPG (2%), Arcade (12%), Combat (7%), Simulation (4%), dok su ostali žanrovi iznosili 11%.\nSa druge strane, SGA je publiku upoznala i sa podacima da 36% kompanija igru razvija od jednog do šest meseci, a da 8% njih za kvalitetan naslov radi i preko dve godine.\nKada je reč o ovom segmentu, najveći broj je onih sa premijum modelom (42%), a najmanje je free to play igara (8%). Svega 18% kompanija ima preko milion evra bužeta za razvoj igara, dok najveći procenat (34%) raspolaže za budžetom do 10 hiljada evra po igri. Za kraj, bitno je napomenuti da je 81% kompanija optimistično kada je reč o budućnosti gejming industrije u Srbiji.\nMože li Srbija da prati komšije kada je reč o ulaganju u gejming industriju?\nČavić je, na kraju svog izlaganja, istakao primere poput Finske, Rumunije i Hrvatske koje ulažu par desetina miliona evra za razvoj video igara, što se višestruko vraća kroz zaradu same industrije. Na pitanje Netokracije da li nešto slično možemo očekivati i u našoj državi, Nikola je istakao sledeće:\nMi kao asocijacija imamo kontakte predstavnika države iz različitih kabineta i organizacija i cilj nam je da im skrenemo pažnju da u saradnji sa nama mogu da realizuju niz projekata vezane za gejming scenu i lakše kontaktiraju gejming studije i kompanije. Mislim da su oni otvoreni za to i da ćemo napraviti pomak u narednim godinama.\nVeć postoje neke inicijative kao što je recimo Serbia Creates, i smatram da je država prepoznala potencijal kreativnih industrija, ali potrebno im je da se konsoludiju, a tu im treba naša pomoć, tačnije na koji način da se usmere određena sredstva za koja mislim da je veoma potrebno da se obezbede u bilo kojoj formi. Što pre krenemo sa nekim manjim sumama, to ćemo biti efikasniji sa većim iznosima.\nKompletno istraživanje možete pronaći i preuzeti .PDF formatu.