Brnabićeva – ministar finansija, do imenovanja novog - Naslovi.net vesti\nBrnabićeva – ministar finansija, do imenovanja novog\nKako je Tanjgu potvrđeno u kabinetu predsednice Vlade, nakon povratka iz Novog Sada gde je premijerka Ana Brnabić obišla Međunarodni sajam poljoprivrede, u Ministarstvu finansija izvršena je primpredaja dužnosti ministra finansija, po svim pravilima i procedurama Vlade Srbije i uz prisustvo notara.\nAna Brnabić će, pored pozicije predsednice Vlade, obavljati i dužnost ministra finansija sve do imenovanja novog ministra. Skupština Srbije konstatovala je danas ostavku ministra finansija Dušana Vujovića koju je podneo 7. maja i... »\nBeograd -- U Ministarstvu finansija izvršena je primpredaja dužnosti ministra finansija, po svim pravilima i procedurama Vlade Srbije i uz prisustvo notara.\nU kabinetu predsednice Vlade Ane Brnabić, nakon povratka iz Novog Sada, gde je premijerka obišla Međunarodni sajam poljoprivrede, izvršena je primopredaja, potvrđeno je Tanjugu. Ana Brnabić će, pored pozicije predsednice Vlade,... »\nPremijerka obavlja i dužnost ministra finansija\nU Ministarstvu finansija izvršena je primopredaja dužnosti ministra finansija.\nPremijerka Ana Brnabić će, pored pozicije predsednice Vlade, obavljati i dužnost ministra finansija sve do imenovanja novog ministra. Skupština Srbije konstatovala je ostavku ministra Dušana Vujovića koju je podneo 7. maja i na... »\nSkupština Srbije konstatovala je, na početku današnje sednice, ostavku ministra finansija Dušana Vujovića, i time mu je zvanično prestala funkcija. Ana Brnabić obavljaće tu funkciju do imenovanja novog ministra finansija.\nFoto: Mondo/Stefan Stojanović Vujović je ostavku podneo 7. maja. On je u ostavci naveo da su četiri godine, koliko je dugo bio ministar, "sasvim dovoljne da se čovek pokaže na javnoj funkciji". "Mislim da u uslovima demokratije... »\nBEOGRAD - Kako je večeras potvrđeno u kabinetu predsednice Vlade, nakon povratka iz Novog Sada gde je premijerka Ana Brnabić obišla Međunarodni sajam poljoprivrede, u Ministarstvu finansija izvršena je primpredaja dužnosti ministra finansija, po svim pravilima i procedurama Vlade Srbije i uz... »\nBrnabić - ministar finansija, do imenovanja novog\nBEOGRAD - Kako je Tanjugu večeras potvrđeno u kabinetu predsednice Vlade, nakon povratka iz Novog Sada gde je premijerka Ana Brnabić obišla Međunarodni sajam poljoprivrede, u Ministarstvu finansija izvršena je primopredaja dužnosti ministra finansija, po svim pravilima i procedurama Vlade Srbije i uz prisustvo notara.\nAna Brnabić će, pored pozicije predsednice Vlade, obavljati i dužnost ministra finansija sve do imenovanja novog... »\nPoslanici konstatovali ostavku Vujovića\nSkupština Srbije završila je načelnu raspravu o više predloženih zakona, među kojima je i predloženi leks specijalis o izgradnji stanova za pripadnike snaga bezbednosti, a raspravu u pojedinostima će započeti sutra. Konstatovana ostavka ministra finansija Dušana Vujovića. Mihajlovićeva polemisala sa poslanicima SRS-a, koji su je optužili da radi za interese SAD i Zapada.\nPoslanici su konstatovali ostavku Vujovića, koju je podneo 7. maja i na taj način mu je zvanično prestala funkcija. Vujović je odlučio da se sa mesta ministra finansija povuče iz ličnih razloga. On je u ostavci naveo da su četiri... »\nSkupština završila načelnu raspravu, sutra nastavak\nBEOGRAD - Skupština Srbije završila je načelnu raspravu o više predloženih zakona, među kojima je i predloženi leks specijalis o izgradnji stanova za pripadnike snaga bezbednosti, a raspravu u pojedinostima će započeti sutra.\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović rekla je da će se stanovi za pripadnike bezbednosti graditi u Vranju, Kraljevu, Nišu, Kragujevcu, Beogradu i Novom Sadu, a da će cena biti najviše 500 evra po kvadratu. Mihajlović je... »\nSkupština Srbije završila je načelnu raspravu o više predloženih zakona, među kojima je i predloženi leks specijalis o izgradnji stanova za pripadnike snaga bezbednosti, a raspravu u pojedinostima će započeti sutra. Potpredsednica Vlade Srbje Zorana Mihajlović rekla je da će se stanovi za... »\nKonstatovanjem ostavke, Vujoviću je prestala funkcija i počeo da teče rok od petnaest dana kada bi premijerka Srbije Ana Brnabić parlamentu Srbije trebalo da predloži novog ministra . Po svemu sudeći resor finansija u narednom... »\nParlament konstatovao Vujovićevu ostavku\nOd danas počinje da teče zakonski rok od 15 dana za izbor novog člana Vlade\nSKUPŠTINA Srbije konstatovala je ostavku ministra finansija Dušana Vujovića . Od danas počinje da teče zakonski rok od 15 dana za izbor novog člana Vlade. Očekuje se da će Vuj ovićev naslednik biti izabran do kraja maja.... »\nBEOGRAD: Skupština Srbije konstatovala je danas ostavku ministra finansija Dušana Vujovića koju je podneo 7. maja i na taj način mu je zvanično prestala funkcija.\nVujović je odlučio da se sa mesta ministra finansija povuče iz ličnih razloga. On je u ostavci naveo da su četiri godine, koliko je dugo bio ministar, "sasvim dovoljne da se čovek pokaže na javnoj funkciji". "Mislim da u uslovima... »\nI zvanično: Dušan Vujović više nije srpski ministar finansija\nSkupština Srbije konstatovala je ostavku ministra finansija Dušana Vujovića koju je podneo 7. maja i na taj način mu je zvanično prestala funkcija.\nSkupština Srbije konstatovala je danas ostavku ministra finansija Dušana Vujovića koju je podneo 7. maja i na taj način mu je zvanično prestala funkcija. Vujović je odlučio da se sa mesta ministra finansija povuče iz ličnih razloga. On je u ostavci naveo da su četiri godine, koliko je dugo bio... »\nSkupština Srbije konstatovala je, na početku današnje sednice, ostavku ministra finansija Dušana Vujovića, i time mu je zvanično prestala funkcija.\nVujović je ostavku podneo 7. maja, objašnjavajući je ličnim razlozima. U pisanom obaveštenju koje je primio kabinet predsednice Vlade Ane Brnabić, Vujović je naveo da su u vreme njegovog mandata ostvareni značajni rezultati u... »\nPovukao se s funkcije iz ličnih razloga: Skupština Srbije konstatovala ostavku ministra Vujovića\nBEOGRAD - Skupština Srbije konstatovala je danas na početku sednice ostavku ministra finansija Dušana Vujovića. Ostavka Vujovića stigla je u Skupštinu Srbije 8. maja. Ministar finansija Dušan Vujović odlučio je da se povuče sa te funkcije iz ličnih i porodičnih razloga. U pisanom obaveštenju koje... »\nOstavka Vujovića stigla je u Skupštinu Srbije 8. maja. Ministar finansija Dušan Vujović odlučio je da se povuče sa te funkcije iz ličnih i porodičnih razloga. U pisanom obaveštenju koje je primio kabinet predsednice Vlade Ane... »\nSkupština Srbije konstatovala ostavku ministra Vujovića\nSkupština Srbije konstatovala je danas na početku sednice ostavku ministra finansija Dušana Vujovića. Ostavka Vujovića stigla je u Skupštinu Srbije 8. maja. Ministar finansija Dušan Vujović odlučio je da se povuče sa te funkcije iz ličnih i porodičnih razloga. U pisanom obaveštenju koje je primio... »\nSrbija i zvanično ostala bez ministra finansija\nVujović je ostavku podneo 7. maja, objašnjavajući je ličnim razlozima. Na dnevnom redu dnašnje sednice je nastavak rasprave o više zakona iz oblasti saobraćaja i građevine. Autor:... »\nMondo pre 18 minuta


RODNA RAVNOPRAVNOST U IKT-U - Pametno i bezbedno\nIKT je alat za socijalno i ekonomsko osnaživanje žena i devojaka. Sa druge strane, bez žena sa digitalnim veštinama nemoguće je ostvariti društveni napredak. Posebno je upozoravajuća činjenica da postojeći rodni jaz u digitalnom sektoru može da stvori i rodni jaz u drugim inovativnim oblastima i u svim budućim digitalnim i ekonomskim zanimanjima.\nNe samo da postoji ogroman potencijal za zapošljavanje u oblasti informacionih tehnologija, već je i za većinu drugih zanimanja uslov posedovanje IKT veština. Na inicijativu Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Vlada Republike Srbije usvojila je Program za osnaživanje žena u oblasti IKT-a. U prethodnom periodu ministarstvo je podržalo i organizovalo više projekata obuka žena sa ciljem njihovog sticanja i razvoja digitalnih veština i digitalne pismenosti, ali i učenja programiranja i prekvalifikacije u IT.\nPodrška obrazovanju žena i devojaka u IKT sektoru u skladu je i sa Ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih nacija ( UN Sustainable Development Goals - SDG ); posebno sa stavkom pet, koja ima za cilj postizanje rodne ravnopravnosti i osnaživanja svih žena i devojčica kroz, između ostalog, informacione i komunikacione tehnologije.\nDigitalne obuke za žene\nU 2017. godini, na temu „Prekvalifikacija i dokvalifikacija žena u oblasti IKT-a“, finansirano je devet programa nevladinih organizacija na temu programiranja, programskih jezika i alata, za 256 žena. Tokom 2017. godine, ministarstvo je obezbedilo i realizaciju projekta „Obuke za žene u oblasti IT“, koji je podržan od strane UNESKO-a, za 200 nezaposlenih žena u oblasti osnovnih veština i 20 nezaposlenih žena koje su pohađale napredni kurs.\nNa Konkursu ministarstva za finansiranje programa u oblasti razvoja informacionog društva u Republici Srbiji, u 2018. godini jedna od tema bila je podizanje nivoa digitalne pismenosti i digitalnih kompetencija žena iz ruralnih oblasti. Podržano je osam programa za preko 350 žena iz ruralnih područja, u cilju unapređenja njihove digitalne pismenosti i veština, uključujući i digitalnu promociju tradicionalnih domaćih proizvoda.\nUključivanje učenica u IKT obrazovanje\nImajući u vidu da su digitalni alati i veštine prisutni u svakodnevnom životu kako odraslih, tako i dece, kao i činjenicu da postoji neravnomerna (profesionalna) zastupljenost muškaraca i žena u IKT sektoru, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija sprovodi i aktivnosti edukativnog karaktera namenjene prvenstveno devojčicama uzrasta osnovne škole.\nOve aktivnosti odnose se na afirmaciju digitalnih veština u obrazovanju, u cilju smanjenja jaza u stepenu upotrebe IKT alata između dečaka i devojčica. Sa tim ciljem organizuje se i redovno godišnje obeležavanje Dana devojaka u IKT-u.


Google Chrome će sprečavati web sajtove da detektuju režim privatnog pregledavanja\nVesti, 19.02.2019, 00:30 AM\nBuduće verzije Google Chromea blokiraće web sajtove koji zaobilaze postojeću implementaciju privatnog režima pregledavanja da bi utvrdili da li korisnici pretražuju internet u privatnom režimu ili ne.\nAnonimni režim u Google Chromeu poboljšava privatnost korisnika prilikom učitavanja web sajtova, što oglašivačima otežava praćenje i prikazivanje relevantnih oglasa. A pošto je ovaj režim postao popularan način da se spreči praćenje, mnogi oglašivači su se okrenuli jednostavnom triku koji im omogućava da utvrde da li se privatni režim pregledavanja koristi kada su učitani njihovi web sajtovi.\nGoogle već dugo zna za tu taktiku koju koriste sajtovi a koja se svodi na to da se otkrije da li je FileSystem API omogućen ili ne. Tehnički, prilikom pregledanja interneta preko Google Chromea aplikacija kreira FileSystem API za skladištenje podataka. Kada je omogućen privatni režim, ova funkcija se automatski onemogućava, jer je to u prvom redu svrha opcije privatnog pregledavanja.\nDakle, ono što sajtovi rade je da proveravaju da li je FileSystem API tamo ili ne, što je dovoljno da odrede da li je inkognito režim aktivan.\nSada Google želi da konačno reši ovaj problem jednostavnim kreiranjem virtuelnog fajl sistema prilikom pregledavanja u privatnom režimu pomoću RAM-a sistema. Drugim rečima, fajl sistem će uvek biti tu, tako da provere koje oglašivači trenutno vrše više neće moći da pomognu da se utvrdi da li je privatni režim aktivan ili ne.\nGoogle čak razmišlja o odustajanju od FileSystem API-ja, iako kompanija želi da sačeka i vidi kako će ovaj novi pristup poboljšati trenutnu situaciju.\nChrome 74 će biti prvi koji će dobiti ovo ažuriranje, najverovatnije kao opcionalnu funkciju. Ova funkcija će biti podrazumevano omogućena za sve kada bude objavljen Chrome 76.


topola | Sport In - Part 5\nObjavio: andjelkodana: 01 novembra, 2019 U: Košarka, PMRL Sever, VestiTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nSremska Mitrovica i Bačka Topola su večeras bili u centru zbivanja trećeligaške košarkaške scene u Vojvodini.\tPročitaj više\nKuljani bolji u komšijskom derbiju\nObjavio: andjelkodana: 27 oktobra, 2019 U: Košarka, PMRL SeverTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nU prvoj košarkaškoj ligi Vojvodine nema više neporaženih timova. Poslednji je pao Vrbas u komšijskom derbiju.\tPročitaj više\nŽelji derbi Srema\nObjavio: andjelkodana: 26 oktobra, 2019 U: Košarka, PMRL SeverTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nKošarkaši Železničara su dobili derbi četvrtog kola Prve regionalne košarkaške lige.\tPročitaj više\nNova Pazova jedina maksimalna\nObjavio: andjelkodana: 19 oktobra, 2019 U: Košarka, PMRL SeverTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nKošarkaši Nove pazove su za sada jedini tim među vojvođanskim trećeligašima sa maksimalnim učinkom od starta prvenstvene trke.\tPročitaj više\nVodeća četvorka – maksimalna\nObjavio: andjelkodana: 13 oktobra, 2019 U: Košarka, PMRL SeverTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nKošarkaši inđijskog Železničara su zabeležili drugu takmičarsku pobedu u „Sremskom derbiju“.\tPročitaj više\nBački derbi – Hajduku\nObjavio: andjelkodana: 11 oktobra, 2019 U: Košarka, PMRL Sever, VestiTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nKuljani su uspeli da iznenade favorizovani sastav Topole na gostovanju.\tPročitaj više\nSlobodi – Novosadski, Železničaru – Sremski derbi\nObjavio: andjelkodana: 06 oktobra, 2019 U: Košarka, PMRL SeverTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nVečeras su odigrane i poslednje tri košarkaške utakmice uvodnog kola Prve regionalne lige.\tPročitaj više\nNeuspešan start košarkaša Srema\nObjavio: andjelkodana: 05 oktobra, 2019 U: Košarka, PMRL SeverTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nOdigrane su još dve utakmice iz uvodnog kola nove sezone Prve muške regionalne lige grupa „Sever“.\tPročitaj više\nObjavio: andjelkodana: 04 oktobra, 2019 U: Košarka, PMRL Sever, VestiTagovi: grupa sever, hajduk, jedinstvo, mladost veternik, nova pazova, omladinac, pmrl, sloboda, srem, star, stara pazova, topola, vrbas, železničarNema komentara\nNovi Bečej i hala sportova u tom gradu su imali tu privilegiju da isprate start trećeligaške košarkaške scene u Vojvodini.\tPročitaj više


Još jedan sramotan udar zrenjaninske vlasti na budžet građana -\nLiga socijaldemokrata Vojvodine najoštrije osuđuje odluku gradskih čelnika da povećaju cene javnog prevoza.\nČini se da se ovim potezom predstavnici vlasti igraju ne samo sa interesima, već i sa inteligencijom svih naših sugrađana. Pitamo se kako ih nije sramota da urade tako nešto budući da smo svi svedoci u koliko je lošem stanju javni prevoz u Zrenjaninu.\nNaime, dok u Beogradu najveći problem to što ne radi klima u svakom autobusu, autobusi u Zrenjaninu retko saobraćaju, autobuska stajališta su slomljena, bez nadstrešnica, bez kanti za otpatke, bez klupa za sedenje. Ne samo što nisu u upotrebljivom stanju, ovakva stajališta ugrožavaju bezbednost građana jer su stakla razbijena, a kablovi i žice od struje vire na sve strane i lako su dostupni. I to nije izdvojen slučaj, već pravilo, po celom gradu je tako, čak i u blizini škola i vrtića, gde je to posebno opasno.\nTakođe, ni kod jednog stajališta nema table sa redom vožnje.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine je u više navrata na sednicama Skupštine grada Zrenjanina tražila da se da se dnevni red dopuni inicijativom da se donese odluka prema kojoj bi nadležni izradili plan reda vožnje gradskih linija i bili u obavezi da postave kod svakog autobuskog stajališta na oglasnu tablu. Bahata vladajuća većina je sve naše predloge odbila, ali je kao rezultat našeg apelovanja u jednom momentu Gradska uprava najavila da se priprema odluka o postavljanju reda vožnje gradskog prevoza na autobuskim stajalištima. Međutim, kao i sve ostalo u maniru neodgovorne zrenjaninske vlasti, ni ova najava se nije realizovala.\nPostavljamo pitanje opravdanosti povećanja cene usluga javnog prevoza, kao i u šta će se novac dobijen od prodaje karata ulagati.\nUpozoravali smo na to od samog početka, ali sada već svima postaje jasno da zrenjaninski naprednjaci nisu kadri ni da obezbede osnovne uslove za normalan život građana, a sada je njihova bahatost i bezobzirnost ozbiljno uzela maha.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine zahteva od predstavnika gradske vlasti da počnu da misle o potrebama i interesima građana kada donose odluke. Zrenjaninke i Zrenjaninci ne smeju biti taoci njihove nesposobnosti i bahatosti!


DANILOVIĆ: Bošnjačku stranku nije zanimao genocid dok su delili funkcije! | Happy BSC portal\nDANILOVIĆ: Bošnjačku stranku nije zanimao genocid dok su delili funkcije!\nPoslanik i predsednik Ujedinjene Crne Gore (UCG), Goran Danilović, nazvao je licemernom najavljenu inicijativu Bošnjačke stranke da parlament prizna "genocid u Srebrenici" i upitao zašto Bošnjačka stranka traži novo izjašnjavanje o Srebrenici sada, kada je do juče bila deo izvršne vlasti.\nOpoziciona Bošnjačka stranka, koja je ranije najavila inicijativu da parlament Crne Gore prizna "genocid u Srebrenic" smatra da bi bilo, kako navode, "demokratski i ljudski" da lider UCG, stranke koja u svom nazivu govori da želi da ujedinjuje, a ne da deli Crnu Goru, 25 godina od "genocida u Srebrenici", podrži njihovu inicijativu.\n- Pošto je Ujedinjena Crna Gora članica vladajuće većine, red bi bio da ispoštuje Sporazum na koji su se obavezali, da će nastaviti prozapadni kurs i podržavati tekovine zapadanih demokratija. U tom smislu, verujemo da će sjediti odluku Senata SAD, koji je usvojio Rezoluciju o BiH, konstatujući da se u Srebrenici desio genocid - navodi se u saopštenju BS.\nKomentarišući inicijativu Bošnjačke stranke podsetio je da se Skupština Crne Gore 2009. godine odredila prema tom, kako je naveo, "užasnom zločinu".\n- Bili su deo vlade kod premijera (Mila) Ðukanovića, onoga koji je bio premijer i u trenutku srebreničkog stradanja! I kod Markovića koji je bivao ''komandant'' javnih i tajnih službi bezbednosti. U poslednjih nekoliko godina rukovodstvo BS bilo je neuporedivo agilnije u jagmi oko funkcija ''po dubini''. Umjesto ''rezolucija'' u tišini su se raspoređivali po ministarstvima. Da ne pominjemo uprave i javna preduzeća... - naveo je Danilović u saopštenju.\nLicemerno je, kaže Danilović, "po ko zna koji put, potezati mrtve, umorene u zločinu, masakrima i krvavoj nesreći svih, da bi se pokrila vlastita politička golotinja ili nesporazumi u stranci".\nIstakao je i da Bošnjačka stranka, kao deo prethodne vlasti, nije uradila ništa da se rasvetli zločin u Štrpcima ili stavi tačka na deportaciju Muslimana iz Crne Gore u vreme kada je aktuelni predsednik Milo Ðukanović, takođe, "bio kreator života i smrti".\n- BS nikada nije osudila najstrašniji genocid u dvadesetom veku koji je Turska sprovela nad Jermenima. BS nije sprečila ni jedno preglasavanje u Skupštini kojim su građani Crne Gore dovođeni na rub sukoba i nesreće. BS je koristila svoju poziciju neophodnog činioca vlasti da ospori i stigmatizuje najvažnije istorijske ličnosti Crne Gore. Petar II Petrović Njegoš postao je tako genocidni pesnik i pisac iako se sa tim ocenama jedne ucenjivačke stranke nikada nisu složili vodeći bošnjački intelektualci iz regiona - naveo je, između ostalog, Danilović.


Balkan se ponovo ljulja\n2007. - Mladić u bekstvu, Šešeljevi radikali na vlasti, Balkan se ponovo ljulja. Osim ako se srpske obaveštajne službe ne okanu Kosova i ozbiljno pojure Mladića. To je suština opširne analize Hugha Griffithsa objavljene u britanskom časopisu Janes Intelligence, specijalizovan za vojnu i obaveštajnu problematiku pod naslovom "Srpski ratni zločinac drži za taoca stabilnost regije".\nPripreme za ovakav scenario su, prema Janesu, već počele. Malo je ko primetio saopštenje KFOR-a od 15. juna da je ponovo otvorena jedna baza na severnoj granici Kosova i Srbije. "NATO komandanti planiraju da osujete svaku mogućnost da srpske snage u vreme pred konačnu odluku o statusu Kosova ili nakon toga okupiraju severni deo sporne pokrajine", navodi Janes.\nBritanski magazin dodaje da, uprkos tome što svi očekuju relativno miran transfer vlasti na kosovske institucije, srpski ministri i političari ponavljaju da bi očekivana uslovna nezavisnost mogla rezultirati "destabilizacijom" regije. Njihove reakcije pojačane su ishodom majskog referenduma u Crnoj Gori. Od tada su odnosi sa Evropskom unijom namćorasti.\nZapadni policy makeri shvataju poruke članova srpskog establishmenta o "neprihvatljivosti" nezavisnosti Kosova izjavama za domaću javnost. Ali problem je što srpska zbilja – pritisak inflacije, korupcija u institucijama, neuspeh vladajuće koalicije da sprovede ustavne, političke i ekonomske reforme - predstavlja gorivo za radikalne koji "nude jednostavne izborne slogane i rešenja za niz srpskih nesreća".\nAkcioni plan za hapšenje Ratka Mladića "nema izgleda da dâ rezultat do predviđenog vremena podešenog tako da konicidira sa odlukom o konačnom statusu Kosova a to pojačava izborne šanse ultranacionalista", zaključuje Janes Intelligence.\nOvaj britanski list specijalizovan za vojnu i bezbednosnu problematiku, svakako vodeća publikacija te vrste u svetu, podseća na popularnost radikala u Srbiji i ocenjuje da bi njihov dolazak na vlast predstavljao pretnju stabilnosti čitave regije.Premijer Vojislav Koštunica je nakon propasti namere da zadrži Crnu Goru u zajednici sa Srbijom, u šta je, navodi Janes, uložio golem politički kapital, optužio Evropsku uniju za rezultat, odbio evropsku pomoć, skrenuo proteklih sedmica još više desno i ponudio Rusiji investicije u Srbiji ako Moskva podrži njegove stavove o Kosovu rekavši Vladimiru Putinu "da je Srbija otvorena za ruske investicije". Bez obzira na sve ovo, evropski zvaničnici su jasno rekli da čak i uz opasnost od radikalizacije političke situacije u Srbiji žele da vide Ratka Mladića u Hagu. Vlast u Beogradu to shvata, ali je pitanje, navodi Janes Intelligence, postoji li politička volja dela vlade da reformiše obaveštajne službe – vojnu i civilnu – do te mere da bi njihov vrh imao smelosti da preduzme mere koje bi dovele do Mladićevog hapšenja. Obe službe sada su praktično države u državi.\nBez informacija o tome gde je Ratko Mladić i sa dilemama u vezi spremnosti obaveštajnih službi da ga uhapse vrlo je verovatno da Mladić neće biti uhvaćen u narednih pola godine, a onda neće biti nastavka evropskih integracija što, ocenjuje Janes Intelligence, gotovo sigurno dovodi radikale na vlast u Srbiji, a to opet preti stabilnosti čitave regije.\nBritanski list specijalizovan za vojnu i obaveštajnu problematiku zaključuje ocenom da je jedini način da ovakav scenario bude izbegnut odluka vlasti u Beogradu da izmene prioritete obaveštajnih službi kako bi one umesto da prevashodno špijuniraju situaciju na Kosovu počele prioritetno da se bave Ratkom Mladićem.


Širi se spisak tviter-priznanja samoproglašenog predsednika Venecuele: Albanija, Gruzija... - Sputnjik Srbija\n12:02 24.01.2019 (osveženo 12:10 24.01.2019) Preuzmite kraći link\nAlbanija i Gruzija priznale su, bar na Tviteru, samoproglašenog predsednika Venecuele.\nAlbanija priznaje Huana Gvaida za privremenog predsednika Venecuele, poručio je premijer Edi Rama u svojoj poruci na Tviteru.\n„U ime naroda Albanije, želim da Gvaido i hrabri narod Venecuele uspeju da eliminišu nelegalne sile koje su uništile tu zemlju“, napisao je Rama.\n— Edi Rama (@ediramaal) 24. januar 2019.\nI Gruzija je priznala predsednika Skupštine Venecuele za privremenog predsednika te zemlje, saopštio je šef gruzijske diplomatije David Zalkalijani.\n„Gruzija pozdravlja izjave naših partnera i podržava narod Venecuele u borbi za demokratiju i slobodu“, napisao je Zalkalijani na Tviteru.\n— David Zalkaliani (@DZalkaliani) 23. januar 2019.\nOvom spisku tviter-priznanja pridružio se i ministar spoljnih poslova samoproglašenog Kosova Bedžet Pacoli koji je na svom nalogu objavio da „Kosovo zvanično priznaje Huana Gvaida kao privremenog predsednika Venecuele“.\n„Želimo Vam sve najbolje na putu vraćanja demokratije i stojimo uz Vas do povratka slobode“, naveo je Pacoli na Tviteru.\nOn kaže da se „Kosovo raduje uspostavljanju diplomatskih odnosa sa Venecuelom“ i da će „podeliti iskustvo u izgradnji države“.\nVenecijanski lider Nikolas Maduro prekinuo je odnose sa SAD nakon što je Vašington podržao lidera opozicije Huana Gvaida kao privremenog predsednika.\nGvaido se u sredu proglasio za predsednika Venecuele tokom masovnih antivladinih protesta.


Dani ruskog dečijeg filma "Bajke detinjstva" u Nišu - juGmedia\nKomentari su isključeni na Dani ruskog dečijeg filma „Bajke detinjstva“ u Nišu\n„Bajke detinjstva“ su postale tradicionalna manifestacija i zauzele su značajno mesto na karti kulturnih dešavanja u Srbiji. Svake godine festival proširuje svoje granice, usrećujući decu i omladinu iz raznih regiona, najboljim delima ruske kinematografije. Ovaj put Dane ruskog dečijeg filma ugostiće grad Niš, u periodu od 15. do 19. septembra.\nProgram festivala predviđa prikazivanje 15 animiranih, 2 igrana i 4 dokumentarna ruska filma. Svi animirani filmovi su radovi studija „Soюzmulьtfilьm“, „Pilot“, „Pčela“ za poslednje dve godine, tj. apsolutno novi filmovi ruske kinematogarfije. Glavno dešavanje će biti projekcija animiranog filma „Neobično putovanje Serafime“, odmah posle njegove premijere u Rusiji.\n„Bajke detinjstva“ će se održati na tri lokacije. Poseban poklon će biti bioskop na otvorenom, u dvorištu Banovine. U večernjim satima stanovnici Niša će se upoznati sa eksperimentalnim filmskim radovima maturanata i studenata.\nNeobičan i koristan deo festivalskog programa je spremio srpsko-ruski humanitarni centar grada Niša: deci će biti pokazani animirani filmovi na temu bezopasnosti dece u vanrednim situacijama.\nZahvaljujući partnerima, program Dana je dopunjen sa još dva filma. Tako da uz podršku Međunarodnog društvenog fonda jedinstva pravoslavnih naroda na festivalu će biti prikazan igrani film „Klovn“, koji je učestvovao na Kanskom festivalu (2010.) u kategoriji kratkometražnog filma. A medija-centar „Ruski ekspres“ će pokazati dokumentarni film „Prepodobni Sergije Radonježski“.\nOvu manifestaciju ne čine samo filmske projekcije: osim projekcija biće organizovane radionice i okrugli sto. U centru pažnje biće pitanja u vezi sa učenjem ruskog jezika u Srbiji i filmom kao instrumentom obrazovanja. Učesnici okruglog stola biće učitelji ruskog jezika u Srbiji i stručnjaci iz oblasti „Predavanje ruskog jezika kao stranog“ iz Rusije. Osim toga u okviru Dana biće otvorena izložba „Dečija književnost na ekranu“, organizovana u saradnji sa Muzejom filma.\nDeo festivalskog programa biće prikazan i u manjim gradovima, u Niškom okrugu– specijalno za one, koji nisu u mogućnosti da dođu u Niš.\n„Bajke detinjstava“ uprkos tome što su zabavnog karaktera ostvaruju prosvetiteljsku i diplomatsku misiju. Na osnovu likova iz dečijeg filma i crtanog filma formira se model mišljenja celog pokolenja. Što su kulture naših naroda bliskije, time će topliji i prostiji da budu naši geopolitički odnosi u budućnosti.\n„Organizujući ovaj festival, živim u nadi da je to potrebno našim narodima“ – izjavio je direktor Dana Filip Kudrjašov. – „Ne menjaju se oni zahvaljujući vladi već ljudima. Važno je da se srpskoj deci pokaže njima bliska po duhu kultura. Kada ugledaš radosne dečije oči u sali, shvataš da trud nije uzaludan“.\nDani ruskog dečijeg filma počinju 15. septembra u najvećoj sali grada Niša, u Domu vojske. Na ceremoniji otvaranja će prisutstvovati poznati ruski glumci i dečije umetničke grupe iz Srbije.\nTokom postojanja festivala pokazano je 37 animiranih filmova, 3 igrana i 3 dokumentarna filma. Broj gledalaca iz zapadne i centralne Srbije, koji su posetili projekcije ruskih dečijih filmova broji više od 10000 ljudi. Ove godine organizatori se nadaju da će biti oko 6000 gledalaca.\nDani ruskog dečijeg filma u Srbiji «Bajke detinjstva» se održavaju u okviru socijalnog projekta „Rusi na Balkanu“ (kompanija „Vifsaida“). Festival se organizuje uz finansijsku podršku Ministarstva kulture Ruske Federacije i uz organizacionu podršku Ambasade Ruske Fedaracije u Srbiji, Ruskog Doma u Beogradu, Srpskog Odeljenja Međunarodnog društvenog Fonda jedinstva pravoslavnih naroda, , Koordinacionog Saveta ruskih sunarodnika u Srbiji, društva srpsko-ruskog prijateljstva „Nikolaj Nikolajevič Rajevski“, Srpsko-ruskog humanitarnog centra. Posebnu pomoć u organizovanju festivala pružio je stalni pokrovitelj Dana ruskog dečijeg filma u Srbiji „Bajke detinjstva“, ministar odbrane Srbije, gospodin Bratislav Gašić.


Advokatska kancelarija: broj 2, oktobar 2014. - Profi Sistem Com\nAdvokatska kancelarija: broj 2, oktobar 2014.\nSadržaj časopisa broj 2:\nKomentari u oblasti krivičnog procesnog i materijalnog prava:\n• Presuđena stvar u krivičnom postupku – Dragan U. Kalaba, zamenik Višeg javnog tužioca. Prikaz jednog od osnovnih krivičnih instituta kroz zakonodavna rešenja i različite stavove u sudskoj praksi.\n• Produženo krivično delo – Aleksandar Milošević, zamenik Osnovnog javnog tužioca u Smederevu.\nSudija Upravnog suda Ruža Urošević – Zaštita prava na suđenje u razumnom roku u upravnom postupku i upravnom sporu.\nU vezi sa najnovijim izmenama parničnog postupka – Novine kod ponavljanje parničnog postupka. Rok za podnošenje predloga za ponavljanje postupka, ponavljenje postupka pre VKS-om i druge novine.\nOsvrt na pojedina rešanja iz Zakona o radu. Kratka analiza najvažnijih novina koje je doneo Zakon o izmenama i dopunama Zakona o radu („Sl. glasnik RS“, br. 75/2014).\nDr Nedeljko Jovančević, advokat iz Beograda – piše o Protivpravnosti kao posebnom elementu u pojedinim krivičnim delima. Protivpravnost kao opšti element pojma krivičnog dela i protivpravnost kao poseban element u strukturi konkretnih krivičnih dela.\n• Odluke Vrhovnog kasacionog i apelacionih sudova u vezi sa načelom Ne bis in idem– prikaz najvažnijih odluka od 2011. do 2014.\n• Praksa ESLJP – Nedelotvornost ustavne žalbe…


Rađa se pravoslavni savez na Balkanu: Puna usta EU, a nada u Ruse i Kineze - Sputnjik Srbija\n18:52 10.12.2017 Preuzmite kraći link\nPremijeri Bugarske, Rumunije i Grčke boravili su proteklog vikenda u Beogradu kako bi sa predsednikom Srbije razgovarali o tome kako da se naša zemlja brže približi Evropskoj uniji.\nOpšta ocena „balkanske četvorke“ jeste da EU sa Srbijom, Rumunijom, Grčkom i Bugarskom ima bezbedan i predvidljiv Balkan, koji više neće praviti probleme. Pored toga što ćemo biti mirni, možemo i da sarađujemo na zajedničkim projektima, modernizaciji pruga, povezivanju luka, intergasnoj konekciji. Realizacija je, naravno, najlakše izvodljiva u okviru zajedničke evropske porodice.\nNa naše pitanje da li se stiče utisak da je sastanak iniciran kako bi se Srbija ubedila da je njena budućnost isključivo u EU, uz pomoć pravoslavnih komšija sa istoka, Dušan Proroković iz Centra za strateške alternative kaže da ne vidi mogućnost da se evropska perspektiva Srbije gradi na taj način. Nama je tesna saradnja sa ove tri države potrebna iz drugih razloga, ne zbog evrointegracija, jer naši susedi i ostali balkanski akteri jednako su zabrinuti za svoju evropsku budućnost, jer bi uskoro mogli da ostanu u „drugoj ligi“, kaže Proroković.\n„Evropska unija će se rekonfigurisati, transformacija unutrašnje strukture se mora odigrati, ona ovakva više neće postojati. Najverovatnije će balkanske države ostati na njenoj periferiji. Ni dosad se Bugarska i Rumunija nisu nešto preterano ovajdile od svog članstva u EU, a tek kada bi ostale na periferiji, u tom drugom krugu, pitanje je kako bi se unutrašnji politički i ekonomski procesi dalje odigravali. U tom kontekstu, svima su puna usta Evropske unije, čini mi se zbog te brige koju brinu lideri tih država zajedno“, kaže Proroković.\nLideri Rumunije, Bugarske, Grčke i Srbije iz Beograda su takođe poručili da njihovo prijateljstvo nije upereno ni protiv koga, te da je cilj okupljanja privlačenje investitora. Primetno je da u razgovorima o budućim poslovima nijednom nije pomenuta saradnja sa Rusijom, ili budući kineski „Novi put svile“. Proroković ocenjuje da premijere iz komšiluka ne treba zbog toga kritikovati, već im dati vremena da razmisle. Ako se sastanci u ovom formatu nastave, možda ćemo dobiti i neku novu perspektivu, posebno u svetlu novih odnosa u Evropskoj uniji, kaže Proroković.\n„Govoriti o energetici i energetskoj bezbednosti, a ne uzimati u tu kalkulaciju Rusiju — nemoguće je. Toga su svesni i lideri ove četiri balkanske države. Kada govorimo i o drugim velikim infrastrukturnim projektima, treba znati da mi novac iz Brisela nećemo dobiti, zato što ga tamo jednostavno — nema. Dakle, moramo tražiti nove investitore, kreditore na drugim stranama. Ako se ovaj format održi, mnogo lakše je aplicirati za sredstva i kod Kineza, Rusa i Azijske infrastrukturne investicione banke, ako četiri države nastupaju zajedno, nego ako to rade pojedinačno“, objašnjava Proroković.\nOn dodaje da bi okupljene zemlje, da bi izbegle periferiju Evrope, morale širom otvoriti vrata kako za saradnju sa Rusijom, tako i za mnogo dinamičniju političku i ekonomsku razmenu i sa Turskom, Kinom, ali i ostalim članicama BRIKS-a.\nDok su premijeri Rumunije i Bugarske u superlativu govorili o podršci Srbiji na putu ka Evropskoj uniji, predsednik Vlade Grčke Aleksis Cipras je u svom obraćanju medijima izgovorio ključnu rečenicu koja bi mogla da bude osnova za buduće, drugačije razgovore „balkanske četvorke“.\n„Srbija ne može više da bude izvan evropske porodice, pod uslovom da većina stanovništva želi da bude deo EU“, rekao je Cipras.\nNeposredno pre dolaska Ciprasa u Beograd objavljeno je najnovije istraživanje javnog mnjenja, prema kome je svega 38 odsto građana Srbije za ulazak u EU. Dušan Proroković pretpostavlja da je grčki premijer bio pod utiskom tih, za dalje razgovore izuzetno važnih podataka.\n„Nemoguće je uvoditi zemlju u Uniju kada imate tako nisku polaznu osnovu, ljudi Evropskoj uniji više ne veruju. Ne vidim kako će nam tu pomoći Rumuni i Bugari, da bismo Briselu više poverovali, kada je protraćeno toliko prilika i šansi da se sa Srbijom nešto zajedno uradi. Bilo je prilika da Evropa povuče hrabre i vrlo odlučne političke poteze kako bismo shvatili da smo deo te velike evropske porodice. EU to nije uradila“, podseća sagovornik Sputnjika.\nPrema mišljenju Dušana Prorokovića iz Centra za strateške alternative, sam format beogradskog sastanka je odličan, i treba ga negovati, bez obzira na forsiranje evrointegracija kao jedinog puta u budućnost, pre svega zbog istorijskih veza i regionalne bezbednosti, koja bi mogla da postane i najvažnija tema.\nunija, budućnost, prijateljstvo, ekonomija, saradnja, evrointegracije, BRIKS, EU, Dušan Proroković, Bugarska, Rumunija, Grčka, Kina, Srbija


U Čeliću se uzgaja najpriznatija jagoda u Evropi: 50 posto mještana živi od njene proizvodnje - Akta.ba\nOpćina Čelić najpoznatija je po uzgoju jagode. A čelićka jagoda najcjenjenija je u cijeloj Evropi.\n16.05.2022. 11:27 / Izvor: Akta.ba\n"Malo jeste lošija cijena u odnosu na prošlu godinu u ovom istom periodu, a imali smo ove godine i velika poskupljenja i gnojiva i zaštita i svega ostalog, sve je otišlo. Ali eto mi se borimo, živimo i radimo", priča Enver.\n"Ovo je najpriznatija jagoda u Evropi, Kleri. To je jagoda koju najviše kupci traže. Jedno vrijeme, dok smo imali izvoz za Njemačku i Rusiju, jedina je jagoda išla za izvoz ovaj Kleri", kaže Vehid.\n"U Čeliću priča kruži da se sve dešava poslije jagoda ili prije jagoda. Sve je zasađeno Čeliću, oko 50 posto stanovništva ove općine živi, reći ću, dobro živi od proizvodnje jagode", ističe načelnik općine Čelić Admir Hrustanović.


Potpredsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović (u sredini) sa policijskim obezbjeđenjem, i demonstranti ispred sjedništa Radio televizije Crne Gore, 21. januar 2022.\nNezadovoljni zbog mogućeg formiranja manjinske Vlade, okupljeni na protestu ispred sjedništa Radio televizije Crne Gore (RTCG) izvrijeđali su potpredsjednika Vlade Dritana Abazovića optužujući ga za izdaju, a u jednom trenutku su se čule uvrede i na nacionalnoj osnovi.\nPotpredsjednik Vlade i lider Građaskog pokreta Ura Dritan Abazović je 21. januara uveče gostovao u emisiji RTCG.\nDolazeći u zgradu Javnog servisa, Abazović je sa policijskim obezbjeđenjem prišao okupljenima koji su mu uputili psovke, skandirajući "uzeo si pare Dritane".\nAbazović je kratko saopštio okupljenima da Ura neće izdati volju građana i poručio demonstrantima da "izdaju potraže na drugim mjestima".\nTreću noć zaredom grupa nezadovoljnih građana protestuje u Podgorici i još nekoliko gradova protiv, kako su saopštili, izdaje izborne volje građana.\nNeposredan povod za proteste je inicijativa Abazovićevog Građanskog pokreta Ura i opozicionih stranaka za izglasavanje nepovjerenja Vladi Zdravka Krivokapića i mogućnost formiranja manjinske Vlade.\nMeđu okupljenima su bili i funkcioneri Demokratske Crne Gore i manjih stranaka iz političkog saveza Demokratskog fronta, koji se oštro protive formiranju manjinske Vlade.\nGrađanski pokret Ura je na svom Fejsbuk profilu optužio pristalice Demokrata Alekse Bečića da su "fašističkim rječnikom vrijeđale Abazovića koji je prišao da se obrati okupljenima".\nDemokrate Alekse Bečića su, sa druge strane, na svom Fejsbuk proflu pozdravile reakciju okupljenih na pojavilvanje Abazovića\nKada je Abazović prilazio okupljenima ispred zgrade RTCG, jedan od demonstranata ga je vređao na nacionalnoj osnovi.\nNa uvredu je reagovao predsjednik opozicione Socijaldemokratske partije Raško Konjević koji je na Twitteru pozvao premijera Zdravka Krivokapića da osudi primitivno skandiranje i dobacivanje Dritanu Abazoviću.\nUvrede na račn Abazovića osudio je i reis Islamske zajednice u Crnoj Gori Rifat Fejzić.\nTokom gostovanja RTCG, Abazović je saopštio da je Vlada Zdravka Krivokapića završila svoju misiju.\nNajavljujući glasanje o povjerenju Vladi, Abazović je rekao da će u međuvremenu obaviti još jedan krug razgovora sa liderima dosadašnje parlamentarne većine.\nAbazović je rekao da su mogući budući koncepti Vlade, manjinska Vlada, tehnička Vlada ili skraćenje mandata Skupštini i organizovanje vanrednih parlamentarnih izbora.


Moody`s Investors Service: Kreditni rejting za Novi Sad, Kraljevo i Valjevo - Biznis i Finansije\nHome\tVestiBiznis & Finansije\tMoody`s Investors Service: Kreditni rejting za Novi Sad, Kraljevo i Valjevo\nMoody`s Investors Service: Kreditni rejting za Novi Sad, Kraljevo i Valjevo\nby bifadmin 29. juna 2010.\nMeđunarodna agencija za kreditni rejting “Moody`s Investors Service” dodeljuje po prvi put u Srbiji kreditni rejting Novom Sadu, Kraljevu i Valjevu, što će ovim gradovima omogućiti da se plasiraju na svetsko tržište kapitala.\nE kapija piše da su ova tri grada pobedila na takmičenju u upravljanju finansijama i kreditnoj sposobnosti koje je USAID u februaru organizovao za 16 lokalnih samouprava. Kao nagradu, gradovi su dobili uspostavljanje međunarodnog kreditnog rejtinga na čijoj izradi je radio “Moody`s”.\nOvim povodom lokalne vlasti iz Srbije prvi put će se pojaviti na mapi međunarodnih investitora, kao nova destinacija za kretanje njihovog kapitala.\nGrađani ovih gradova će takođe imati koristi od utvrđivanja kreditnog rejtinga tako što će imati pristup informacijama o kvalitetu upravljanja javnim sredstvima u svojoj zajednici, kao i korišćenju sredstava koja oni uplaćuju u budžet opštine. Kako navodi USAID, to će doprineti većem broju privatnih investicija, povećaće mogućnosti za zapošljavanje i podstaći ekonomski razvoj ovih lokalnih samouprava.\nNapokon plan gradnje u Beogradu\nU Srbiji cene hrane malo ispod evropskih


Trnovit put do održive potrošnje i proizvodnje | Zeleni dijalog\nBlog · 20/05/2021 · Zeleni dijalog\nTrnovit put do održive potrošnje i proizvodnje\nCiljevi održivog razvoja su neka vrsta Nojeve bajke za čovečanstvo. Potreba da se uspostavi balans potrošnje i proizvodnje suprostavljena je konzumerističkom načinu životu i večite trke za profitom, pa samim tim neće biti nimalo jednostavno dosegnuti do 2030. godine 17 ciljeva koji treba da nam obezbede održiv ekonomski rast, pravednije društvo i čistu životnu sredinu.\nI dok razvijene državne sveta bar deklarativno iskazuju svoju posvećenost Agendi 2030 kao univerzalnoj strategiji za dobrobit čovečanstva, Srbija čini svoje prve korake ka održivoj potrošnji resursa. Ne treba da zaboravimo da željno očekivan privredni razvoj koje su omogućile uglavnom investicije stranih kompanija, treba da prate adekvatne mere, koje će ublažiti potršnju prirodnih resursa i omogućiti održivu proizvodnju sa minimalnom štetom po životnu sredinu.\nSvedoci smo svakodnevno brojnih ekoloških problema, od divljih deponija, preko devastacije priorode nekontrolisanom gradnjom do zagađenog vazduha. Naravno, nisu sve to tekovine privrednog rasta i siromaštvo ima značajnog udela, ali evidentno je da polako dostižemo nivo ekonomije koji od nas zahteva da drastično promenimo pristup.\nKružna ekonomija kao mehnizam održivosti\nKrajem prošle decenije Evropska unija je usvajanjem niza direktiva trasirala put transformacije linerane privredne u kružnu, što podrazumeva da se sve ono što izlazi iz procesa proizvodnje, a što se može ponovo iskoristiti, zaista ponovo i iskoristi kako bi se istovremeno smanjilo odlaganje otpada u životnu sredinu i potrošnja ograničenih sirovinskih resursa bez obzira da li je to drvo, metal, nafta, energija….\nPojam cirkularne ili kružne ekonomije je najlakše razumeti kroz primer reciklaže otpada. Na primer kartonska ambalaža koja ostane od raspakivanja proizvoda u industriji i trgovini, ukoliko se sakupi i preda na reciklažu, ne samo da smanjuje potrebu za sečenjem šuma, već i upotrebu energije i vode u procesu proizvodnje novih pakovanja. Srbija ima sreću da je Beograd bio u staroj Jugoslaviji centar industrije papira, pa je zahvaljujući uspešnoj privatizaciji dve velike fabrike za proizvodnju kartona i hartije kapaciteta preko 200.000 tona godišnje, reciklaža kartona danas verovatna jedina grana reciklaže sa kojom zaista možemo da se pohvalimo. Prošle godine u Srbiji je prerađeno skoro 120.000 tona ambalažnog kartona i papira, čime se stopa reciklaže primakla neverovatnoj cifri od 100%. S obzirom da je procena da se Agenciji za zaštitu životne sredine prijavljuje 30% manje ambalažnog otpada nego što se realno plasira na tržište Srbije, ovi procenti su u realnosti nešto manji, ali i dalje dostižu „evropskih“ 70%. Srbija treba da nastavi da radi na razvijanju svojih kapaciteta u reciklaži, kako bi se omogućila transformacija sa linearne na cirkularnu ekonomiju, pri tome stvarajući nova zelena radna mesta koja su posebno značajna za ekonomski najranjivije kategorije stanovništva.\nOno što je teže razumeti jeste da reciklaža nije svemogući alat, pogotovo kada je u pitanju plastika jer je svega 30% posta ovog materijala reciklabilno. Dakle, cilj 12, Agende 2030, o održivoj potrošnji i proizvodnji, a koji podrazumeva drastično smanjenje odlaganja otpada na deponije se nikako ne može dostići bez nepopularnog tretmana insineracije, odnosno spaljivanja otpada..\nDaleko je 2030-ta\nU Srbiji se proizvede prema podacima Agencije za životnu sredinu skoro 12 miliona tona otpada, ne računajući otpad iz rudarstva i termičkih procesa (pepeo i šljaka). Skoro 70% stvorenog otpada je iz termičkih procesa i rudarstva, a podatke o ovim vrstama otpada obrađuje Republički zavod za statistiku, pa je prema njihovim izveštajima ukupna količina proizvedenog otpada u Srbiji čak 64, 5 miliona tona, od čega je na deponije odloženo 60,3 miliona tona. Procena je da je u komunalnom otpadu “sahranjeno” oko 90.000 tona industrijskog i komercijalnog otpada (koji po zakonu i ne bi trebao da se deponuje). Prema Izveštaju o otpadu Agencije za zaštitu životne sredine za period od 8 godina (2012-2019) deponovano je čak 136.000 tona opasnog otpada.\nNikad nije urađena analiza koliko je ovog otpada moglo da se iskoristi kao sirovina za dobijanje novih proizvoda ili energije.\nOtpad i energija\nOtpad i potrošnja, odnosno proizvodnja energije se kao teme prepliću, a jedna i druga predstavljaju ključni izazov za dostizanje održive potrošnje i proizvodnje. Ako posmatramo paralelno 2 ključna ekološka problema – prekomerno zagađenje vazduha i prekomerno odlaganje na deponije uočićemo interesantan apsurd. Na tržištu Srbije ima bar pola miliona tona nereciklabilnog sagorivog otpada, koji se svake godine odloži na deponije od čega je 75% nesanitarnih. Ovaj otpad putem procednih voda završava u zemljištu, vodi, a kroz lanac ishrane i u našem tanjiru, a njegovim raspadanjem emituje se jedan od gasova sa najvećim uticajem na stvaranje efekta staklene baste – metan. Samozapaljivanjem deponija koja su gotovo redovna u letnjim periodima emituju se dodatno pored CO2 i dioksini i furani. Istovremeno, potrebne za toplotnom energijom bilo za industrijsku proizvodnju ili daljinsko grejanje rešavaju se sagorevanjem lignita niske kalorične vrednosti i mazuta, jeftinog i po životnu sredinu najštetnijeg derivata nafte, što prouzrokuje visoko zagađenje suspendovanim PM česticama i sumpordioksidom prisutno u svim urbanim celinama u Srbiji.\nDakle, dok pola miliona tona alternativnog goriva trune na deponijama, zagađuje vodu i vazduh i emituje štetne gasove, u Srbiji se grejemo na ekvivalentnih pola miliona tona najnekvalitetnije sirovine zbog koje svake godine u Srbiji od bolesti koje su posledica zagađenja umre između 7 i 14 hiljada ljudi. Kad se pri tome uzme da je prosečna kalorijska vrednost sagorivog otpada kojeg oko 50% čini plastika značajno viša nego lignita, a emisije CO2 oko 30% manje, dobija se još veći raspon benefita u korist koriščenja otpada kao alternativnog goriva.\nVerujem da će mnogi postaviti pitanje: – Zar ne menjamo korišćenjem alternativnih goriva jedno zlo drugim? – Naravno! Ali značajno manjim. Kad se pogleda kumulativni efekat postojećeg stanja, to manje nije uopšte malo, ni beznačajno. Mnogi će reći da to nije dovoljno, i rado ću se složiti sa tim stavom. Ali trenutno alternative za ovih pola milliona tona otpada nema osim potpunog zaustavljanja većine proizvodnih procesa, jer se samo u tom slučaju neće stvarati otpad i neće trošiti energija.\nMeđutim, ovde mora da zastanemo i podvučemo ključni preduslov za korišćenje otpada za dobijanje energije – vrhunske tehnologije. Automehaničarska radnja koja loži mimo zakona otpadno ulje nije deo rešenja, već problem. Spaljivanje otpada mimo za to ovlašćenih postrojenja mora biti zakonski najstrože sankcionisano, a kapaciteti kontrole IPPC postrojenja podignuti na maksimalni nivo. Samo sagorevanje otpada u BAT postrojenjima (najbolje dostupne tehnike) može biti solucija. Samo na temperaturama preko 15kJ dezintegrišu se već pomenuti dioksini i furani, pa je svako spaljivanje otpada u pećima koje za to nisu projektovane veliki rizik po životnu sredinu. Zato se ovoj temi mora pristupiti oprezno i sa zahtevom da država unapredi svoje kapacitete za monitoring i kontrolu, a da se zakoni doslovno primenjuju.\nFinansijski mehanizmi i eko dizajn kao preduslov održivosti\nNe treba izgubiti iz vida da uspostavljanje sistema odgovornog upravljanja otpadom i smanjenja odlaganja otpada na deponije ne može da zavisi isključivo o ekološke svesti kompanije, već da za to treba uspostaviti odgovarajuće mehanizme. Iskustvo Evropske unije nas uči da deponovanje mora biti najskuplji tretman otpada, kako bi privreda imala finansijski motiv da svoj otpad rešava u skladu sa hijerarhijom otpada.\nBez takse za deponovanje teško će prekinuti praksa odlaganja industrijskog otpada na deponije.\nVelika je zabluda da je reciklaža sama po sebi isplativa. U praksi deo troška sakupljanja otpada pa čak i tretmana moraju snositi sami generatori otpada. Princip produžene odgovornosti proizvođača u Srbiji je uveden 2009. godine, a on podrazumeva da kompanije koje na tržište stavljaju ambalažu preko operatera sistema upravljanja ambalažnim otpadom finansijski učestvuju u sakupljanju iste. Jedan od efikasnih mehanizama za podizanje stope reciklaže ambalažnog otpada jeste depozitni sistem, koji podrazumeva da se potrošaču pri kupovini naplaćuje depozit (povratna naknada) za ambalažu od napitaka, a koja mu se vraća kad ispražnjenu ambalažu vrati u trgovinu. U zemljama Evrope kroz depozitni sistem se sakupljaju aluminijumske limenke, staklene i PET boce, a rate reciklaže su i preko 90%. Ovi materijali se recikliraju i koriste za proizvodnju novih pakovanja, čime se potpuno uspostavlja cirkularnost materijala. Najavljenim uvođenjem depozitnog sistema država Srbija će napraviti veliki korak u uspostavljanju održive proizvodnje i potrošnje napitaka, a isti će omogućiti da se tokom epidemije Covid 19 posrnula reciklažna industrija PET-a stavi na noge. Najavljena je i vlasnička transformacija i rekonstrukcija Srpske fabrike stakla iz Paraćina, nakon koje bi Srbija konačno dobila reciklera staklene ambalaže.\nBitno je razumeti da je ključni uspeh za rezultate u reciklaži kartona, limenki, PET-a, stakla sam dizajn ovih pakovanja, odnosno njihova potpuna reciklabilnost. Eko dizajn je ključni preduslov za održivu proizvodnju i potrošnju. Nažalost, još uvek je značajan procenat ambalaže dizajniran tako da nema drugi tretman osim spaljivanja i deponovanja, i da bi se ove prakse promenile potrebno je plasiranje ovakve ambalaže učiniti manje atraktivnom, što se može postići kroz edukaciju potrošača i plaćanje viših naknada za ambalažu iz kojih se zatim finansira sakupljanje i tretman istih. Poseban problem u eko dizajnu predstavlja sve kraći vek trajanja i sve manje mogućnosti za njihovu popravku.\nPrevencija otpada vs konzumerizam\nJedini razlog zašto je prevencija otpada dospela na sam kraj ovog teksta jeste da bi joj posvetili sam zaključak. Pored svih alata koji mogu omogućiti ponovno korišćenje otpada, štednju prirodnih resursa i energije, cilj 12 Agende održivog ra zvoja neće dugoročno biti moguće ispuniti ukoliko ne promenimo filozofiju potrošačkog društva. Prekomerna potrošnja u kombinaciji sa rastom populacije i konstantnom potrebom za privrednim rastom dovodi do prekomerne eksploatacije prirodnih resursa, ugrožava opstanak biljnih i životinjskih vrsta, a samim tim i opstanak čoveka na planeti. Vreme je da transformišemo za početak svoje vrednosti i okrenemo se filozofiji održivog razvoja. To podrazumeva smanjenje potrošnje u svim njenin vidovima. Došao je trenutak da osvestimo da materijalno blagostanje koje se ogleda u posedovanju svega i svačega u prekomernim količinama (od automobila, preko garderobe i elektronskih uređaja) ne može da nam nadomesti nedostatak vazduha, pijaće vode, zdrave hrane i pre svega budućnosti koju uskraćujemo novim generacijama.\nAutorka: Kristina Cvejanov


Snimak na kom se vidi užasna nesreća na pokretnim stepenicama u Rimu - VICE\nSnimak na kom se vidi užasna nesreća na pokretnim stepenicama u Rimu\nSnimak pokazuje kako stepenice odlepljuju i odjednom ubrzavaju, zbog čega desetine ljudi poleću niz njih.\n24 Oktobar 2018, 11:29am\nOsamdesetak ljudi je stajalo nabijeno rame uz rame na pokretnim stepenicama u Rimu u utorak, kada se mehanizam odjednom pokvario, sumanuto ubrzao i poslao sve ljude na gomilu u dnu stepenica. U nesreći, koja je delovala kao scena iz nekog Final Destination filma, povređeno je preko 20 ljudi, javlja Dejli Ekspres.\nNa stepenicama su bile desetine fudbalskih navijača - većina izgleda Rusi na putu ka stadionu gde su igrali CSKA i Roma - koji su skakali, navijali, vrištali i generalno pravili sranja. Po svemu sudeći, to je oštetilo mehanizam pokretnih stepenica na rimskoj Repubblica stanici i pretvorilo se u noćnu moru u kojoj su ljudi leteli niz stepenice i slagali se na gomilu jedni preko drugih.\nKako piše Ekspres, nekoliko ljudi je uhvaćeno među metalne stepenike koji su popucali po sredini na dnu mehanizma, i završili prekriveni krvlju, sudeći prema fotografijama posle incidenta. Jednom čoveku su navodno morali da amputiraju nogu - i dok Ekspres javlja da je pet ljudi u kritičnom stanju, italijanska policija je za Rojters izjavila da je samo jedna osoba ozbiljno povređena.\nDaleko od toga da je ovo prvi put da pokretne stepenice umesto zgodnog i bezbednog načina kretanja sa tačke A do tačke B postanu užasna smrtonosna zamka. Još 2015. se u Kini u svega nekoliko dana dogodila serija nesreća na pokretnim stepenicama, koja je rezultirala dvema amputacijama i smrću jedne žene. A prošle nedelje je čoveka ugušila njegova sopstvena košulja, pošto se zakačila za pokretne stepenice u njujorškom metrou.\nKako javlja Vigili del Fuoco, italijanska služba spašavanja, svi koji su bili povređeni u utorak su "spaseni" i zbrinuti u bolnici. U međuvremenu je stanica Repubblica zatvorena za javnost, a lokalne vlasti tamo još uvek obavljaju "bezbednosnu intervenciju".


Vesti online / Vesti / Svet / Amerikanci slabi pred nuklearnim izazovima\nSvetsko političko okruženje svakodnevno je u procesu promena, dok američka protivraketna odbrana stoji u mestu, što Vašington čini nesposobnim u nuklearnim izazovima današnjice, smatra Ivanka Barzačka, stručnjak za nuklearnu bezbednost na Univerzitetu Stendford.\nAnalitičarka smatra da je američka protivraketna odbrana na klimavim nogama\nAmerika je do sada uložila milijarde u protivraketnu tehnologiju verujući da će sposobnost odbrane od balističkih raketa pomoći da se ublaže nuklearni rizici Vašingtona i njegovih saveznika.\nAutorka naglašava da su, zbog promena koje se u svetu dešavaju, tri osnovne premise dovedene u pitanje.\nPrvo, povećan je broj nuklearnih pretnji koje dolaze od regionalnih aktera, tako da bi nova protivraketna strategija trebalo da ih smanji i ublaži. Ukoliko se odnosi između Irana i Zapada normalizuju, tradicionalno oružje neće predstavljati stratešku pretnju po Ameriku. Međutim, kada je reč o Severnoj Koreji, situacija je potpuno drugačija. Kako Pjongjang želi da svetu pokaže svoje sposobnosti, u januaru je navedeno da je Severna Koreja izvršila još jednu nuklearnu probu.\nDrugo, nuklearne pretnje iz Rusije vidljivo su smanjene u odnosu na period Hladnog rata. Međutim, nakon pripajanja Krima Rusiji 2014. godine, Ivanka smatra da je rizik vojnog suočavanja u porastu i shodno tome i upotreba nuklearnog oružja.\nPrepucavanja Moskve i Vašingtona\nTreće, američki nuklearni razvoj neće povećati nuklearni rizik, čak i ukoliko se Rusija i Kina čvrsto protive američkom programu. Rusija insistira da će američki globalni plan odbrane uzdrmati globalnu stabilnost. Moskva upozorava da, ukoliko Vašington ne ograniči program, mogu nastupiti kontramere i započeti trka u naoružanju. S druge strane, Amerika smatra da je Rusija ta koja modernizuje nuklearni arsenal i razvija novi vazdušni odbrambeni sistem.\nNova američka administracija će preraditi vojnu strategiju, pa će i deo o nuklearnom oružju verovatno biti izmenjen. Autorka smatra da je neophodna ponovna procena ovih premisa pri izradi nove protivraketne strategije.\n* Rusija i Severna Koreja uteruju strah Americi\n* SAD ispalila balističku raketu, poslala poruku Rusiji i Kini\nSreda 02.03.2016. 13:56\nTebi kanda već nešto eksplodiralo u guzi od jutros...\nSreda 02.03.2016. 13:45\nAmerikanci.Pa jebbite ih do zore nek puc,a i nek se trese.


srbijasport.net - Ragbi 15 - Muškarci - 2019-2020 - Prva ragbi liga Srbije - Vesti\nRagbi 15 / Muškarci / Prva ragbi liga Srbije\n20.03.2019 14:46 Branke90\n10.03.2019 11:44 Branke90\nTakmičarska sezona za prvotimce Rada i zvanično počinje u nedelju, 10.03.2019. Prvi susret je zakazan za 14 časova na terenu u Vojlovici pokraj Pančeva, gde će nas ugostiti mlada i perspektivna ekipa Dinama. Foto: facebook.com/radrugby Nakon pripremnog perioda i napornih treninga, seniori RK Rad s nestrpljenjem iščekuju prvi sudijski zvižduk i početak takmičenja. Trener...\n04.03.2019 18:57 Branke90\nNa startu nove sezone Ragbi klub ubedljivo je savladala Gradski ragbi klub Vršac 40:17 (26:3). Meč je igran na stadionu FK Slavija na Salajci u okviru 1. kola prvenstva Srbije. Posle početnog vođstva gostiju, ovnovi su brzo preuzeli kontrolu nad utakmicom i rezultatom, pa je duel pratktično rešen u prvom poluvremenu. Sa četiri eseja već u prvih 40 minuta osiguran je...\n02.03.2019 14:20 Branke90\nNakon zimske pauze, ovog vikenda počinju utakmice na ragbi terenima u Srbiji. U seniorskoj konkurenciji učestvuje 5 klubova koji će se boriti za titulu prvaka Prvenstva Srbije i to su RK Partizan, RK Rad, RK Vojvodina, RK Dinamo 1954 i GRK Vršac. Već na startu takmičenja očekuje nas zanimljiva utakmica između Ragbi kluba Vojvodina i Gradskog ragbi kluba Vršac, koja se igra u...


Grupa iz Lime odbacuje upotrebu sile protiv Madura\nGrupa iz Lime ocenila je da je humanitarna situacija u Venecueli ozbiljna, ali je odbacila mogućnost upotrebe sile u rešavanju krize i protiv osporavanog predsednika Nikolasa Madura (Nicolas). Članice Grupe iz Lime ponovile su svoj stav da građani Venecuele moraju sami da sprovedu demokratsku tranziciju.\nKako se navodi u zajedničkoj deklaraciji, tranzicija se mora sprovesti u ustavnim okvirima i u skladu sa međunarodnim pravom, "uz podršku političkih i diplomatskih sredstava i bez ikakve upotrebe sile".\nU Bogoti je u ponedeljak održan sastanak Grupe iz Lime posvećen situaciji u Venecueli. Na sastanku su bili i lider opozicije Huan Gvaido (Juan Guaido), koji ima podršku Vašingtona, i američki potpredsednik Majk Pens (Mike Pence).\nSAD je u ponedeljak ponovio podršku Gvaidu i saopštio da ne isključuje nijednu opciju protiv predsednika Venecuele.\nSastanak Grupe iz Lime je zakazan posle rastućih tenzija i incidenata na granici Venecuele s Kolumbijom i Brazilu zbog humanitarne pomoći Venecueli čemu se protivi Maduro.\nGrupa iz Lime, čije zemlje podržavaju Gvaida za samoproglašenog privremenog predsednika Venecuele, prošle godine je odbacila izborne rezultate u Venecueli prema kojima je pobedio Nikolas Maduro.\nU toj grupi se nalazi 14 zemalja - Argentina, Brazil, Čile, Kolumbija, Kostarika, Gvatemala, Honduras, Meksiko, Panama, Paragvaj, Peru, Gvajana, Sveta Lucija i Kanada.\nNikolas Maduro preuzeo je dužnost predsednika 2013. godine, nakon smrti Uge Čaveza (Hugo Chavez). On je u januaru položio zakletvu za drugi mandat nakon izbora održanih u maju 2018. godine, koji su bili narušeni bojkotom opozicije i široko rasprostranjenim tvrdnjama o nameštanju glasova.\nPens preneo Gvaidu potpunu podršku američkog predsednika\nKo je Huan Gvido?


Lončar: Do sada vakcinisano 84.075 građana - Trebevic.net\nVakcinu protiv virusa korona u Srbiji je do sada primilo 84.075 građana, izjavio je večeras ministar zdravlja Zlatibor Lončar.\nLončar je za RTS rekao da je za sada 400.000 prijavljenih za vakcinaciju i da se podaci mijenjaju svakog trenutka, ali je zadovoljan kako sistem funkcioniše.\nDirektor Infektivne klinike Kliničkog centra Srbije Goran Stevanović je rekao da je odziv za vakcinaciju dobar i da je više od trećine kolektiva je vakcinisano.\nOn je istakao da među pacijentima ima priličan procenat njih sa teškom kliničkom slikom.\nImunolog Dječje klinike u Tiršovoj u Beogradu Srđa Јanković rekao je da su sve tri vakcine koje se koriste u Srbiji protiv korone, nežive, a kontraidnidkacije su uske.\nOn je naveo da za nekog ko ima neku tešku dijagnozu, može doći do odlaganja vakcinacije, dok je stanje loše, ali je naglasio da kovid 19 svim pacijentima može više da naudi nego vakcina.\nU Srbiji je 19. januara počela masovna vakcinacija građana protiv virusa korona.


Završena fabrika od 10 miliona KM: Pokrenut izvoz, očekuje se i rast prometa - Čitaj.ba\nPočetna/Biznis/Investicije/Završena fabrika od 10 miliona KM: Pokrenut izvoz, očekuje se i rast prometa\nZavršena fabrika od 10 miliona KM: Pokrenut izvoz, očekuje se i rast prometa\nPored 23 nova radna mjesta, nove mašine i komore omogućit će ovoj kompaniji i poboljšanje kvaliteta proizvoda\nIza “Vimar grupe” iz Visokog je uzbudljiv period. Završena je izgradnja njihove fabrike za proizvodnju mesa i mesnih prerađevina, vrijedna skoro 10 miliona KM, počeli su s izvozom u zemlje regiona, a uskoro se okreću i Evropskoj uniji te arapskim zemljama. Firma je zaposlila 23 nova radnika, uz već postojeća 43, a sve uz podršku projekta EU4Business.\n“Moramo rasti”, govori Ehlimana Ajdin, direktorica i vlasnica “Vimar grupe”.\nPrije više od dvije godine, “Vimar”, koji je počeo kao porodična firma, odlučio je proširiti svoje kapacitete, a pažnju im je privukao javni poziv za dodjelu bespovratnih sredstava za podršku investicijama koji je objavio projekt EU4Bussiness. Ovaj javni poziv je ciljao da podrži modernizaciju proizvodnje i jačanje proizvodne konkurentnosti kroz uvođenje novih tehnologija i inovacija u Bosni i Hercegovini.\nPredstavnici “Vimara” vidjeli su priliku da predstave svoju planiranu investiciju: nabavku novih mašina za proizvodnju trajnih suhomesnatih proizvoda koje bi im omogućile povećavanje proizvodnje te samim time i zapošljavanje nove radne snage.\nUkupna vrijednost investicije “Vimar grupe” iznosila je više od 1 milion KM, a kroz EU4Bussiness je odobrena bespovratna podrška od 290.000 KM.\nInvesticija je uključivala nabavku mašine za pakovanje proizvoda, mašine za vakuumiranje proizvoda, klima-komora te kolica za komore.\nPored 23 nova radna mjesta, nove mašine i komore omogućit će ovoj kompaniji i poboljšavanje kvaliteta proizvoda zahvaljujući kompjuterskom praćenju proizvodnje.\n“Očekujemo i povećanje prometa od 20-30 posto s ovom podrškom te finansijski rast”, govori Ajdin.\nUprkos trenutnoj situaciji na tržištu pogođenom pandemijom Covida-19, “Vimar grupa” nastavlja sa planovima. S velikim domaćim tržnim lancem su dogovorili prodaju svojih proizvoda, a nadaju se i novim javnim pozivima na koje bi mogli aplicirati i ostvariti svoje ambicije.\n“Treba biti hrabar i vjerovati u sebe i u tim ljudi oko sebe. Dobar tim je jedan od ključnih elemenata uspjeha. Sve se može postići kad ste okruženi dobrim ljudima”, završava Ajdin.\nTrideset pet malih i srednjih poljoprivredno-prehrambenih proizvođača podržano je kroz projekat EU4Business, koji finansiraju Evropska unija i Savezna Republika Njemačka, čime je dat doprinos otvaranju novih radnih mjesta i očuvanju postojećih te borbi protiv negativnih posljedica pandemije Covida-19.\nEU4Business je projekt Evropske unije kojim se nastoji ojačati kapacitet ekonomskog rasta i zapošljavanja u Bosni i Hercegovini unapređenjem konkurentnosti i inovativnosti u odabranim sektorima. Vrijedan je 16,1 miliona eura, od čega 15 miliona eura finansira Evropska unija, a 1,1 milion eura Savezna Republika Njemačka.\nZajednički ga provode “Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit” (GIZ), Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) i Međunarodna organizacija rada (ILO) od aprila 2018. do marta 2022. godine.\nŽivinice: Tri dana nakon majke, umro i mladi profesor Mensur Nuhanović\nVratio se iz Švedske u svoju domovinu i pokrenuo biznis\nNeboder u New Yorku naručio stolariju od firme iz BiH\nIntenzivirani radovi na Koridoru 5C kod Zenice


umro dijego armando maradona preminuo sin junior izasao iz bolnice\nPre nekoliko dana naslednik slavnog asa je morao da potraži medicinsku pomoć, i tom prilikom je konstatovano da je najbolje da ostane u bolnici, imajući u vidu pogoršanje zdravstvene situacije.\nIpak, kako je vreme odmicalo, tako je sada 34-godišnji Dijego mlađi počeo da se oseća malo bolje, a onda ga je uzdrmala strašna vest - otac mu je preminuo nepunih mesec dana posle 60. rođendana, a sedam dana po izlasku iz bolnice gde mu je izvršen hirurški zahvat na glavi.\nKako saznaje portal italijanski portal "Fanpage", Maradonin sin je odmah pokrenuo hitan postupak da bude ranije otpušten iz bolnice Kotunjo u Napulju, gde je bio lečen.\nUradio je to čim je saznao iz argentinskih medija da mu je otac umro, a sve kako bi na vreme stigao u Argentinu na očevu sahranu, mada je pitanje da li će u toj nameri uspeti, imajući u vidu svetsku situaciju u vezi sa pandemijom novog koronavirusa.\nNjegova supruga je putem Instagrama zamolila novinare da ih trenutno ništa ne pitaju jer "pokušavaju da sagledaju situaciju u kojoj su se našli posle ovih tužnih vesti".\nDijego mlađi je sin legendarnog fudbalera i Kristine Sinagre, koju je čuveni as upoznao dok je igrao za Napoli.\nTek mnogo godina kasnije, 2004, otac ga je na sudu priznao za svog vanbračnog sina, a upoznali su leto pre toga, 2003.


Nisu svi Poljaci borci protiv sovjetskih spomenika - Sputnjik Srbija\n21:58 21.04.2016 Preuzmite kraći link\nVlasti poljskog grada Žešov su odbile da podrže inicijativu Evropskog centra za proganjanje komunističkih i fašističkih zločinaca, koji predlaže da se ukloni spomenik iz sovjetskog doba.\n„Ne bi trebalo uklanjati spomenike. Na taj način nećemo promeniti istoriju. Ko je oslobodio Žešov? Crvena armija, i to je istorijska činjenica“, rekao je portparol gradonačelnika Mačej Hlodnicki.\nRanije je predsednik poljskog Instituta nacionalnog sećanja najavio uklanjanje više od 500 spomenika zahvalnosti sovjetskoj vojsci. Istini za volju, planovi se odnose isključivo na spomenike koji se nalaze na javnim mestima, a ne na memorijale ispod kojih su smešteni posmrtni ostaci vojnika.\nPrema rezultatima istraživanja javnog mnjenja, 90 odsto stanovnika Žešova ne može da zamisli svoj grad bez spomenika sovjetskim vojnicima.\nAndrej Vipolzov, glavni urednik sajta „Njuzbalt“ iz grada Kalinjingrada na granici sa Poljskom, pokrenuo je na internetu akciju zahvalnosti gradskoj administraciji Žešova.\nVipolzov predlaže korisnicima interneta da se slikaju sa natpisom „Hvala što pamtite“ i objave na društvenim mrežama sa haštagom #thanks_Rzeszow.\nPrema rezultatima nedavnog istraživanja, i stanovnici grada Legnjice su uglavnom protiv menjanja izgleda grada, odnosno uklanjanja spomenika, kako ga zovu, poljsko-sovjetskom prijateljstvu.\nIako je ovaj spomenik „sledeći na redu“, u aprilu 2016. godine gradonačelnik Legnjice Tadeuš Kšakovski izjasnio se protiv uklanjanja objekta.\n„Ne želim da se borim protiv spomenika i protiv istorije“, kaže on i predlaže da se monument premesti na gradsko groblje na kojem su sahranjeni sovjetski vojnici.\nInteresantno je da su pre nekoliko dana članovi poljskog društva „Kursk“ uprkos protivljenju zvaničnika obnovili spomenik u mestu Stšemešice na jugu zemlje.\nPredsednik društva Eži Tic je rekao za ruske medije da, iako je taj spomenik bio na spisku onih memorijala za koje se Poljska obavezala da će štititi u skladu sa sporazumom iz 1994. godine, spomenik se ipak pretvorio u ruševine.\nPredstavnici „Kurska“ su zamolili zvaničnike da im daju informacije o natpisu koji je bio na ovom spomeniku, ali su dobili odgovor da je „dalje postojanje ovog objekta nedopustivo“.\n„Tada smo odlučili da napišemo ’Mir u celom svetu‘, jer to je aktuelno u sadašnjim napetim vremenima“, objašnjava Tic.\nOčigledno je da na odnos prema spomenicima itekako utiče stav vladajuće stranke Pravo i pravda, koja pažljivo briše sve tragove „sovjetskog prisustva“. Nedavno su vlasti u Varšavi izjavile da vojnu službu treba da napuste svi oficiri koji su stekli obrazovanje u SSSR-u, iako mnogi poljski vojnici kažu da je ono bilo izuzetno kvalitetno.\nRuska „Gazeta“ navodi izjavu jednog visokorangiranog poljskog vojnika: ne volim komuniste, ali se ponosim značkom sovjetskih Vazdušno-desantnih snaga.\nTo je još jedan dokaz da istorija u stvari nije crno-bela i čovek ne može da je izbriše tako što demolira spomenike.\nInače, svojevrstan rat protiv istorije se nastavlja i u Ukrajini, gde se uz aktivnu podršku nevladinog sektora uklanjaju spomenici sovjetskim vojnicima i radnicima.\nPosebno je interesantna činjenica da je od 8. decembra 2013. godine na teritoriji Ukrajine uništeno je oko 1.000 spomenika Lenjina. Vladimir Iljič je inače čovek koji je 1922. godine poklonio Ukrajini jednu trećinu njenih trenutnih teritorija.\nSovjeti, spomenici, uklanjanje, Poljska


Novoizgrađena saobraćajnica kroz centralni dio Šargovca, jednog od najvećih prigradskih naselja, danas je otvorena za saobraćaj, u okviru projekta vrijednog oko milion KM. Ovaj projekat, realizovan u okviru investicionog ciklusa "Banja Luka se gradi", biće nastavljen i iduće godine, gradnjom nove dionice Šargovačke ulice.\n"Stanovnici ovog izuzetno naseljenog kraja, a posebno đaci, sada su dobili puno bolje uslove za život", naglasio je gradonačelnik Igor Radojičić koji je danas obišao novoizgrađenu saobraćajnicu.\n"Nedavno smo završili čitav Istočni bulevar, a sada na zapadnoj strani grada koja je malo kompleksnija, uz ovu radimo i Ulicu kralja Aleksandra i kružnu raskrsnicu u Isaije Mitrovića. Takođe, treba da uđemo u radove na izgradnji novue poprečne saobraćajnice Lauš-Paprikovac, tako da i ovi krajevi, koji su veoma naseljeni, dobiju najbolje moguće poveznice i istovremeno bezbjednije odvijanje saobraćaja", istakao je Radojičić.\nOn je zahvalio Vladi Republike Srpske, koja je najvećim dijelom obezbijedila finansiranje ovog projekta, te izvođaču radova "Građenju Đurić" koji je posao završio i prije predviđenog roka.\n"Gradski odbor Socijalističke partije predložio je Vladi RS da se izgradi dio Šargovačke ulice, što je i prihvaćeno. Ovim putem, u ime mještana Šargovca, zahvaljujem Vladi RS, Gradu i predsjednici Željki Cvijanović koji su podržali realizaciju ovog projekta, veoma značajnog za stanovnike Šargovca", kazao je Selak.\n"Siguran sam da će, zahvaljujući ovom projektu, ali i onim koji će tek biti realizovani, mnogi željeti da se nastane u našem naselju", rekao je Radaković.\nŠargovac ulica izgradnja


Sjedinjene Države naredile porodicama američkih diplomata i vojnika da napuste Tursku | Gde Investirati\n“State Department je upozorio svoje državljane o narastajucim pretnjama od strane terorističkih grupa širom Turske, te ih poziva da izbegavaju boravak u jugoistočnom delu Turske“, javlja dopisnik Al Jazeere iz Washingtona Ivica Puljić.\nOn dodaje kako je State Department naredio da članovi porodica ameriČkog osoblja u konzulatu u Adani, te oni koji se nalaze u Izmiru i pokrajini Mugla, trebaju početi napustati navedene delove Turske.\n„Takođe se smanjuju službena putovanja u Tursku i svode se samo na ona od ‘kritične važnosti po misiju’. Američki konzulat u Adani ostaje otvoren i tamo će se obavljati svi rutinski konzularni servisi“, kaže Puljić.\nU ovom upozorenju se navodi kako su strani i američki turisti meta međunarodnih terorističkih organizacija, kao i da američki državljani trebaju izbegavati područja u blizini tursko-sirijske granice.\n„Savetuje se izbegavanje većih skupina, uključujući obilazak popularnih turističkih destinacija“, javlja dopisnik Al Jazeere\nOvaj potez je usledio u vreme porasta zabrinutosti za bezbednost kroz Tursku i prati ga novo upozorenje za putovanje kojim se poručuje građanima SAD da postoji povećana opasnost od napada, javlja agencija AP.\nState Department i Pentagon kažu da članovi porodica osoblja u američkom konzulatu u Adani i u vazduhoplovnoj bazi Incirlik moraju ići, kao i sa još dve lokacije.\n„Strani i američki turisti su namerna meta međunarodnih i lokalnih terorističkih organizacija. Američkim građanima se poručuje da revidiraju bezbednosne lične planove i budu na oprezu čitavo vreme“, navodi se u saopštenju State Departmenta.\nEvropska komanda američke vojske u saopštenju navodi kako ovaj korak „dozvoljava planirani, siguran povratak članova porodica iz ovih područja zbog stalnih sigurnosnih problema u regiji“.\nErdogan u SAD-u\nOva naredba je izdata u vreme kada je turski predsednik Recep Tayyip Erdogan u Washington u utorak kako bi prisustvovao bezbednosnom samitu u četvrtak i petak.\nPostoje brojne spekulacije u medijima da li će se Erdogan sresti sa Obamom, u vreme pokazatelja slabih odnosa sa SAD-om zbog stanja u Siriji i turskih domaćih problema.\nIpak, Erdogan je novinarima pre polaska iz Istanbula naveo kako će imati sastanak sa američkim liderom.\nObama i Erdogan će imati „nerformalne razgovore“, objavila je Bela kuća.\nPrevious Azijske berze: Indeksi porasli, kurs dolara pao\nNext Kreće s radom regionalna berza akcija SEE Link


Vlada TK: Nedodjeljivanje koncesije je posljedica, a ne uzrok lošeg poslovanja Tuzlakvarca – Radio Feral\nOvom prilikom istaknuta je žal što radnici ispaštaju i snose posljedice neodgovornog ponašanja vlasnika i direktora ove privatne kompanije, koja je po više osnova državi dužna oko 420.000 KM kao i više od 100.000 KM obračunatih a neuplaćenih koncesionih naknada iz perioda 2007-2010. godina.\n„Vlada je više puta pokazivala dobru volju i nudila Tuzlakvarcu da potpiše reprograme dugovanja, ali ova kompanija se, nažalost, na takve ponude ili oglušivala ili ih i nakon potpisivanja nije poštivala. Uzimajući u obzir činjenicu da su kompaniji Tuzlakvarc blokirani svi bankovni računi, upitno je na koji bi način ova kompanija ubuduće poslovala, čak i ukoliko bi im se dodijelila koncesija“ ističe premijer Gutić, pojašnjavajući da bi dodjela koncesije za eksploataciju prirodnog dobra finansijski blokiranoj kompaniji, protiv koje se, zbog nelegalne eksploatacije, vode i krivični postupci bio primjer lošeg upravljanja i nedomaćinskog odnosa prema javnom dobru.\nObzirom da su radnici danas ukazali na mogućnost da neka druga kompanija za Tuzlakvarc da bankovnu garanciju, premijer je istakao da je bankovna garancija samo jedan od uslova za dodjelu koncesije, ali da je i ta činjenica sporna, jer su direktor i vlasnik Tuzlakvarca do sada više puta pokazali sklonost ka zaobilaženju zakonskih odredbi kada je u pitanju finansijsko poslovanje privrednih subjekata. „Upravo je „blokada računa“ jedan od mehanizama i načina da se spriječe finansijske zloupotrebe, i taj mehanizam se primjenjuje svugdje u svijetu da se spriječe dalje malverzacije, a očekivati da se na to ne obaziremo je, blago rečeno, neozbiljno“ rekao je premijer Gutić.\nOvom prilikom također je istaknuto da Vlada svojim aktivnostima želi spriječiti dalje zloupotrebe i finansijske malverzacije kompanije Tuzlakvarc, te je privoliti da svoje poslovanje vrati u zakonske okvire, kako to čine i druge tri kompanije koje se legalno bave eksploatacijom kvarcnog pijeska na području Tuzlanskog kantona.\n„Žao mi je što su vlasnici i direktor kompanije Tuzlakvarc na ovaj način zloupotrijebili radnike, istaknuvši njih da se bore za poslovanje privatne kompanije, dok tu borbu vlasnik i direktor posmatraju sa strane“ zaključio je premijer Gutić.\n← BBI banka obezbjedila više od milion KM za stipendiranje djece bez roditelja\nOpćina Kalesija poziva građane da preduzmu mjere uklanjanja i uništavanja ambrozije →\nIBIŠEVIĆ POTPISAO ZA STUTTGART


Radnici ponovo na kapiji | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Radnici ponovo na kapiji\nRadnici ponovo na kapiji\nISTOČNO SARAJEVO – Na kapiji Bolnice Istočno Sarajevo dio radnika je i danas održao informativni razgovor zahtijevajući da im bude isplaćena martovska plata, najavljujući da će informativna okupljanja biti nastavljena i narednih dana kako bi ukazali na lošu situaciju u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\nPredsjednik Unije sindikata Bolnice Istočno Sarajevo i član Glavnog odbora strukovnog sindikata doktora Republike Srpske Tanja Jovičić navela je da je vršilac dužnosti direktora Goran Todorović obećao da će im danas biti isplaćena martovska plata, iako je 1. juni.\nJovičićeva je naglasila da zaposleni ne ruše ni Bolnicu Istočno Sarajevo, niti direktora, ali će se okupljati i dalje jer još ima neizmirenih potraživanja prema radnicima.\n„Ta dugovanja nisu samo prema radnicima u Bolnici Istočno Sarajevo, nego i prema radnicima u drugim zdravstvenim ustanovama u Republici Srpskoj“, istakla je ona, dodajući da su hitno potrebna sistemska rješenja u zdravstvu.\nJovičićeva je navela da promjene direktora ne vode rješenjima u zdravstvu, jer je direktor nemoćan.\nOna je još jednom pozvala da se krene u sistemska rješenja u zdravstvu kako ne bi bili prisiljeni da idu u štrajk jer su zaposleni, kako je rekla, i na to spremni.\nPrethodni članakMeđunarodna manifestacija „Rastimo uz ples“ danas u Palama\nNaredni članakNa Palama teško povrijeđena desetogodišnja djevojčica


Predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić učestvuje na sastanku lidera zapadnog Balkana u Ohridu, na kome će se razgovarati o inicijativi za ukidanju prepreka za slobodni protok roba, usluga, kapitala i ljudi.\nLideri zemalja regije imat će i susret s predstavnicima EU, te predstavnicima međunarodnih organizacija Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Svjetske banke (SB), Evropske investicijske banke (EIB) i Regionalnog vijeća za saradnju (RCC), saopćeno je iz Vijeća ministara BiH.\nPodsjetimo, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, premijer Albanije Edi Rama i premijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev ovog su prošlog mjeseca potpisali zajedničku deklaraciju o namjeri za kreiranje ekonomske zajednice triju zemalja, a koja bi politikom podsjećala na zonu Schengena.\nRiječ je o implementaciji slobode kretanja kapitala, robe, usluga i ljudi bez kontrole na graničnim prijelazima. Oni su u namjeri koja uključuje tri navedene države dodali i poziv ostalim državama Zapadnog Balkana, odnosno Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović ima simpatije prema ideji malog Schengena i već je pokrenuo inicijativu po kojoj bi se naša država pridružila deklaraciji


Predizborna kampanja se premješta sa životnih pitanja na teren patriotizma: Kampanja u Crnoj Gori\nFokus predizborne kampanje u Crnoj Gori se sve snažnije premješta sa životnih, ekonomskih i socijalnih pitanja na teren patriotizma. Koja će politička opcija „spasiti“ Crnu Goru nakon izbora 16. oktobra, a od koje političke opcije Crnoj Gori prijeti opasnost? To su pitanja koja su potegle stranke u trenutku kada je kampanja u punom zamahu. Ko su patriote, a ko potencijalni izdajnici?\nPatriotizam je teren lidera Demokratske partije socijalista Mila Đukanovića, koji u svojim govorima insistira da je njegova partija zaštitnik interesa države Crne Gore – konkretno evroatlantskih integracija i nezavisnosti osvojene na referendumu prije deset godina.\n„Ako je vaš glas za Crnu Goru, onda ga treba dati onome ko će biti najmoćniji, ko će izvjesno pobjediti, ko će imati najviše potencijala da čuva stabilnost u Crnoj Gori. Ne sumnjam imaćemo dovoljno odgovornosti i patriotske emocije i 16. oktobra kada treba da pokažemo da smo zreli da sačuvamo ono što smo osvojili 21. maja 2006, a treba da odbranimo i slobodu Crne Gore“, poručio je Đukanović na predizbornim skupovima u Rožajama i Ulcinju.\nĐukanović optužuje opoziciju za manjak patriotizma i tvrdi da predstavljaju opasnost za Crnu Goru, te stavlja znak jednakosti između glasa datog njegovoj partiji i glasa za Crnu Goru. „Crna Gora odlučuje da li će u napredak i prosperitet, ili će se prepustiti avanturistima da nas vrate u neizvjesnost, međusobne sukobe, nestabilnost i dalje zaostajanje“, rekao je Đukanović.\nOpozicione stranke su odgovorile na ove optužbe tezom - da jedina opasnost po Crnu Goru predstavlja glas dat Đukanovićevoj partiji, koju optužuju za korupciju, otimanje društvenog bogatstva i za organizovani kriminal. Kako lideri opozicionog Demokratskog fronta tako i lideri koalicije „Ključ“ ocjenjuju apsurdnom Đukanovićevu tezu o ugroženosti Crne Gore.\n„Dan poslije izbora dolaze ljudi koji su spremni da mijenjaju Crnu Goru, spremni da mijenjaju bolesni sistem koji je Đukanović ostavio u amanet. Danas je Crna Gora u opasnosti samo od jednog čovjeka, od Mila Đukanovića“, kaže Nebojša Medojević iz Demokratskog fronta.\nŽarko Rakčević iz koalicije „Ključ“ je poručio: „Danas ponovo kažu, da je Crna Gora ugrožena i to od zamislite, Žarka Rakčevića, Srđana, Lekića, Dritana, Božene...ugrožena od Hrvata, Crnogoraca, Albanaca, Srba. Crna Gora je danas ugrožena od DPS-a koji nije, kao ni 1991. godine, na braniku Crne Gore. DPS je i '91 i danas, 2016. godine, na braniku njihovih ličnih interesa i organizovanih kriminalnih grupa.“\nPojačan patriotski diskurs tokom kampanje ne iznenađuje analitičare izborne kampanje i političke scene jer se na vrhu izbornih lista sa obje strane nalaze ljudi koji su u protekle dvije decenije najaktivniji učesnici političkog života u Crnoj Gori. Populistička i patriotska retorika je i dalje mamac za građane.\nPoruke ispraznog i površnog patriotizma: Boris Raonić\n„Vjerovatno bi bilo daleko ozbiljnije da se u kampanji pozabave sa svim onim što nas očekuje na evropskom putu. Ali je očigledan nedostatak znanja u tim oblastima, a mogu slobodno reći i zbog nezainteresovanosti građana za te teme, njih usmjerava da se bave fiksacijama na premijera i sa druge strane imamo poruke nekog ispraznog i površnog patriotizma gdje se jedna partija predstavlja zaštitnikom svih nacionalnih interesa, što je veoma opasno“, kaže Boris Raonić iz Građanske alijanse.\nRetorički dovodeći na isti nivo partiju i državu, odnosno vezivajući opstanak partije sa opstankom i zaštitom državnih interesa - govori o tome koliko su država i njene institucije slabi, kaže Raonić.\n„Oni jedino mogu da ponude 'država to sam ja i interesi države su u mojoj partiji'. Jer ukoliko pogledamo rezultate tranzicije, mi smo nakon 20 godina na polovini tranzicionog procesa. Ako vidimo kakva nam je vladavina prava i kakve su nam institucije i koliko su resursa države sačuvali, onda naravno da je najlakše ići na tu kartu nacionalizma ili nacionalnog osjećaja. Očigledno je sam premijer činom svoje izjave gdje je rekao da 'svaki glas koji nije za DPs ugožava državu', priznao koliko nam je slaba država. A državu čine institucije i on je priznao da su institucije veoma loše“, kaže Raonić.\nGrađani Crne Gore su svakodnevno napadnuti patriotskim političkim porukama. A šta je za građane patriotizam, poslušajte u anketi Lele Šćepanović:


Jeste li se ikada zaljubile u nekog zauzetog?\nStručnjaci tvrde da oženjeni muškarci imaju "ono nešto" što ih često čini privlačnijima od slobodnih. Naravno, tu se ne radi samo o fizičkom izgledu, već i o nekim specifičnim osobinama zbog kojih žene, iako znaju da je to krivo, često padaju na muškarce koji su već u braku ili ozbiljnoj vezi s nekom drugom, a evo i šta je najčešće presudno:\nIako brak ne podrazumijeva nužno i odgovornost, statistika je na strani muškaraca koji su izrekli "sudbonosno da". Brojna istraživanja potvrdila su da je većina oženjenih momaka zaposlena i vrlo odgovorna kada je u pitanju porodica. Iako to nije uvijek slučaj, ova osobina ženama je veoma pozitivna i privlačna.\n80.000 žena je odbilo ovog muškarca: Evo šta on kaže da je razlog


Zrenjaninski edukativni centar- Dvadeset godina pružanja podrške i pomoći ženama - RTV Santos\nZrenjaninski edukativni centar će u januaru obeležiti dve decenije postojanja i aktivnog delovanja na polju žaštite ljudskih prava, sa fokusom na pružanje pomoći ženama sa teritorije grada Zrenjanina. Ciljevi ove nevladine organizacije isti su već dvadeset godina, to su: zaštita ženskih ljudskih prava, naročito onih ekonomskih, kulturnih i socijalnih; suzbijanje bilo kog oblika rodnog nasilja ili diskriminacije, kao i ostvarivanje jednakog položaja žena u društvu.\n– Naš program je jasno definisan. Mi se zalažemo za borbu protiv bilo kog oblika rodno zasnovane diskriminacije. Zrenjaninski edukativni centar pre svega pruža određenu vrstu podrške i pomoći ženama žrtvama nasilja. Takođe se bavimo i ekonomskim osnaživanjem žena i to onih koje su iz teže zapošljivih grupa, a poslednjih godina su nam u fokusu žene iz seoskih sredina. Trenutno radimo na programu koji je podržan od strane UN Woman, a koji je usmeren na ekonomsko osnaživanje žena u Banatu i jačanje njihovih ekonomkih inicijativa- rekla je Radoslava Aralica, koordinatorka Zrenjaninskog edukativnog centra.\nRadoslava Aralica- Koordinatorka Zrenjaninskog edukativnog centra\nU Zrenjaninskom edukativnom centru se sa posebnom pažnjom pristupa ženama žrtvama nasilja, gde3 se stručna pomoć se pruža svakoj osobi posebno. Jedna od aktivnosti ove nevladine organizacije je edukacija i pomoć ženama koje planiraju da započnu sopstveni biznis.\nGovoreći o socijalnoj usluzi SOS telefona, Radoslava Aralica je istakla da je primetno povećanje broja poziva od početka globalne pandemije.\n– Osim povećanog broja poziva, promenio se i oblik nasilja. Pored fizičkog, žene sada sve češće prijavljuju i oblike poput ekonomskog zlostavljanja. Upravo zato je važno da žene znaju da imamo grupe za ekonomsko osnaživanje žena. Trenutno je aktivno pet grupa u kojima su žene koje su na obuci, a uskoro će se formirati još pet- navela je Radoslava Aralica.\nSOS telefon aktivan je svakog radnog dana od 10 do 16 časova, a brojevi su 023/581-350 i 066/ 5581-350. Ukoliko niste u mogućnosti da obavite razgovor, imajte na umu da tim stručnjaka iz Zrenjaninskog edukativnog centra odgovara i na Viber, Whats App i SMS poruke.\nPrethodnoRukomet: ŽRK „Proleter“ – ŽRK „Spartak“\nSledećePodrška dragim penzionerima kao i onima kojima je potrebna pomoć u nabavci\nPotresna ispovest naše sugrađanke- Policajac nasilnik nije dobio adekvatnu kaznu, repetirao pištolj na ženu i ćerke\n2. decembra 2021.\t18:00\nTribina o važnosti porodice u večeras u Kulturnom centru\n20. septembra 2021.\t14:26


18.01.2018 21:50 | Srna\nBeograd - Ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović ocijenio je večeras da Priština odbija saradnju u istrazi sa organima Srbije sa ciljem da oteža i spriječi otkrivanje motiva, počinilaca i nalogodavaca ubistva Olivera Ivanovića.\nStefanović je rekao da je potpuno neprihvatljivo reagovanje premijera samoproglašenog Kosova Ramuša Haradinaja, kojim se odbija učešće organa Srbije u istrazi ubistva Ivanovića.\n"Takvo reagovanje ključnih prištinskih institucija jasno ukazuje da tu nema želje da se ubice pronađu i kazne, niti da se istraga profesionalno obavi", rekao je Stefanović za Tanjug i dodao da bi, u suprotnom istraga morala da uključi sve istražne organe koji mogu da pomognu da se dođe do počinilaca i organizatora ubistva.\nOn ističe da je očigledna namjera da se pažnja javnosti usmjerava u pogrešnom pravcu i da se oteža i spriječi otkrivanje pravih motiva, kao i svih odgovornih za ubistvo.\nStefanović kaže da posebno zabrinjava do sada nezabilježena praksa da Euleks ne uzima aktivnije učešće u istražnom procesu ovako teškog krivičnog djela.\n"Uprkos svim zahtevima Euleksu i UNMIK-u da uključi istražne organe Srbije u istragu, do sada smo ostali uskraćeni za bilo kakav odgovor tih međunarodnih institucija", rekao je Stefanović.\nOn dodaje da Srbija i dalje insistira da njeno tužilaštvo, policija i drugi državni organi budu dio istrage, jer smatra da se samo tako može doći do potpune istine i spriječiti da počinioci i njihovi nalogodavci ostanu nekažnjeni.\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je večeras da odbijanje Prištine da srpski politički, pravosudni i drugi organi učestvuju u istrazi ubistva Ivanovića pokazuje da "prištinske vlasti nemaju namjeru da vode istragu na ozbiljan način".\n"To pokazuje da nekome ozbiljna istraga ni ne odgovara. To je politička odluka da ne bude ozbiljne istrage iz koje verovatno proizilaze određena saznanja, namere i ciljevi koji ni malo dobro ne govore o njihovoj ulozi o svemu onome što se desilo", istakao je Đurić.\nHaradinaj je potvrdio danas da je stigao zahtjev Srbije za, kako kaže, razmjenu informacija u istrazi o ubistvu Ivanovića, ali da Unmik i Euleks nisu nadležni da odobre srpskim organima učešće u istrazi tog zločina.\n"Primili smo zahtjev za razmjenu informacija, što je pozitivno za nas. Ali Kosovo nije tražilo /od Srbije/ učešće u istrazi", rekao je Haradinaj na konferenciji za novinare.\nOn je ponovio da je samo Priština nadležna da odobri učešće Beograda u istrazi.\nU zajedničkoj izjavi Ministarstva pravde i MUP-a samoproglašenog Kosova navodi se da je ubistvo Ivanovića neprihvatljivo i da se ne može tolerisati, kao i da takva djela zahtijevaju hitno reagovanje.\n"Ministarstvo pravde je spremno za međusobnu pravnu saradnju i pozdravlja spremnost institucija Srbije da pruže pravnu pomoć kroz razmjenu informacija koje mogu da doprinesu što bržem rješavanja slučaja, ne dovodeći u pitanje istražni postupak i ne dovodeći u pitanje i neprikosnovenu jurisdikciju Kosova u vođenju istrage", navodi se u zajedničkom saopštenju.\nMinistar pravde Kosova Abeljad Tahiri izjavio je ranije da Kosovo neće dozvoliti Srbiji da bude uključena u istragu smrti Ivanovića, te da će se tome baviti policija i tužilaštvo Kosova.


June 2016 - Страница 3 од 16 - Far\nPočetna2016June (Page 3)\nU toku je sanacija metalnog mosta u dimitrovgradskom selu Trnski Odorovci i očekivanja su da rekonstrukcija bude završena do 7. jula kada meštani obeležavaju seosku slavu. https://www.youtube.com/watch?v=qDe4-M0wMnw\nPrevrnulo se teretno vozilo u Sićevačkoj klisuri – 11 osoba hospitalizovano\nU Sićevačkoj klisuri kod mesta Ostrovica nešto posle podneva prevrnulo se teretno vozilo, a u Urgentnom centru Kliničkog centra u Nišu primljeno je 11 osoba. Prema rečima dežurnog hirurga Dragana Mihajlovića u Urgentni centar Kliničkog centra u Nišu primljeno je 11 osoba - petoro\nPejčo Pejčev iz Sofije pobednik teniskog turnira „CARIBROD OPEN 2016“\nPobednik trećeg po redu teniskog turnira „CARIBROD OPEN 2016“ je Pejčo Pejčev iz Sofije, koji je u finalu pobedio sofijanca Jordana Pičurova rezultatom 6:1. Pejčev je u polufinalnom meču sa 6:4 savladao prošlogodišnjeg pobednika Vladimira Marinkovića iz Pirota, dok je Pičurov u polufinalu pobedio\nOvako je izgledao ovogodišnji triatlon u sportskom centru Park iz ugla našeg saradnika Mikana Andreeva – 25 juni (subota) 2016. Pobednici - Miloš Veljev i Andrijana Najdenov iz Dimitrovgrada. Foto: Mikan Andreev [huge_it_gallery id="37"]\nVIDEO – Počela izgradnja centra za migrante u Dimitrovgradu\nU Dimitrovgradu je ozvaničen početak radova na izgradnji tranzitno-prihvatnog centra za migrante. https://www.youtube.com/watch?v=ag6Hg5ndhrU\nVIDEO – Izjava: Dragan Mančev, pomoćnik predsednika opštine Dimitrovgrad o subvencijama u privredi i agraru\nNa dnevnom redu poslednje sednice Opštinskog veća opštine Dimitrovgrad, između ostalog, bilo je razmatranje i usvajanje zaključaka o subvencionisanju kamata u privredi i raspodeli sredstava u poljoprivredi. Za portal “Far” govori Dragan Mančev, pomoćnik predsednika opštine za ekonomski razvoj i poljoprivredu. https://www.youtube.com/watch?v=Jnu5MkVxlx0\nU Dimitrovgradu je ozvaničen početak radova na izgradnji tranzitno-prihvatnog centra u prisustvu predstavnika opštine, nadzornog organa, odgovornog izvođača radova, finansijera i Komesarijata za izbeglice Republike Srbije. Nakon raspisane javne nabavke početkom godine, za izvođača radova je izabrano Javno preduzeće „Komunalac“, a izgradnja centra za


Vučić: Gazivode ne damo\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić poručio je danas, obilazeći jezero Gazivode, da država Srbija ne može i neće da odustane od nečeg što je, kao taj hidrosistem, od strateškog značaja za opstanak Srba na severu Kosova.\nPremijer Vučić obilazi Gazivode (Foto Tanjug)\n"Za nas je jezero Gazivode i hidroenergetski potencijal od velikog značaja. Vodne potencijale i kapacitete najvećim delom koriste Albanci za termoelektranu Obilić i za stanovništvo", naglasio je on.\n"Naša pozicija je da mi od tako važnog i strateškog resursa ne možemo da odustanemo. Uvek smo spremni da isporučujemo vodu albanskoj strani i nikakvih problema s tim nismo imali do sada i neće biti ni u budućnosti", naglasio je Vučić.\nOn je ukazao da je svojevremeno u Briselu govorio „pričajte šta hoćete ali Gazivode ne damo“.\n"Mi te razgovore posle toga nismo nastavljali, a naša pozicija se nije promenila", podvukao je Vučić.\n"Sve vreme tražimo da se raspravlja u Briselu o imovini, da vidimo šta je čije, ali oni nikada nisu želeli da se raspravlja o imovini. Video sam komentare prištinske strane da oni sve smatraju vlasništvom, kako kažu, Republike Kosovo, što je za nas apsolutno neprihvatljivo i sa čim se nismo i nećemo saglasiti", rekao je premijer.\nOn je istakao da je Beograd imao mnogo konstruktivnih predloga koje prištinska strana nije želela da prihvati.\n"U tom smislu sam rekao da sam shvatio da oni ne žele da zajednički radimo i upravljamo, već da hoće da kažu da je ovo stoprocentno njihov resurs, da pripada Republici Kosovo, kako mi kažemo takozvanoj Republici Kosovo. To je za nas nemoguće i neprihvatljivo", kazao je Vučić.\nDirektor Javnog preduzeća "Ibar" Srđan Vulović ukazao je da se 90 odsto kapaciteta tog hidrosistema - jezero Gazivode u dužini od 24 kilometara i malo kompenzaciono jezero Pridvorica, kao i hidrocentrala, nalazi na teritoriji opštine Zubin Potok.\nOn je istakao da je prošle godine ostvarena rekordna proizvodnja od 103,7 miliona kilovat časova, a i da vodu konstantno isporučuje Prištini u količini od pet kubnih metara u sekundi.\n"Često smo optuženi da ne isporučujemo vodu, ali sigurno je da nikada voda sa Gazivoda nije uskraćena", ukazao je Vulović, a premijer dodao da Albanci ne bi imali vodu da nije bilo isporuka sa Gazivoda.\nVulović je objasnio da vodu za piće sa Gazivoda koristi oko 600.000 Albanaca, kao i da se koristi i za hlađenje termoelektrane Obilić A i B.


Skoknu do otadžbine na remont: Nokti, frizura, zubi – da li su usluge u Srbiji zaista isplativije? – Kragujevčani – Najposećeniji portal u Šumadiji\nSkoknu do otadžbine na remont: Nokti, frizura, zubi – da li su usluge u Srbiji zaista isplativije?\nOdgovor je da. Većina zaposlenih u inostranstvu ova mesta posećuje za vreme godišnjeg odmora, kada svakako planira povratak kući, a istraživali smo kolike su razlike u cenama…\nGastarbajteri tradicionalno sve kozmetičke i medicinske usluge obavljaju u Srbiji, i državama regiona, jer one u inostranstvu predstavljaju luksuz.\nČak i oni koji dolaze na samo nekoliko dana, ne propuste da urade manikir ili tretman lica, da se ošišaju ili urade kolorizaciju kose, dok su zubarske ordinacije ponajviše uniseks mesto. Zdravstveni, dentalni i kozmetički turizam se sve više razvija kod nas, posebno imajući u vidu sve veći broj ljudi koji odlazi „preko“.\nTako imamo situaciju da, na primer, Beograd ima dobru vezu s Italijom, Subotica s Norveškom, pa sve više stranaca dolazi u naše gradove „na remont“. Ipak, i dalje je mnogo više naših državljana, koji kažu da ne samo da su ove usluge u Srbiji jeftinije, već i kvalitetnije.\nUzećemo za primer Nemačku, u kojoj je definitivno najviše naših ljudi, ali i komšija iz susednih zemalja: tamo ugradnja jednog implantata košta barem 1.500 evra, a u Srbiji od 300 evra pa naviše. Matematika je jasna: ovde možete uraditi 5 implantata, a u Nemačkoj samo jedan – po istoj ceni.\nCena plombe u Nemačkoj ide od 80 evra, a u Srbiji je prosek 20 evra. Za dečje proteze, koje su im sve češće potrebne, Nemci moraju da izdvoje barem 3.000 evra, a neretko i 8.000, u zavisnosti od stručnjaka i komplikacije problema.\nNaši gastarbajteri kažu da nije uvek reč o tome da li imaju dovoljno novca i ušteđevine, već ne žele da istu stvar plaćaju 5 ili 10 puta više, ako ne moraju. Ovako spoje lepo i korisno, dođu na odmor, vide porodicu, i obave sve što je potrebno.\nOd kada su i domaći frizeri sve edukovaniji kada je reč o kolorizaciji, od tada se i žene koje žive „preko“ i nekoliko decenija – ne libe da u Srbiji urade frizuru. Na primer, u Štutgartu (Minhen je još i skuplji) muško šišanje košta minimum 20 evra, i to uglavnom kod Arapa ili Turaka, a ide i do 40 evra.\nOnda možete zamisliti koliko košta žensko šišanje?\nGastarbajteri kažu da je trošak svakako mnogo veći kada se računaju svi članovi porodice i njihove potrebe. Oni koji posete otadžbinu dva puta godišnje, ističu da u međuvremenu svakako ne idu zapušteni, već posete nemačke salone i ordinacije, ali da „generalni remont“ obavljaju u svom rodnom mestu.\nU Nemačkoj ćete teško naći feniranje za manje od 30 evra, a uz šišanje i farbanje, sve to može da izađe preko 200 evra. U prosečnom srpskom salonu, iste usluge platićete ukupno pedesetak evra, a često i manje. Naravno, ima i domaćih salona koji „drže cene“, maltene kao stranci, ali je poenta da imate izbor.\nDepilacija, manikir, pedikir, tretmani lica… Naše žene su posebno navikle na ove usluge, i činjenica je da važe za jedne od najnegovanijih u Evropi. Ipak, ni njihov gastarbajterski budžet ne može uvek da isprati inostrane cene. Osim toga, zaključak je da ne samo da plate skuplje, već ni ne dobiju bolju uslugu, pa se tek u tom slučaju ne isplati davati silni novac nemačkim fizerima i kozmetičarima.\nAko klasičan manikir radite u Nemačkoj, u objektima koje drže i gde rade Kinezi, možete „proći“ i sa 10 do 15 evra, ali je cena duplo jača ako vas uslužuju Nemci. Situacija je ista i za tretmane lica. Cene ponovo variraju, u zavisnosti od lokacije, stručnjaka, kozmetike, aparata, ali računajte da ćete klasičan tretman teško naći za manje od 50 evra; oni kompleksniji koštaju i do 100 evra, pa naviše.\nZanimljivo je da su i strani turisti izračunali da im se više isplati da plate prevoz do Srbije i smeštaj, plus na primer stomatološke usluge, nego da zube sređuju u svom rodnom mestu, poput Minhena ili Rima. Još jače cene nalazimo u Skandinaviji.\nNaši lekari u svetu su poznati i kao vrsni plastični hirurzi, a o cenama koje drže, ma koliko nama odavde delovale visoke, stranci u svojim zemljama mogu samo da sanjaju. Tako, na primer, operacija ušiju u Velikoj Britaniji košta i do 4.000 evra, a u Srbiji nepune 2.000.\nLiposukcija stomaka u Srbiji može vas koštati oko 1.500 evra, a u Evropi do 5 puta skuplje, mada ima i onih povoljnijih mesta koja ovu uslugu naplaćuju 2.500 evra. Slično je i sa uvećanjem grudi.\nCategories:\tAktuelno\t/ No Responses / by Kragujevčani 21/02/2020