Decenijama, industrija fosilnih goriva, sa posebnim naglaskom na proizvođače nafte i gasa oslanjaju se na proizvode i re�enja Pepperl+Fuchs da bi obezbedili sigurnost i raspolo�ivost u svojim proizvodnim pogonima. Na�a oprema se koristi na istra�ivačkim platformama, naftovodima, gasovodima, kao i u rafinerijama, i globalno je proverena i potvrđena u velikom broju aplikacija procesne automatizacije i sistema za upravljanje resursima (AMS asset management systems), uključujući najslo�enije aplikacije kao �to je Emergency shutdown.\nU dana�njem okru�enju efikasna i jeftina ekstrakcija nafte je vrlo kritičan zahtev. Pepperl+Fuchs poznaje i razume ove procese i ima proizvode koji zadovoljavaju ovu va�nu industrijsku granu. Od naftnih platformi u Meksičkom zalivu do severne Kanade, na�i proizvodi su oslonac u ovim kritičnim aplikacijama.\nSamosigurnosne Ex barijere\nZa�tita od prenapona\nSve dok rafinerije nafte i gasa nastoje da podignu proizvodnju, na tr�i�tu koje je stalno u promenama, ukupno vreme ispravnog rada (Up Time), raspolo�ivost i sigurnost su jasni motivacioni faktori za in�enjere automatizacije. Uređaji Pepperl+Fuchs su implementirani u sisteme da bi otklanjali uska grla procesa i pospe�ili optimizaciju. Nastojimo da razvijemo opremu, koja rafinerijama nafte i gasa, �irom sveta, omogućava da proizvode uz visok nivo pouzdanosti i nizak nivo tro�kova.\nNaftovodi i gasovodi\nSa porastom potreba za energijom, va�nije je nego ikad dostaviti naftu i gas efikasno i �to je moguće jeftinije do �eljenih tr�i�ta. Pepperl+Fuchs nastupa na ovom tr�i�tu sa proizvodima unapređujući propusnu moć i kvalitet prenosa. Od bu�otina i kompresorskih stanica do finalnih me�anja i rezervoara i tankova, na�a oprema je �iroko kori�ćena u aplikacijama ovog segmenta tr�i�ta.


TRAGEDIJA Umrla porodilja, sumnja se da je imala male boginje - juGmedia\nNišlijka stara 21 godinu koja je primljena na lečenje sa kliničkom slikom malih boginja, preminula je jutros oko 6 časova na Infektivnoj klinici od komplikacija izazvanih ovom bolešću, saznaje „Blic“.\nNa Infektivnoj klinici nemaju informaciju da li je porodilja bila vakcinisana MMR vakcinom\n„Reč je o porodilji koja se porodila početkom decembra i koja je bolovala najmanje par nedelja pre nego što je primljena na Infektivnu kliniku. Imala je kliničku sliku morbila, sa ospama, visokom temperaturom i zapaljenjem pluća. Primljena je na kliniku 16. januara, u teškom opštem stanju. Primila je svu antibiotsku i polisimptomatsku terapiju i nije bila na respiratoru“, rekao je prof. dr Vrbić.\nPre četiri dana se druga trudnica zaražena malim boginjama porodila se na Ginekološko-akušerskoj klinici Kliničkog centra u Nišu, uz maksimalne mere zaštite, u izolacionom porodilištu specijalno namenjenom infektivnim pacijentima.\nNa Dečjoj klinici trenutno nema dece koja su na respiratoru usled teže kliničke slike izazvane morbilama.\nPIROT - U Galeriji Muzeja Ponišavlja otvorena je deveta izložba fotografija o temu ‘’(Ne)briga o kulturnom nasledju’’. Sa više od 30 fotografija…\nU toku sa radovi na izgradnji saobraćajnice od skoro 400 metara i ostali radovi neophodni za uređenje komunalne infrastrukture na Zelenoj zoni, u blizini…


Ministarstvo ekonomije pripremilo zakon o redovnosti plaćanja – Ograničenje rokova na 60 dana – ICR\nMinistarstvo ekonomije pripremilo je zakon o redovnosti plaćanja, koji će naredne nedelje biti predstavljen javnosti. Tim propisom, koji će se uskoro naći i u skupštinskoj proceduri, predviđeno je ograničenje rokova plaćanja na maksimalnih 60 dana.\nOvo, za „Novosti“, najavljuje ministar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić. On podseća da, zbog vrlo restriktivnog budžeta, ove godine taj resor neće moći da realizuje program subvencionisanih kredita za likvidnost i investicije privrede. A zahvaljujući tom programu, Srbija je lane imala veći privredni rast od skoro svih država regiona.\n– Nažalost, neće biti tih programa, ali će privreda, pod istim uslovima kao i dosad, moći da koristi povoljne pozajmice koje se realizuju preko Fonda za razvoj – navodi ministar Ćirić.\n– Sredstva kojim će ove godine Fond za razvoj raspolagati veća su nego prošle godine, čak su u slučaju malih preduzeća duplirana – sa 200 na 400 miliona dinara.\n– Svi ulagači će, pod istim uslovima kao i prethodne godine, moći da računaju na subvencije po svakom otvorenom radnom mestu – ističe Ćirić. – Trenutno to nije moguće, jer se uredba, kojom se ova mera omogućava, radi za svaku godinu posebno.\nAli, to je tehnička stvar, jer u razdelu Ministarstva, u budžetu za 2012. godinu, postoje rezervisana sredstva za te namene.\n– Do sada se sprovođenje ove mere samo tehnički nalazilo na razdelu Ministarstva ekonomije u budžetu – navodi Ćirić.\n– Tehnički, čitav posao rađen je preko Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita. A, podržavam olakšano kreditiranje građana koji nameravaju da kupe stan.


Vučić predao Dodiku prednacrt zajedničkog zakona - FILTER\nPredsjednik Srbije Aleksdandar Vučić danas je u Beogradu srpskom članu predsjedništva Bosne i Hercegovine Miloradu Dodiku, predao prednacrt Zakona o zaštiti srpskog jezika i ćiriličnog pisma, koji bi trebalo da usvoje skupštine Srbije i Republike Srpske na Dan nacionalnog jedinstva 15. septembra.\nVučić je na Instagram nalogu “budućenostsrbijeav” istakao da se sa Dodikom u današnjem razgovoru saglasio da je saradnja između Republike Srbije i Srpske izuzetna na svim nivoima i da srpski narod ne smije i ne može sebi da dozvoli bilo kakve sukobe i povratak u prošla vremena.\n“Naše zajedništvo i jedinstveno delovanje na polju ekonomije, kulture, obrazovanja, istorijskog sećanja ni jednog trenutka ne sme biti dovedeno u pitanje”, poručio je Vučić.\nNaveo je da je sa Dodikom vodio “suštinske razgovore o budućnosti celog regiona”, a da su posebno razmatrali inicijativu Otvoreni Balkan, ali i konkretne projekte, poput izgradnje dijela auto-puta od Kuzmina do Bjeljine.\nTags: Aleksandar Vučić Milorad Dodik\nPrethodna VSTS pred kolapsom\nSledeća Ćosić: Nešićeva jedina briga lični interes i profit


CBCG pomogla da finansijski sektor izdrži šokove krize – Bankar.me\nNovember 18, 2021 BANKE, Članci, CRNA GORA, Ekonomija, FINANSIJE, SVE VIJESTI Leave a comment\n“Preporuke Međunarodnog monetarnog fonda već sprovodimo. Dnevni nadzor, monitoring i praćenje svih potencijalnih rizika finansijskog sistema i u punoj mjeri smo s njima usaglašeni”, kazao je guverner Centralne banke Crne Gore Radoje Žugić.\nNa predstavljanju nalaza Misije MMF-a, koja je od 25. oktobra do juče imala godišnje konstultacije sa ovdašnjim institucijama, šef tima Srikant Seshadri je istakao da je ,,finansijski sektor izdržao šokove u znatnoj mjeri zbog podrške CBCG.\nKao ilustraciju tog zaključka, Žugić je iznio nove podatke da aktiva banaka iznosi 5,2 milijarde eura i od početka godine je rasla 13,32 odsto. Krediti su veći za oko devet odsto i sada su na nivou od 3,441 milijardu eura, kapital banaka je uvećan za 5,04 odsto, a solventnost je 17,53 ih dvostruko više od zakonskog minimuma.\n“Depoziti su 4,1 milijardu, a rast izuzetno visok 20,4 procentna poena. Razlozi za to su povjerenje u bankarski sistemi regulatora, ekonomski rast drugog i trećeg kvartala, ah i odsustvo potrošnje. Kada je riječ o novim kreditima, iznose više od 860 miliona eura, čime jedata velika likvidnost privredi i građanima, te podržan snažan oporavak u drugom kvartalu ove godine”, naveo je guverner i izrazio očekivanje da će na isti način uticati na treći kvartal i cijelu godinu.\nSprovođenje deset privremenih mjera koje je CBCG donijela kao podršku kompanijama i građanima, podsjetio je Žugić, istovremeno se odrazilo na likvidnost banaka. I prva procjena kvaliteta aktive (AQR), koja je obuhvatila više od 84 odsto kapitala banaka, imala je odlične rezultate jer je kapital smanjen samo 1,57 odsto, “što pokazuje da je bankarski sistem zdrav i otporan”. Seshadri je iznio stav MMF-a da se sprovođenjem tih rezultata “dalje jača okvir za superviziju i sanaciju banaka”.\n“To smo već primijenili na loše kredite, koji su sada na nivou od 5,65 odsto, a njihov rast nakon implementacije mjera iznosi samo 0,03 procentna poena, što znači da nema velikog opterećenja”, ukazao je guverner.\nŽugić i Seshadri saglasni su u odličnoj ocjeni prevencije pranja novca i finansiranja terorizma, uz harmonizaciju regulative, novi pristup zasnovan na riziku, te edukaciju onih koji sprovode ove kontrole.\n,,U okviru platnog prometa, uskoro će biti raspisan tender za cjelogodišnje instant plaćanje u realnom vremenu, uz modernizaciju i sa finansijskim tehnološkim čvorištima u CBCG”, najavio je Žugić.\nPOJMOVICBCG finansijski sektor kovid mjere misija MMF-a mjere pomoci\nPrevious Svjetska banka: Tokovi doznaka u 2021. bilježe snažan rast od 7,3 odsto\nSljedeći U 2020. država dala oko četiri miliona eura subvencija vlasnicima mHE, oni platili oko 650.000 eura koncesione naknade


Djordjevic: Za brigu o porodici 58 miljardi dinara - Naslovi Online\nDjordjevic: Za brigu o porodici 58 miljardi dinara\n14.09.2018 18:21 blic.rs\nSrbija je ove godine iz budzeta izdvojila 58 milijardi dinara za brigu o porodici, jer je porast nataliteta osnovni cilj Vlade Srbije, izjavio je danas ministar za rad, boracka i socijalna pitanja Zoran Djordjevic na subregionalnoj konferenciji "Promocija napretka u implementaciji Agende 2020".\n- Zelimo da polozaj majki i podsticaj radjanja dece bude na jos vecem nivou. Moramo svi zajedno da istrajemo na putu ka pobosanju demografske slike - rekao je ministar.\nMinistar je podsetio da je jedan od bitnijih segmenata na kojem Ministarstvo radi izmena i dopuna Zakona o radu, koja je planirana za 2020. godinu cime ce se unaprediti poslovanje u Srbiji.\n- Fokusirani smo ka nezaposlenima, teze zaposljivim, marginalizovanim grupama, osobama sa invaliditetom, migrantima, ljudima, kojima je neophodna socijalna podrska, a s druge strane nadlezno je i za poslove zaposljavanja i preduzetnistva, kretanja na trzistu rada, sistema penzionog i invalidskog osiguranja, porodicno pravne zastite, ravnopravnosti polova, sindikalnog organizovanja, planiranja porodice i zastitu porodice i dece - naveo je Djordjevic.\n- Do kraja godine u planu nam je i donosenje Zakona o socijalnom preduzetnistvu, kao i Zakona o radu na lizing - rekao je Djordjevic.\nMinistar je na skupu ocenio i da je napredak Srbije na evropskom putu moguc samo ukoliko svi zajednicki radimo na ostvarenju konacnog cilja, a to je dostojanstvena, efikasna, uspesna i zadovoljna Srbija. Djordjevic je ocenio da je svaki od 17 ciljeva Agende neposredno ili barem u znatnoj meri povezan sa delokrugom Ministarstva za rad, zaposljavanje, boracka i socijalna pitnja.\n- Jasno je da Ciljevi obuhvataju siroku i dinamicnu agendu, koja je po svojoj prirodi univerzalno primenljiva sto je, kada je rec o Republici Srbiji, narocito vidljivo u aktivnostima tog ministarstva - rekao je on.\nU cilju daljeg razvoja sistema socijalne zastite radi se na donosenju nove Strategije razvoja sistema socijalne zastite od 2019. do 2025. godine a u planu je i Strategija deinstitucionalizacije i razvoja usluga socijalne zastite u zajednici. Ove strategije bi izmedju ostalog, kako je dodao, obuhvatile suzbijanje posledica siromastva, najbolji interes dece i porodice, podrska odraslim i starijim, posebno osobama sa invaliditetom.\n- Plan je da se redefinisu savetodavno-terapijske i socijalno-edukativne usluge, koje se pruzaju kao vid pomoci pojedincima i porodicama, koje su u krizi - rekao je on.\nMinistar je naveo na kraju da dobar deo tih mera predstavlja obavezu i pripremu iz Pregovarackog poglavlja 19, ali i 23, odnosno iz Akcionog plana za primenu Poglavlja 23.\n- Sva ta procedura, kao sto je receno, harmonizovana je sa postupcima vezanim za Ciljeve odrzivog razvoja iz Agende 2030 - rekao je on.


Goran Cvetanović : Južne vesti\nJoš jedan mandat za načelnika Gradske uprave Leskovca\n15:28, 14. 5. 2022.\nMiloš Cvetanović, diplomirani pravnik i član Srpske napredne stranke, i u narednih pet godina upravljaće Gradskom upravom Leskovca, pošto su gradski većnici jednoglasno usvojili tu odluku. Reizbor načelnika podržao je i gradonačelnik Goran Cvetanović, ali je istakao da je njegov prezimenjak previše fleksibilan i da zaposleni u radno vreme obavljaju svoje privatne obaveze.\nNakon što je krajem prošle godine imenovan za predsednika Skupštine Stalne konferencije gradova i opština, gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović, na još jednoj u nizu funkcija, u narednih godinu dana rukovodiće i Mrežom asocijacija lokalnih samouprava jugoistočne Evrope (NALAS).\n20:34, 27. 4. 2022.\nNa ovogodišnjem 11. Dunavskom biznis forumu koji je održan u Banja Luci nagrada “Zlatni most” uručena je gradonačelnicima dva najveća grada na jugu Srbije, čime se Sotirovski pohvalila na zvaničnoj Fejsbuk stranici.\nNa otvaranje Digitalnog centra gradonačelnik Leskovca poveo prijatelja iz SNS-a Đukanovića\n14:32, 25. 3. 2022.\nDigitalni kulturni centar danas je otvoren u Leskovcu, a sa gradonačelnikom Goranom Cvetanovićem na otvaranju se pred medijima našao i visoki funkcioner SNS-a Vladimir Đukanović. Da se nastavlja funkcionerska kampanja, prvi čovek Leskovca se nije složio, a prisustvo Đukanovića objasnio je time da je tu kao njegov prijatelj.\nJoš jedna nagrada za gradonačelnika Leskovca - bronzana plaketa "Kapetan Miša Anastasijević"\n16:40, 17. 3. 2022.\nZbog toga što je Leskovac, na čelu sa gradonačelnikom Goranom Cvetanovićem, postao moderan industrijski centar, novosadska kompanija "Media invent" i Privredna komora Srbije uručili su prvom čoveku Leskovca bronzanu plaketu "Kapetan Miša Anastasijević".\nCvetanović: Račun firme Bauvezen u blokadi, to dodatno utiče na kašnjenje radova na Trgu\n16:55, 11. 2. 2022.\nIako Leskovčani očekuju da radovi na Trgu započeti još novembra 2019. godine, a koji kasne već više od godinu i po dana, konačno budu završeni, gradonačelnik Leskovca potvrdio je danas da je račun firme ”Bauvezen” u blokadi, te da je to još jedan problem koji direktno utiče na dinamiku radova.\nPovodom školske slave Svetog Save juče su mladim talentima iz Leskovca podeljene novčane nagrade, ali je ime Mine Lončar, studenta Visoke poslovne škole sa prosekom ocena 10, pročitano tek na samom kraju ceremonije, iako je ona, s obzirom na svoj prosek, trebalo da bude među prvima. Kako bi ispravio grešku, Minu je danas u svom kabinetu primio gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović i poklonio joj papagaja.\nGradonačelnik Leskovca očekuje da za Dubočicu zaigraju Japanci, Kinezi i ”malo Afrikanci”\n15:29, 28. 1. 2022.\nKako bi fudbalerima "Dubočice" uručio jakne koje su donacija Fudbalskog saveza Jablaničkog okruga i poželeo sreću u drugom delu sezone, trening leskovačkog srpskoligaša obišao je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović. Međutim, osim želje da gradski klub na novom stadionu, čiji se završetak očekuje početkom naredne godine, zaigra Superligu, gradonačelnik je poručio Upravi da očekuje da redove "Dubočice", kako sam kaže, pojačaju Japanci, Kinezi i ”malo Afrikanci”.\nGrad Leskovac pre dva dana dobio je sudski spor sa EPS-om, zbog koga će, po rečima gradonačelnika Gorana Cvetanović, to preduzeće na račun Grada morati da plati takse za sve stubove postavljene na teritoriji Leskovca u iznosu od 73 miliona dinara.\nU 2022. godini trebalo bi da bude započeta druga faza rekonstrukcije leskovačke Bolnice vredna 4,5 milijarde dinara, a nezadovoljan odnosom firme Bauvezen prema radovima na Trgu koji kasne više od godinu dana, gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović najavio je da će, ukoliko ta firma dobije posao da rekonstruiše unutrašnjost Bolnice - podneti ostavku.\nOd svih sportista u Leskovcu, po izboru Sportskog saveza, za najboljeg u muškoj konkurenciji u 2021. godini izabran je rukometaš Dubočice i gradski većnik Andrija Atanasković, dok je priznanje za najbolju sportistkinju pripalo košarkašici Maji Miljković. Za najbolji klub proglašeno je KK Zdravlje , najbolji trener je Jelena Stanojević iz Karate kluba Unsu, a među dobitnicima se našao i gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović, kome je pripalao specijalno priznanje za razvoj i afirmaciju sporta.\nLutrija, lokalni bendovi i trubači za novogodišnju noć u Leskovcu\n16:01, 14. 12. 2021.\nDa će se Leskovac razlikovati od ostalih gradova za doček Nove godine najavio je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović, koji je istakao da će, umesto koncerta, biti organizovana novogodišnja lutrija, a muzički program će upotpuniti neki od lokalnih bendova i trubači. Cvetanović je saopštio i da će iz budžeta Grada biti izdvojeno 600.000 dinara za kupovinu kućnih aparata i uređaja koji će se dodeljivati Leskovčanima, dok su vikend vaučeri poklon turističkih organizacija iz cele Srbije.\nKako bi pokušao da ojača saradnju privrednika sa lokalnom samoupravom, gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović organizovao je ”Dan otvorenih vrata” gde su vlasnici malih i srednjih preduzeća izneli probleme sa kojima se suočavaju, poput loše putne infrasturkture do preduzeća u okolini, ali i problemi sa strujom koji su učestali, pogotovo u brdskim naseljima, gde se ljudi bave seoskim turizmom. Pored odgovora, privrednici su dobili i lekciju o tome šta pišu po društvenim mrežama o virusu i vakcinaciji.\nKako bi ojačali dobru komunikaciju i saradnju sa preduzetnicima, vlasnicima malih i srednjih preduzeća, gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović pozvao je sve zainteresovane da u četvrtak od 11 sati u sali Gradskog veća učestvuju u ”Danu otvorenih vrata”.


VELIKO INTERESOVANJE ZA NOVA RADNA MESTA - SDPlus\nNacionalna služba za zapošljavanje – filijala Smederevo u saradnji sa Gradom organizovala je sajam zapošljavanja u holu Centra za kulturu. Sajam je otvorila zamenica gradonačelnika Marija Marković Stavrić u prisustvu direktorke Filijale Smederevo Nacionalne službe za zapošljavanje Jasmine Beočanin.\nZamenica gradonačelnika je tim povodom prisutnima poželela mnogo uspeha na ovogodišnjem sajmu i istakla značaj koji sajam zapošljavanja ima za Smederevo.\n“Ove godine Grad Smederevo izdvojio je 12 miliona dinara za samozapošljavanje i novozapošljavanje, konkurisali smo kod Ministarstva i očekujemo još toliko sredstava. U odnosu na predhodnu godinu, povećali smo izdvojena sredstva iz gradskog budžeta sa tri na pet miliona na ime Javnih radova. Cilj Grada Smedereva je da svakom sugrađaninu obezbedi bolje uslove za život kroz rad u svom gradu, da sa poslodavcima svi mi zajedničkim snagama stvorimo bolje poslovne prilike u našem gradu ” istakla je Marković Stavrić u svom obraćanju.


Međugodišnja inflacija u BiH u februaru 8,1 posto\nTanjug 29. marta 2022. 10:43\nSARAJEVO – Inflacija u Bosni i Hercegovini, merena rastom potrošačkih cena, iznosila je u februaru 1,5 odsto na mesečnom nivou, a na godišnjem 8,1 procenat, prema podacima Agencije za statistiku BiH.\nHrana i bezalkoholna pića su u februaru u odnosu na januar poskupeli za 2,2 odsto, alkoholna pića i duvan za 0,2 procenta, stanovanje i režijski troškovi za 1,1, nameštaj i aparati za domaćinstvo za jedan odsto, a zdravstvo za 0,3 odsto, prenose Nezavisne novine.\nCene prevoza su proseku povećane za 3,3 posto, komunikacije, obrazovanje i ostala dobra i usluge za po 0,1 odsto, dok su rekreacija i kultura u proseku poskupeli za 0,5 odsto, a u istom procentu su porasle i cene u restoranima i hotelima.\nNa godišnjem nivou su cene hrane i bezalkoholnih pića skočile za 13,3 odsto, alkoholnih pića i duvana za 0,5 posto, stanovanja i režijskih troškovia za sedam procenata, nameštaja, aparata za domaćinstvo i redovno održavanje kuće za 5,1, a zdravstva za 1,1 odsto.\nCene prevoza su u februaru u odnosu na isti lanjski mesec u proseku bile više za 15,4 posto, komunikacije za 0,3 odsto, za koliko je poskupelo i obrazovanje, cene rekreacije i kulturea su porasle za 4,6 odsto, restorani i hoteli za pet odsto, a ostala dobra i usluge za 3,2 odsto, dok su cene odeće i obuće u proseku pale za 7,1 odsto.


Dugoročno rješavanje problema zastarjele medicinske opreme UKC-a Tuzla sa 3.300.000 KM\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo Dugoročno rješavanje problema zastarjele medicinske opreme UKC-a Tuzla sa 3.300.000 KM\nTuzla – Vlada Tuzlanskog kantona donijela je Odluku o davanju saglasnosti na tekst Ugovora o sufinansiranju nabavke medicinske opreme između Vlade Tuzlanskog kantona i JZU UKC Tuzla u iznosu 3.300.000 KM. Ovim će biti dugoročno riješen problem zastarjele opreme koja je u funkciji duže od standardnog vijeka trajanja i nabavke dijela opreme u cilju održavanja dostignutog standarda kvaliteta zdravstvenih usluga koje pruža UKC Tuzla.\nTakođer bit će stvoreni uslovi za uvođenje potpuno novih zdravstvenih usluga koje nije moguće ostvariti ni u bilo kojoj drugoj zdravstvenoj ustanovi u Bosni i Hercegovini. Realizacijom ovog projekta, dugoročno će se riješiti značajan dio problema koje Ustanova ima sa starijom medicinskom opremom, a koji se ogledaju u povećanim troškovima održavanja, nemogućnošću atestiranja i nedostatka rezervnih dijelova.\nNabavka medicinske opreme procijenjena je u vrijednosti 7.000.000 KM bez PDV-a, a planirano je da se sredstva za finansiranje predmetne nabavke obezbijede u periodu od 2016. do 2020. godine. Dio sredstava finansirat će UKC Tuzla iz svojih sredstava dok će Vlada TK podržati projekat izdvajanjem preko takozvanih kapitalnih ulaganja. Riječ o projektu od najšireg društvenog značaja, koji će omogućiti Ustanovi da i u budućnosti odgovori svojim društvenim zadacima koji se, prije svega, odnose na zaštitu zdravlja stanovništva, kao što je to i do sada uspješno radila.


Vesti online / Vesti / Svet / Nemački mediji: Erdogan je novi Cezar\nNemački mediji: Erdogan je novi Cezar\nNemački mediji pišu da u Evropskoj uniji raste zabrinutost za razvoj demokratije u Turskoj i opstanak sporazuma između EU i Turske o izbeglicama nakon najavljenog odlaska premijera te zemlje Ahmeta Davutoglua i izricanja višegodišnjih zatvorskih kazni novinarima.\nSvi ga kritikuju, on tera po svom...\n"Zidojče cajtung" navodi da je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan otkrio novu formu "cezarizma" i da se, ističe list, neće smiriti sve dok ne ostvari svoj ideal "osmanskog predsednickog sistema".\n"Svako ko je sve svoje nade ulagao u reformatora Erdogana, sada na delu vidi rezultat neobuzdane želje za vlašću. Nada u pluralisticku i demokratsku Tursku topi se sa svakim uhapšenim novinarom, sa svakim novim zakonom o bezbednosti koji se usvoji u parlamentu, sa svakom samovoljnom reakcijom na opravdane ponude EU za saradnju", ocenjuje list.\n* "Erdogan mora bolje da reaguje na kritike"\n* Erdogan: Turska je potrebnija EU više nego oni nama!\n"Manhajmer morgen" se pita da li promene u vrhu vlasti u Turskoj znače i propast sporazuma EU-Turska o povratku izbeglica.\n"Nakon ostavke premijera Davutoglua u Berlinu i Briselu zvone zvona za uzbunu. On je uložio veliki napor i borio se za sklapanje sporazuma. Pri tome se dokazao kao partner od poverenja. Nasuprot tome, predsednik Erdogan želi da iz sporazuma izvuče političku korist za sebe. On izbeglice koristi kao oružje protiv EU", zaključuje ovaj list.\n"Vestfelišen nahrihten" ocenjuje da se "Erdogan već oprostio od EU" i podseća da je turski predsednik odbio zahtev EU da izmeni Zakon o borbi protiv terorizma.\n"Erdogan omalovažava EU kada porucuje 'mi idemo našim, a vi idite svojim putem'. Signali koje šalje Ankara ne znace ništa dobro. Brisel bi polako morao da zauzme jasan stav i da, za početak, prekine pristupne pregovore sa Turskom", navodi list.\nSVET Erdogan traži 3 milijarde evra od EU!\nSVET Erdogan: EU je uvek obmanjivala Tursku\nSVET Erdogan: Turska je potrebnija EU više nego oni nama!\nSVET Poslednji sati turske demokratije\nNedelja 08.05.2016. 11:22\nErdogan je državni turski "Alfonso Kapone" koji državu i vojsku upotrebljava za ličnu pljačku svojih građana, djelova Iraka i Sirije za bogaćenje svoje familije.


26.06.2021 u 18:50\nHiljade Palestinaca protestuju zbog smrti kritičara vlasti\nPalestinci na Zapadnoj obali protestovali su danas treći dan zaredom nakon smrti istaknutog kritičara palestinskih vlasti. Hiljade ljudi okupili su se u Hebronu i Ramali, a više hiljada ljudi okupile su se i na pogrebu 44-godišnjeg Nisara Banata dan ranije. Banat je umro u četvrtak kod Hebrona tokom hapšenja. Tačni razlozi njegove smrti nisu još poznati. Prema Nezavisnoj palestinskoj komisiji za ljudska prava, obdukcija je pokazala da je zadobio jake udarce, uključujući po glavi i vratu, kao i da mu je suzavac bačen u lice. Snage bezbednosti tvrde da su imale nalog za njegovo hapšenje zbog navodnog kršenja palestinskog zakona protiv sajber kriminala. Taj zakon između ostalog ograničava slobodu izražavanja na društvenim medijima, prenosi Tanjug. Prema palestinskim izvorima, na\n31.05.2021 u 23:38\nGAZA - Šef egipatske obaveštajne službe Abas Kamel sastao se danas u Gazi s čelnicima Hamasa u pokušaju da ojača primirje između te palestinske militantne grupe i Izraela, i razgovara o planovima obnove nakon nedavnih neprijateljstava, rekli su egipatski i palestinski zvaničnici. To je prva poseta egipatskog šefa obaveštajne službe enklavi od početka 2000-ih, navodi Rojters. „Diskusija je usredsređena na načine za učvršćavanje primirja i planove za obnovu Gaze nakon nedavne izraelske agresije”, rekao je zvaničnik Hamasa koji je želeo da ostane anoniman. Zvaničnici Hamasa, predvođeni liderom Gaze Jehijom el Sinvarom, pozvaće Kairo da pritisne Izrael da zaustavi „svoje napade na naš narod u Jerusalimu i Šeik Džari”, rekao je. Veliki plakati egipatskog predsednika Abdela Fataha\nSrušio se zid pijace Stari Merkator u Novom Beogradu


Milioni Tadžikistanaca živeli su i radili u Rusiji u poslednjih 30 godina i lojalni su toj zemlji.\nPiše: Parviz Mulodžonov\nRusku invaziju na Ukrajinu prati nezapamćena informativna i propagandna kampanja s ciljem da se rat opravda u Rusiji i izvan nje – posebno u postsovjetskim zemljama koje se tradicionalno smatraju geopolitičkim saveznicima Rusije, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nMeđutim, s druge strane, postoji protok informacija koje pokazuju tragične posledice rata koje uključuju kršenja ljudskih prava velikih razmera, navodne zločine, uništene gradove, hiljade mrtvih i milione izbeglih i raseljenih lica.\nTi izveštaji su u suprotnosti sa zvaničnim narativom Kremlja i podelili su javno mnjenje u Tadžikistanu, zemlji koja je i sama prošla kroz krvavi građanski rat 90-ih u kojem je Rusija bila primarni spoljni akter i zainteresovana strana.\nTakvi izveštaji su takođe pokrenuli niz debata u tadžikistanskom javnom diskursu dok su tadžikistanske vlasti i zvanični mediji skoro nemi o invaziji Rusije na njenog suseda.\nPlitko izveštavanje o ratu posledica je želje autoritarne vlade da domaći mediji izbegavaju izveštaje o užasnim događajima u Ukrajini ili da ih prate s neutralne pozicije – u očiglednom pokušaju Dušanbea da ne pokvari ekonomske i političke odnose niti sa Zapadom ni s Moskvom.\nGeneralno, lokalna štampa i televizija slede nezvanična uputstva, uz izuzetak nekoliko privatnih publikacija i platformi društvenih medija.\nNeki novinari pravdaju sleđenje takve politike praktičnim razlozima zbog velikog broja tadžikistanskih migranata koji rade u Rusiji. "Ako bismo, na primer, objavili materijale koji osuđuju Rusiju (zbog rata), mnogi naši migranti bili bi deportovani i tako bismo samo naškodili društvu", rekao je za RSE poznati tadžikistanski novinar Huršed Atovulo.\nU tadžikistanskim političkim uslovima pod kontrolom države nema nikakvih istraživanja javnog mnjenja o tome šta ljudi misle o ratu u Ukrajini.\nMeđutim, kao i u drugim bivšim sovjetskim republikama u kojima je medijsko okruženje ili pod kontrolom države ili u njemu dominiraju mediji na ruskom jeziku, Tadžikistanci su generalno podeljeni u tri glavne grupe.\nPrvo, tu je grupa aktivnih pristalica ruske invazije čije mišljenje odgovara narativu propagande ruskih medija.\nTa grupa uključuje mnoge ljude i frakcije koji su tradicionalno činili društvenu bazu ruske "meke moći" ne samo u Tadžikistanu već i u drugim bivšim sovjetskim republikama. Ključni među njima su pristalice komunističke ideologije i partije s antizapadnim osećanjima, deo sekularne inteligencije koja govori ruski i širi sloj stanovništva koji je nostalgičan za sovjetskom erom.\nNasuprot njima je druga i manja grupa aktivnih kritičara ruske invazije zgroženih nivoom brutalnosti i brojem civilnih žrtava u sukobu, među kojima su obrazovani intelektualci, umetnici, nezavisni novinari, građanski aktivisti i pristalice tadžikistanske opozicije.\nU tom pogledu, neki od proopozicionih blogera nalaze sličnosti između rata u Ukrajini i tadžikistanskog građanskog rata 90-ih, koji je obeležen zverstvima velikih razmera koje su sprovele prokomunističke snage koje je podržavala i snabdevala Moskva.\nTreću grupu i najveći deo populacije čine uglavnom migrantski radnici, poljoprivrednici i prodavci na bazarima koji ne prate redovno vesti. Oni imaju nejasnu predstavu šta se dešava u Ukrajini, ali obično imaju razumevanja za Rusiju i njenu politiku.\nMnogi Tadžikistanci vesti iz spoljnog sveta dobijaju s ruskih televizija pod kontrolom države.\nVeoma neobičan fenomen u javnom mnjenju Tadžikistana je savez prokomunističkih grupa i pristalica militantnih džihadističkih organizacija koje pod antizapadnim i antiameričkim sloganima podržavaju rusku invaziju.\nDebate i nesporazumi između zagovornika i protivnika rata često postaju tako intenzivne da s društvenih medija prelaze na privatni život, zaoštravajući odnose između ljudi, kolega, prijatelja, pa čak i članova iste porodice.\nKako je jedan tadžikistanski novinar rekao za RSE pod uslovom da ne bude imenovan: "Zbog rata u Ukrajini samo u poslednjih nekoliko nedelja izgubio sam nekoliko prijatelja s kojima sam bio u dobrim odnosima dugi niz godina ".\nDrugi bloger se požalio: "Izbegavam da gledam vesti državne televizije sa svojom porodicom jer ne mogu da podnesem kako komentarišu događaje u Ukrajini".\nVećina Tadžikistanca podržava ruski rat\nPrema portalu Cabar Asia i tadžikistanskom servisu RSE-a, procenjuje se da 65-70 odsto komentara Tadžikistanaca na glavnim platformama društvenih medija direktno ili indirektno podržava ili opravdava ruske akcije u Ukrajini.\nSociolozi kažu da je ovaj trend posledica jake veze koju Tadžikistan održava s informacionim prostorom ruskog govornog područja, pri čemu mnogi u toj zemlji o ukrajinskim i drugim međunarodnim temama dobijaju informacije iz ruskih medija, posebno televizijskih stanica i tok šou emisija.\nDrugim rečima, Tadžikistan i dalje spoljni svet gleda očima ruskih medija pod kontrolom Kremlja.\nTadžikistanski novinar Radžab Mirzo kaže da diskusije na društvenim mrežama o ratu u Ukrajini odlikuju nedostatak tolerancije, oštri sukobi i rasprostranjena upotreba jezika mržnje. On, međutim, dodaje da je trenutni visok nivo podrške u tadžikistanskom društvu za invaziju Rusije privremeni fenomen, pošto Moskva u propagandnom ratu gubi od Zapada.\nTadžikistanska filmska režiserka Anisa Sobiri rekla je za RSE da mnogi Tadžikistanci podržavaju rusku invaziju na Ukrajinu jer "samo tadžikistansko društvo ima veću toleranciju na agresiju".\nNeki novinari i stručnjaci ističu mentalitet tadžikistanskog naroda koji oseća zahvalnost Rusiji u kojoj je zaposleno do dva miliona ljudi iz Tadžikistana.\nMnogi migrantski radnici, njihovi rođaci i članovi porodice znaju da njihovo socijalno blagostanje, životni standard i ekonomska budućnost zavise od Rusije. To je stvorilo neku vrstu fiziološke zavisnosti među Tadžikistancima po kojoj je jedini način za poboljšanje društvenog statusa emigriranje u Rusiju.\nTo je dovelo do povećanja broja Tadžikistanaca koji su dobili ruske pasoše sa 44.700 u 2019. na 63.400 sledeće godine i oko 103.000 dosad u 2022. godini.\nTo je takođe razlog što mnogi od njih odbijaju da priznaju neki drugi narativ o Ukrajini ili da saslušaju alternativne informacije ili tačke gledanja.\nČitalac po imenu Somoni napisao je 19. marta na sajtu tadžikistanskog servisa RSE-a: "Kako je Rusija postupala u Ukrajini tokom vremena, istorija će dati svoj sud. Ali Rusija ostaje jedina opcija za Tadžikistan".\nDrugi Tadžikistanac pod imenom Narodni osvetnik izjavio je: "Bio sam za Rusiju, ostajem uz nju i uvek ću biti; zahvaljujući Rusiji živim, radim i izdržavam svoju porodicu u vreme kada moju otadžbinu nije bilo briga za mene... Hvala, Rusijo!!!"\nMeđutim, krajnji izraz odanosti Rusiji predstavlja izjava Jormuhamda Saidova, čiji je sin među šestoro Tadžikistanaca koji su nedavno poginuli u Ukrajini boreći se za Rusiju.\n"To je bila sudbina mog sina", rekao je Saidov. "Kažem vam, naša porodica mogla je da se prehrani zahvaljujući ruskoj državi od 1992. do danas. Nemamo pritužbi na Rusiju. A ako nas pozove tadžikistanska vlada, svi ćemo otići i služiti Rusiji u ratu."


BBC: Talibani aktivni na 70 posto teritorije Avganistana\nDim nakon eksplozije auto-bombe u Kabulu, 27. januar 2018. godine.\nTalibani su otvoreno aktvni u 70 posto avganistanskih distrikata, dok u potpunosti kontrolišu 4 posto zemlje i demonstriraju otvoreno fizičko prisustvo u drugih 66 posto, ukazuje studija koju je objavio BBC.\nPrema razgovorima sa više od 1.200 pojedinačnih izvora u svim distriktima Avganistana, prisustvo talibana mnogo je veće nego što je to pokazala nedavna procjena međunarodne koalicije koju predvodi NATO (ISAF).\nISAF je u utorak saopštio da su talibani aktivni ili kontrolišu 44 posto avganistanskih distrikta od oktobra 2017.\nAvganistan je u proteklih devet dana u obnovljnom vrtlogu terorističkih napada, što dovodi u pitanje rezultate posljednje agresivnije američke strategije, predstavljene prošlog ljeta, čiji je cilj osnažiti borbu protiv talibana u ratu koji traje duže od 16 godina.\nBomba sakrivena u ambulantnim kolima u centru Kabula ubila je više od 100 ljudi samo sedam dana nakon napada na međunarodni hotel, takođe u avganistanskoj prijestonici, u kojem je stradalo više od 20 ljudi, uključujući i četvoro američkih građana.\nKako navodi Reuters, BBC je brojio u 399 distrikata u Avgansitanu, dok su snage predvođene NATO-om računale 407. Razlog ove diskrepance nije još uvijek jasan.\nBBC studija kaže da avganistanska vlada kontroliše 122 disktrikta, odnosono oko 30 posto zemlje. I pored toga, navodi se, ta teritorija nije sigurna od napada talibana.\n"Kabul i drugi veliki gradovi, primjera radi pretrpjeli su velike napade koji su lansirani iz okolnih oblasti, ili od strane 'ćelija spavača', i tokom istraživačkog perioda, kao i prije i posliije", stoji u izvještaju.\nUpitan za BBC-jevu studiju Pentagon, navodi Reuters, nije direktno komentarisao, ali su ukazali na posljednje brojke kolicije predvođene NATO-om koje kažu da je oko 56 procenata teritorije Avganistana pod kontrolom vlade ili njenim uticajem.\nKapetan Thomas Gresback, portparol koalicije u Kabulu, izjavio je da je BBC "precijenio uticaj i impakt militanata".\n"To je kriminalna mreža a ne vlada na čekanju" rekao je Gresback u email odgovoru Reutersu.\nBritanski javni servis je citirao je pak portparola predsjednika Avganistana Ašrafa Ganija, koji je takođe pokušao da ublaži nalaze BBC.\nStudija BBC je navela i da je takozvana "Islamska država" (IDIL) prisustna u 30 distrikta, ali su naveli da oni nemaju punu kontrolu niti u jednom od njih.


Jul, 2008 No. 84\nBRITANSKI AMBASADOR U POSETI ASOCIJACIJI MEDIJA\nAmbasador Velike Britanije u Srbiji, Stiven Vordsvort posetio je sedište Asocijacije medija gde je razgovarao sa glavnim urednicima i direktorima medijskih kuća okupljenih oko Asocijacije. U razgovoru koji je potrajao mnogo duže od predviđenog vremena ambasador Vordsvort je sa prisutnim glavnim urednicima i direktorima medijskih kuća razgovarao o šansama za priključivanje Srbije Evropskoj uniji, status Kosova, aktuelnoj političkoj situaciju u zemlji i programu nove vlade, ekonomskoj saradnji dve zemlje, odnosu prema predstavnicima krupnog kapitala i mogućnosti saradnje na planu implementacije viših standarda u medijskoj sferi. Stiven Vordsvort je predstavnicima medijskih kuća okupljenih oko Asocijacije medija obećao konkretnu pomoć ambasade Velike Britanije u što bržem uspostavljanju kontakada sa odgovarajućim medijskim organizacijama u Velikoj Britaniji kao i hitno razmatranje agende o mogućnostima konkretne saradnje na globalnom medijskom planu.\nZAJEDNO NA IFRA EXPO 08 U AMSTERDAM\nNa inicijativu Asocijacije medija, renomirana turistička agencija «Kompas» iz Novog Sada odlučila je da formira specijalni aranžman za posetu izložbi IFRA EXPO 08, koja će ove godine biti održana u Amsterdamu od 27. do 30. oktobra.\nReč je o najvećem sajmu opreme namenjene novinskoj industriji, koji svake godine na jednom mestu okupi više od 350 izlagača iz celog sveta čije štandove za tri sajamska dana obiđe oko desetak hiljada medijskih stručnjaka. O pogodnostima koje nudi sajamski putni aranžman agencije «Kompas» informisaćemo vas u okviru sadržaja vanrednih brojeva Newslettera, a oni najnestrpljiviji već sada mogu da dobiju informacije na telefon +381 21 66 11 299 ili na e-mail adresi: kompas@eunet.yu\nNASLOVNE STRANE SRPSKIH MEDIJA NA SAJTU NEWSEUMA\nZahvaljujući zajedničkoj aktivnosti Asocijacije medija i medijskih kuća «Blic», «Danas», «Politika» i «Novosti», a uz pomoć Ambasade SAD u Beogradu i uz maksimalno razumevanje saradnika Newseum-a (Washington DC, US) od nedavno se na web sajtu jednog od najprestižnijih medijskih muzeja u svetu mogu naći i naslovne strane osnovnih izdanja pomenutih novina. Tako su, uz svakodnevno ažuriranje, naslovne stranice naših dnevnika zauzele svoje mesto među više od 600 naslovnih strana dnevnih listova iz 60 zemalja sveta i možete ih svakodnevno pronaći na internet adresi: www.newseum.org uz obilje drugih informacija o izložbama i ostalim aktivnostima u Newseumu.\nSARADNJA «POLITIKE» I «ADRIA MEDIA SRBIJA»\nKompanija „Politika novine i magazini“ i izdavačka kuća „Adria Media Serbia“ (obe medijske kuće su članice Asocijacije medija) dogovorile su se o saradnji u izdavanju specijalnih novinskih dodataka „National geographic“, „Sensa“ i „Gala style“. Svakog utorka, počev od 08. jula 2008. svi čitaoci Politike dobijaće uz svoj primerak lista i jedan od tri nova dodatka, „National geographic“ dva puta mesečno, a dodatke „Sensa“ i „Gala style“ jednom mesečno.\nNovi dodaci neće predstavljati izbor skraćenih tekstova iz istoimenih magazina, već će tekstovi i izbor tema biti prilagođeni i namenjeni samo čitalačkoj publici lista „Politika“. Svaki dodatak izlaziće u boji, na premaznom papiru, na 16 strana, istakli su Ivan Tadić iz «Politike» i Stevan Vatreš iz «Adria Media Serbia».\n«NOVOSTI» I «NIN» REALIZOVALI ZAJEDNIČKI PROJEKAT\nKompanije «Novosti» i «NIN» (članice Asocijacije medija) uspešno su realizovale zajednički izdavački projekat. Reč je o izdavanju knjige Dušana Kovačevića «20 srpskih podela», koja je štampana i promovisana u okviru obeležavanja 40. godišnjice spisateljskog rada ovog književnika.\nKnjiga je štampana u početnom tiražu od 15.000 primeraka, a po ceni od 300 dinara može se kupiti na svim bolje snabdevenim kioscima za prodaju štampe. Ovo je inače prvi zajednički izdavački projekat kompanija «Novosti» i NIN.\n“BLIC” ČITA 1.033.500 ČITALACA\nPrema poslednjim podacima istraživanja koje je sprovedeno na srpskom tržištu od strane Agencije za istraživanje javnog mnjenja i tržišta, “Strategic Marketing”, dnevni list „Blic” (Član Asocijacije medija) dostigao je rejting čitanosti od 1.033.500. Istraživanje je inače zasnovano na podacima koji su prikupljeni u periodu, od 30.06.2008 –6.07.2008, na ukupnoj populaciji starosti od 12-65 godina.\nPo poslednjim podacima kompanije koja se bavi oditovanjem tiraža štampanih medija i elektronskih izdanja u Srbiji, „ABC Srbija”, u mececu maju na teritoriji Srbije dnevni list ”Blic” je bio najprodavanije izdanje u Srbiji sa prodatim tiražom od 155.851 primeraka na dnevnom nivou, a ukupni prodati tiraž na dnevnom nivou kada je reč o prodaji u Srbiji, Republici Srpskoj i Crnoj Gori) bio je 170.430 primeraka.\nNOVI SAJT RTS-A – IZAZOV I POTREBA\nRadio-televizija Srbije ima redizajniran sajt, preciznije - internet portal. Portal www.rts.rs korisnicima nudi direktan pristup informacijama o šest programa delovanja RTS-a, četiri radijska, dva televizijska, satelitskom programu, dopisništvu, kao i organizaciji RTS-a, sertifikacionom telu, muzičkoj produkciji, PGP-RTS, programskoj arhivi, istraživanju i izdavaštvu, galeriji, digitalnom emitovanju, tenderima, pretplati i Evrosongu. Posetioci portala jednostavno biraju oblast koja ih interesuje, brzo i efikasno se informišu o vestima, sportu, radio i TV programu, mogućnostima podcast-feed opcije, programima koji idu uživo i svemu što je aktuelno u RTS-u. Novine su naročito vidljive u modernom dizajnu i jednostavnoj upotrebi. Posebno je unapređen segment najave TV programa.\nHEMOFARM DOMAĆIN NEMAČKOM AMBASADORU\nAmbasador Nemačke u Srbiji Wolframa Mass, je posetio kompaniju Hemofarm (pridruženi član Asocijacije medija). Ambasador je imao priliku da se bliže upozna sa kompanijom koja je farmaceutski lider, a od pre dve godine je u okrilju nemačke Grupa STADA. Tokom posete gost je razgovarao sa Miodragom Babićem, predsednikom Hemofarma i njegovim saradnicima. Pored informacija o poslovanju Hemofarma bilo je reči i o privrednoj saradnji dveju zemalja. Ambasador Mass je istakao da je u Hemofarm koncernu realizovana najveća nemačka investicija u Srbiji i da je preuzimanje Hemofarma od strane STADA Grupe primer i za sve ostale potencijalne investitore iz Nemačke. Predsednik Hemofarma, Miodrag Babić istako je značaj potrebe da se promeni slika Srbije, koju svet ima i izrazio uverenje da će tome doprineti i uspešna saradnja Nemačke i Srbije na ekonomskom polju.\nInače, Asocijacija medija od osnivanja ima izuzetno uspešnu saradnju sa ambasadom SR Nemačke na implementaciji viših profesionalnih standarda u medijskoj sferi, što je nastavljeno i dolaskom Wolframa Massa na mesto ambasadora u Srbiji.\nIZABRAN UPRAVNI ODBOR „POLITIKE AD”\nSkupština akcionara kompanije „Politika AD” izabrala je na 19. redovnoj sednici Upravni odbor te kompanije. Dosadašnji članovi Upravnog odbora Emir Kusturica, Matija Bećković, Predrag Mihajlović, Miroslav Pešić, Mladen Sermenti, Vladislav Cvetković i Zoran Vacić i ubuduće će obavljati tu funkciju. Na mestu predstavnika Vlade u upravnom odboru ubuduće će biti i Jovan Simić, dok će male akcionare, zastupati Živko Baljkas.\nSkupština akcionara prihvatila je i predlog da šest članova Upravnog odbora, koje je delegirala Vlada Srbije budu: Goran Marković, Slobodan Marković, Sonja Liht, Branimir Dimitrijević, Slobodan Bogunović i Zoran Stojiljković. Ovim je kompletiran broj od 15 članova tog tela. Predstavnici Politike a.d. u skupštini kompanije Politika novine i magazini (član Asocijacije medija) ubuduće će biti: Jovan Simić, Branimir Dimitrijević i Predrag Mihajlović, a predstavnici kompanije VAC (WAZ) su Andreas Rudas, Srgjan Kerim i Mark Mickasch.\nPOŠTA DOBITNIK PRIZNANjA „BIZNIS PARTNER 2008”\nJavno preduzeće PTT saobraćaja „Srbija” (pridruženi član Asocijacije medija) dobitnik je priznanja „Biznis partner 2008” u oblasti PTT usluga. Ovo prestižno poslovno i javno priznanje, koje se već 14 godina dodeljuje najboljim kompanijama i institucijama iz regiona, primio je Goran Ćirić, generalni direktor Pošte Srbije.\nU obrazloženju komisije, navodi se da je „Pošta Srbije, kao lider na tržištu poštanskih, novčanih i informatičko-komunikacionih servisa, ostvarila dobre poslovne rezultate, poštovala visok stepen profesionalnosti i etičnosti, uvažavala svoje poslovne partnere, klijente i potrošače i vodila računa o širim društvenim interesima, lokalnoj zajednici i ekološkim imperativima okruženja”.\nVRHOVNI SUD ODBIO TUŽBU RTL-A\nVrhovni sud Srbije odbio je kao neosnovanu tužbu koju je televizija RTL podnela protiv odluke Saveta Republičke radiodifuzne agencije. Kako je saopšteno iz RRA, Vrhovni sud Srbije je presudio da je agencija pravilno postupila odbijajući prigovor RTL-a izjavljen na odluku Saveta RRA da im ne izda dozvolu za emitovanje programa na nacionalnom nivou.\nVrhovni sud je u presudi naveo da rešenjem RRA o odbijanju prigovora nije povređen zakon, navodi se u saopštenju. Dodaje se da su time iscrpljena sva pravna sredstva podnosioca prijava na javni konkurs za izdavanje dozvola za emitovanje programa, dve godine od donošenja odluke Saveta RRA.\nVODEĆI SVETSKI INVESTITOR U POSETI COMTREID GRUPI\nPredsednik investicionog fonda 'Templeton' Mark Mobius posetio je kompaniju ComTrade Group kako bi sa menadžmentom grupacije i predsednikom Veselinom Jevrosimovićem razgovarao o mogućim ulaganjima u region.\nMobius, se smatra jednim od vodećih svetskih stručnjaka za investicije, posebno na brzorastućim tržištima. Zbog svog izuzetnog poznavanja ove vrste tržišta, on je, kroz svoje angažovanje u Svetskoj Banci, ključna ličnost u razvoju međunarodne politike za tržišta u razvoju. Vrednost fonda kojim lično upravlja g. Mobius iznosi više od 37 milijardi dolara, a ukupna vrednost 'Templeton' fonda je veća od 600 milijardi dolara.\nInvesticioni fond 'Templeton' igraće veoma važnu ulogu u budućim akvizicijama ComTrade grupacije u Jugoistočnoj Evropi, kao i u nastavku realizacije strategije širenja njenog poslovanja u regionu.\nPROMOVISANA PRODAJA STANOVA U KOMPLEKSU BELVILLE\nKompanija Blok 67 Associates prvih dana jula počela je prodaju stanova, poslovnog prostora, garaža i parking mesta u kompleksu Belville u novobeogradskom Bloku 67. Investitori koji stoje iza ovog projekta su Delta Real Estate, članica Delta Holdinga (pridruženi član Asocijacije medija) i Hypo Alpe Adria Group.\nBelville predstavlja najveći stambeno-poslovni kompleks koji je izgrađen u regionu u poslednjih nekoliko decenija. Na parceli veličine 13,7 hektara izgrađeni su objekti ukupne površine veće od 250.000 kvadratnih metara. Celokupna investicija vredna je više od 230 miliona evra.\nKompleks čine dve poslovne zgrade, 14 stambeno-poslovnih objekata koji će imati 10 ili 13 spratova, zatim šest podzemnih garaža i pristupne saobraćajnice sa kompletnom infrastrukturom. Tržištu je ponuđeno 1.858 stanova različitih struktura, zatim 333 lokala u prizemlju stambenih zgrada i 2.543 garaže, parking mesta u podzemnim garažama i otvorenim parking prostorima.\nSvi detalji o naselju Belville, cenama i uslovima kupovine mogu se videti na web adresi: www.belville.rs .\nOBJAVLJEN PA POVUČEN KONKURS ZA UO RTS\nRepublička radiodifuzna agencija poništila je javni poziv za predlaganje kandidata za članove Upravnog odbora Radio-televizije Srbije, koji je Savet RRA objavio u medijima početkom jula, što je izazvalo snažno protivljenje uprave i uredništva Javnog medijskog servisa, ali i šire javnosti. Upravni odbor RTS-a nedavno je Okružnom javnom tužilaštvu u Beogradu podneo krivičnu prijavu protiv NN članova Saveta RRA koji su, kako ocenjuju urednici i novinari RTS-a, „prekršili zakon i falsifikovali službena dokumenta“ raspisivanjem tog javnog poziva. Sadašnjem Upravnom odboru Javnog servisa, koji ima devet članova i konstituisan je 19. aprila 2006, mandat ističe tek 2011. godine.\nBEOGRAD DOMAĆIN KONFERENCIJE SEEMAR 08\nMeđunarodna konferencija istraživača i korisnika istraživanja, SEEMAR 08. biće održana u Beogradu 13. i 14. oktobra 2008. godine. Na skupu se očekuje učešće stručnjaka iz više od 20 zemalja. Opširnije informacije o konferenciji SEEMAR 08 očekuju vas na internet adresi: www.seemar.org.yu\nKotizacija za one koji se za učešće budu prijavljivali do 15 septembra iznosi 300 evra, a nakon toga će biti 350 evra.\nTELEKOM SRBIJA PODRŽAVA ZNANJE\nTelekom Srbija a.d. (pridruženi član Asocijacije medija), u okviru akcije „Odlično za odlične!“ nagrađuje sve učenike osnovnih i srednjih škola koji su školsku godinu završili sa odličnim uspehom, pružajući im mogućnost da koriste Internet za samo jedan dinar mesečno, u periodu od tri meseca. Odlikaši samo treba da izaberu jedan od četiri ADSL paketa i da se prijave u nekoj od poslovnica Telekoma, uz đačku knjižicu ili svedočanstvo, a oni mlađi od 18 godina, i uz prisustvo jednog roditelja. Rok za prijavljivanje je do 1. septembra 2008., a 1.000 najbržih će dobiti i lepe nagrade – USB memoriju od 2GB i Haloplus karticu za međunarodne telefonske pozive.\nNEMAČKA: REZULTATI ODITOVANJA TIRAŽA U PRVOM POLUGOĐU\nPrema rezultatima oditovanja tiraža u prvom polugođu 2008. godine tri najtiražnija dnevna lista u Nemačkoj bili su: Bild sa 3.401.491 prosečno prodatih primeraka dnevno, Suddetische Zeitung sa 448.411 prodatih primeraka i Frankfurter Allgemeine Zeitung sa 366.478 primeraka. Među magazinima tzv «opšteg interesa» najtiražniji je Der Spiegel sa 1.027.353 prodatih primeraka po broju, a slede: Stern sa 986.753 i Reader’s Digest sa 791.359 prieraka. U grupaciji «consumer magasines» najtiražniji je TV 14 sa 2.327.374 prodatih primeraka po broju, a slede: TV Digital sa 2.023.386 i Das Haus sa 1.796.864. Nemačka je inače po veličini peto novinsko tržište na svetu odmah iza Kine, Indije, Japana i SAD.\nTRINITI MIROR ZABRINUT ZA PROFIT\nMenadžeri kompanije Trinity Mirror, vodeće britanske novinske grupacije sa pet izdanja na nacionalnom nivou, 150 regionalnih novina i više od 200 vebsajtova ozbilno su zabrinuti da će profit biti manji čak za 10 procenata u odnosu na onaj koji su planirali. Menadžment je saopštio da je značajno podbacio prihod od oglasa, kao rezultat ekonomske krize sa kojim se suočava i britaska privreda. U okviru nacionalne divizije u Engleskoj Trinity Mirror štampa: Daily Miror, Sunday Mirror i magazin The People, dok se na tržište Škotske plasira Daily Record i Sunday Mail.\nVAC KUPIO UDEO U ALBANSKOM TV KANALU „VIZION+“\nVAC (WAZ) medijska grupa je kupovinom udela u nacionalnom tv kanalu „Vizion+“ ušla na albansko medijsko tržište. Do kupovine manjinskog udela u do sada najuspešnijem i finansijski najnezavisnijem kanalu u Albaniji, došlo je nakon više od godinu dana sondiranja albanskog medijskog tržišta i intenzivnih pregovora u Tirani. Dogovoreno je da se kupoprodajna cena ne saopštava.\nNakon udela u „Vizion+“, VAC medijska grupa ne isključuje svoj dalji angažman na albanskom medijskom tržištu.\nU KINI LANSIRAN PRVI NEDELJNIK NA ENGLESKOM\nKompanija Wenhui-Xinmin United Press Group lansirala je početkom jula prvi kineski nedeljnik na engleskom jeziku “Sundayu”. Reč je o sublimatu dnevnika «Shanghai Daily» koji se štampa u dve sekcije od kojih je prva posvećena lokalnim, nacionalnim i internacionalnim vestima i sportu. Drugi deo, koji nosi naziv «Vibe» posvećen je zabavi, modi i tzv. Lifestyule sadržajima. Cena nedeljnika na engleskom jeziku je 3 juana (0,28 evra).\nEKONOMSKA KRIZA UGROŽAVA PRIHODE OD OGLASA\nPrema nedavno saopštenim podacima američki izdavači magazina beleze značajno smanjenje prihoda od oglasa pre svega izazvano opštom ekonomskom krizom. Iako je prihod od oglasa u prvom polugođu 2008. godine dostigao cifru od oko 11,554 milijardi dolara u odnosu na isti period prethodne godine to predstavlja pad od 3,1 odsto. Tokom prvog polugodja broj ukupno objavljenih oglasnih strana opao je za 7,4 procenta u odnosu na isti period 2007. godine. Inače ukupan prihod od oglasa, koji je tokom drugog kvartala 2007. godine dostihgao iznos od 6,297 milijardi dolara ustvari predstavlja prihod koji je manji za 4,7 odsto u odnosu na drugi kvartal prethodne godine.\nBERTELSMANN PRODAJE POSLOVE U AMERICI\nNemački medijski džin kompanija Bertelsmann potpisala je ugovor po kome svoj severnoaerički internet klub za prodaju knjiga i muzike ustupa privatnoj investitorskoj grupi Najafi. Ovo je deo kompanijske strategije da se manje profitabilni poslovi prodaju najboljim ponuđačima. Cena ove transakcije nije saopštena.\nNBC ORGANIZUJE “OLIMPIJSKO” ISTRAŽIVANJE GLEDANOSTI\nAmerički medijski gigant kompanija NBC Universal saopštila je da će za vreme Olimpijskih igara u Pekingu realizovati do sada najveće istraživanje gledanosti koje će obuhvatiti gledanost programa, koji se emituje putem televizije, VOD, web-a i celularnih telefona. Rezultati istraživanja u čijoj realizaciji će učestvovati vodeće kompanije iz ove oblasti poput Nielsen Media Research, Rentrak, Quantcast, Omniture… namenjeni su, naravno, poslovnim partnerima u nastojanju da se uvećaju prihodi od oglašavanja.\nU KANADI RASTE PRIHOD OD ONLAJN OGLAŠAVANJA\nKanadski Interactive Advertising Bureau of Canada (IAB) saopštio je početkom jula da su prihodi od on lajn oglašavanja tokom 2007. godine dostigli iznos od 1,2 milijarde dolara, što predstavlja povećanje od 38 odsto u odnosu na prihode ostvarene tokom 2006. godine. Na taj način je prihod koji su izdavači ostvarili po ovom osnovu u proteklom petogodišnjem periodu uvećan za pet puta sa 237 miliona ostvarenih 2003. godine na 1,2 milijarde dolara u 2007. godini


Kompanija “Global Logistic Properties” (GLP), koja iznajmljuje skladišta kompanijama za internetsku prodaju, poput “Amazona” i “Alibabe”, biće prodata kineskom konzorciju za 11,7 milijardi dolara.\nU Narodnoj skupštini Republike Srbije se očekuje usvajanje Zakona o upisima u katastar. Nadležni tvrde da će biti pojednostavljena procedura za upis u katastar nepokretnosti, i omogućeni kraći rokovi za donošenje rešenja sa 15 na 3 dana i brži upis u katastar.\nDa li postoji imovinska odgovornost direktora DOO ili članova uprave (ako su imenovana) za neizmirene poreske obaveze privrednog društva?\nU aktivnom privrednom društvu direktor odgovara društvu za štetu koju mu prouzrokuje kršenjem odredaba Zakona o privrednim društvima, statuta ili odluke skupštine.


Fijatu indeks održivosti Dau Džons - B92.net\nFijatu indeks održivosti Dau Džons\nKompanija Fijat (FiatS.p.A) uvrštena je èetvrtu godinu zaredom u prestižni evropski i svetski indeks održivosti Dau Džons.\nIzvor: Tanjug petak, 14.09.2012. | 16:21\nReè je o Dau Džons indeksu održivosti (DJSI), s dobijenim rezultatom 91/100 u poreðenju s prosekom od 74/100 za kompanije iz automobilskog sektora koje ocenjuje specijalizovana grupacija za održivo upravljanje sredstvima SAM, saopštio je Fijat.\nÈlanstvo u prestižnom svetskom i evropskom indeksu održivosti Dau Džonsa rezervisano je za kompanije koje su ocenjenjene kao najbolje u klasi u pogledu njihovog poslovanja, kao i ostvarenih rezultata na polju zaštite životne sredine i socijalnih performansi.\nOstale kompanije iz automobilskog sektora uvrštene u Dau Džonsov indeks "Svet" za 2012-13. su BMW i "Folksvagen", a u indeks "Evropa" samo "Fijat" i BMW.\n"Kultura odgovornosti je sastavni deo biznis modela grupacije Fijat, zato što verujemo da je prava vrednost multinacionalne organizacije kao što je naša takoðe odredjena njenim nivoom ekološke svesti, poštovanjem ljudi, fer i transparentnim ponašanjem u komercijalnim odnosima i pozitivnim doprinosom lokalnim zajednicama", izjavio je generalni direktor Fijata Serðo Markione.\nGrupacija je ostvarila maksimalan rezultat u gotovo svakom delu analize koji je vezan za oblast životne sredine (klimatske promene i strategija smanjenja zagadjenja, ekološke politike i menadžment, upravljanje prirodnim resursima) i u socijalnoj dimenziji u oblastima razvoja ljudskih resursa i upravljanja, brizi za zdravlje i bezbednost, angažovanju vlasnika akcija, kao i društveno odgovornom poslovanju i filantropiji.\nMaksimalna ocena je, takoðe, data za brend menadžment, inovativne procese i upravljanje lancem snabdevanja.\nOvi rezultati pokazuju kako je integracija Fijata i Krajslera omoguæila još veæu fokusiranost na održivost, spajanjem dobrih strana svakog partnera i deljenjem rešenja koja su se dobro pokazala u praksi, istièe se u saopštenju.


Mihajlović je za K1 televiziju rekla da je EPS trebalo da u remont velikog bloka uđe ranije "pa bi možda ranije i završio", kao i da je "Srbijagas" trebalo ranije da pregovara o ugovoru (sa Gaspromom za snabdevanje gasom), i dodala da veliki problem predstavljaju i veliki dugovi korisnika prema EPS i "Srbijagasu".\nOna je naglasila i da će se energetske krize ponavljati i da na to treba biti spreman.\n"Ova kriza će trajati do marta i do tada nijedna cena nije realna cena. Hajde da sačekamo mart da vidimo kakve su cene u Evropi, kada se sve stabilizuje. Tek tada možemo da razgovaramo", rekla je Mihajlović.\nOna je, kako navodi televizija K1, poručila i da javna preduzeća nemaju pravo da se ponašaju nedomaćinski.\n"Srbijagas i EPS su javna preduzeća u kojima zaposleni imaju 30 odsto veće plate od prosečne plate u Srbiji. U energetskom sektoru sam 30 godina i za to vreme ništa nije izgrađeno. Mislim da izgradnja termoelektrane na ugalj nije dobra ideja, kako zbog zagađenja tako i zbog plaćanja visokih 'karbon' taksi", rekla je Mihajlović.\nNajavila je i da će Srbija do kraja godine imati Energetsku strategiju i javnu raspravu i navela primer Rumunije koja je tokom prethodne decenije smanjila upotrebu uglja za 17 odsto.\n"Moramo da budemo svesni da lignit nije gorivo koje pruža energetsku sigurnost. Lignit je ugalj najlošijeg kvaliteta i to nije onaj lignit od pre 20 godina, pun je mulja", upozorila je Mihajlović.\nKada je reč o snabdevanju gasom, ocenila je da je za Srbiju veoma važno da ima dva gasovoda, i dodala da bi "interkonektor" Niš-Dimitrovgrad-Bugarska trebalo da bude završen 2023.\n"To je važno kako bismo imali i drugog dobavljača. Sada imamo jednog - Gasprom - i dva pravca. Hajde da imamo i drugu mogućnost", rekla je Mihajlović.\nPodsetila je i da država subvencioniše ugradnju solarnih panela za domaćinstva, i da je cena jednog panela koji proizvodi dovoljno struje za prosečnu potrošnju oko 4.000 evra, a da "država i grad" daju polovinu te sume, dok su banke spremne da omoguće otplatu na rate.\nOna je poručila da se "mora smanjiti potrošnja energije i u privredi i u domaćinstvima".\n"Potrebne su nam velike i srednje hidroelektrane, solarne i vetroelektrane. Naš problem su veliki inertni sistemi koji nisu voljni da se prilagođavaju i da menjaju svoju politiku", upozorila je Mihajlović i zaključila da se ne može reagovati "kad se nešto desi, već morate imati strategiju".\nMihajlović je najavila da će za zamenu individualnih ložišta, koja značajno doprinose zagađenju vazduha, u narednom periodu biti izdvojeno "još više novca".


Juniori Borca poraženi u Nišu\nJuniori Borca poraženi su od Konstantina u Nišu rezultatom 62:42 u petom kolu Roda lige Srbije.\nZanimljivo je da su izabranici Vladimira Zlatanovića u prvoj četvrtinu postigli 18 poena, a u preostale tri – ukupno 24! Jasno je da se sa takvim učinkom pobeda nije mogla očekivati.\nBorcu je ovo treći poraz, a Konstantinu treća pobeda.\nU poraženom timu samo jedan košarkaš imao je dvocifren košgeterski učinak – Lazarević sa 10 poena, čemu je dodao i 15 skokova. Mladići koji su već igrali za prvi tim, Šušić i Petrović, postigli su šest, odnosno pet poena. I u ovoj utakmici Čačani su bili lišeni pomoći Boška Bumbića, koji je prekomandovan u prvi tim.\nPriliku da poprave loš utisa sa juga Srbije igrači Borca imaće naredne subote u Hali kraj Morave, gde će dočekati Marinos iz Novog Sada.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Juniori Borca poraženi u Nišu".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Juniori Borca poraženi u Nišu". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Naša stranka | Bešlija: Tražili smo transparentan i otvoren budžet za građane\nBešlija: Tražili smo transparentan i otvoren budžet za građane\nVildana Bešlija, vijećnica Naše stranke u Novom Sarajevu, dala je pregled rasprave o budžetu, te je predočila ključne stvari koje nisu prihvaćene u raspravi o budžetu ove sarajevske općine za 2016. godinu.\n„Nije umanjen grant za vjerske zajednice, premda smo zatražili da se sredstva prebace na stvari od većeg prioriteta i značaja za lokalnu zajednicu. S druge strane, našim amandmanom su smanjena sredstva za adaptaciju sale Općinskog vijeća sa 400 na 100 hiljada maraka, što smatramo iskorakom, budući da je svakako nejasno kako je ova stavka ušla u budžet budući da ne postoji nikakva odluka koja predviđa adaptaciju. Dakle, napravili smo neke pomake, ali to je ipak bilo nedovoljno da možemo reći da je prijedlog budžeta bio prihvatljiv“, zaključila je Bešlija.\n„Načelnik nije podržao amandman za povećanje granta za užine djece u osnovnim školama, koji je trebao ići od smanjenja izdvajanja za vjerske zajednice. Naši razlozi su bili proširenje kategorija djece koja primaju besplatne užine na djecu iz porodica slabijeg imovnog stanja, a posebno samohranih roditelja, budući da je ovo pravo do sada bilo osigurano samo onima koji primaju dječiji doplatak“, kazala je Vildana Bešlija.\n„Također, nije prihvaćen amandman za uvođenje Granta za osobe sa invaliditetom. Veoma je bitno uvođenje ovog granta, jer su ove kategorije stanovništva zapostavljene u društvu, posebno gledano sa aspekta uključivanja u redovne životne aktivnosti nakon školovanja, odnosno nakon navršenih 18 godina života. Smatramo da nema sistemskog djelovanja po ovom osnovu inače u društvu, a posebno u lokalnoj zajednici“, podvukla je Bešlija.\n„Iako smo u više navrata tražili razmatranje Prijedloga za izmjene i dopune odluka o naknadama vijećnicima i članovima radnih tijela, te plata i naknada džavnih službenika i izabranih dužnosnika u smislu smanjenja ovog vida primanja, i ovaj put smo insistirali da se već u januaru razmatraju navedene odluke. Međutim, ni ovaj put nismo podržani. Očigledno je da vlasti u 2016. godini planiraju nastaviti loše prakse iz ranijih godina“ rekla je na kraju presjeka pregleda rasprave o budžetu, Vildana Bešlija.


Slušanje pop i heavy metal muzike iz osamdesetih smanjuje nivo stresa i spušta visok pritisak - eKlinika\n19:30 - 03. 03. 2021.\nMuzika sigurno može da utiče na poboljšanje raspoloženja i na regulisanje nivoa stresa. Ali, ne baš svaka i ne uvek.\nSlušanje muzike pokreće ispoljavanje emocija što je uvek dobro za psihičko zdravlje Foto: Shutterstock\nPotpuno bezbolni načini za spuštanje nivoa stresa\nIstraživači turske kompanije Vera Klinik tragali su za vezom između muzike, stresa i gubitka kose, a istraživanje je sprovedeno na 1.540 učesnika. Volonteri, uzrasta od 18 do 65 godina, slušali su više žanrova muzike na jednoj poznatoj muzičkoj platformi, a ujedno su im mereni pojedini parametri koji određuju nivo stresa.\nRezultati su pokazali da je plejlista engleske tv emisije “It’s a Sin”, na kojoj se uglavnom nalaze hitovi iz 80-ih, bila definitivno najbolja za smanjivanje nivoa stresa. Kod 36 odsto korisnika, rad srca je doveden u red, dok je kod čak 96 odsto merenje pokazalo spuštanje visokog krvnog pritiska.\nNa drugoj plejlisti, “Heavy Metal Classics”, brojke su takođe bile afirmativne i iznosile su 18 odsto smanjenja za ubrzani rad srca i 89 odsto za visoki pritisak.\nIstraživači kažu da rezultati možda mogu da deluju iznenađujuće, ali samo „na prvu loptu“. Međutim, sa medicinske strane oni imaju mnogo smisla. Pop hitovi iz 80-ih donose osećaj pozitivne nostalgije koju mnogi osećaju i danas. Uglavnom opuštajući, emotivan i optimističan zvuk doprinosi lučenju endorfina i serotonina, zbog čega se ljudi osećaju srećnije i mirnije.\nKada je o hevi metalu reč, utvrđeno je da ova energična, brza i ekspresivna muzika može da pomogne slušaocima da kanališu i iskažu sopstvena osećanja, a to je, kažu naučnici, uvek dobro, smirujuće i oslobađajuće.\nNe slušajte heavy metal u vožnji\nDok slušanje metala može da pomogne u smanjenju stresa, ispostavilo se da ipak postoji situacija u kojoj nije dobro slušati ga – ako vozite. Jedna studija je pokazala da kada ovaj muzički žanr dopire iz zvučnika, to je obično uz pojačani nivo buke, jer ova muzika i ne može da se sluša tiho. Iz nekog razloga, prepuštajući se na ovaj način iskazivanju emocija, ljudi su skloniji da neodgovornije voze i popušta im pažnja, zbog čega dolazi do saobraćajnih nezgoda.\nMuzika novog vremena glasna i jednoobrazna\nAnalizirajući muzičku arhivu The Million Song Dataset, naučnici su konstatovali i da su pesme novog vremena „postale glasnije i homogenizovanije u smislu akorda i melodija”.\nUzorak je bio prilično reprezentativan i uključio je čak 464.411 pesama kako bi naučnici „koristili dinamičke procese na kompleksnim umreženim sistemima, ustanovili veze i pronašli statističke obrasce” koji su ovo i potvrdili. Zaključeno je takođe da muzički producenti i tehničari “čine muziku sve glasnijom jer ona tako zvuči novije i modernije”.\nTakođe, ona je i jednoličnija što smeta formiranju dobrog ukusa i kritičkog mišljenja, a percepcija modernog slušalačkog tela se znatno smanjila: već posle 2 i po minuta slušanja ove muzike, ljudi ostaju bez strpljenja i traže nešto novo. Neki, doduše, slušaju jedino tu, jednoličnu vrstu muzike i nisu zainteresovani ni za jednu drugu, i to bi moglo biti predmet nekih novih, važnih i psiholoških i socioloških studija.\n25. 01. 2021. 8:00


Petoro Somboraca na Evropskom olimpijskom festivalu mladih - www.025.rs\nHomeSOMBORDRUŠTVOPetoro Somboraca na Evropskom olimpijskom festivalu mladih\n11/07/2019 redakcija DRUŠTVO, NASLOVNA, SOMBOR, SPORT 0\nPovodom učešća petoro naših sugrađana na Evropskom olimpijskom festivalu mladih članovi Olimpijskog komiteta Srbije posetili su danas, 11. jula 2019. godine Sombor.\nU zgradi Županije dočekala ih je gradska većnica za oblast omladine i sporta Antonija Nađ Kosanović sa predstavnicima Sportskog saveza grada Sombora.\nTroje biciklista, Mihajlo Stolić, Igor Nadoveza i Bojana Vujasinović sa trenerom – selektorom Markom Sudarićem koji su članovi BK „S Team“ i rvač Dejan Fratrić iz RK „Soko“ ostvarili su odgovarajuće norme i ušli u tim Srbije. Ovom prilikom Olimpijski komitet uručio je sportsku opremu Somborcima koji će se takmičiti na Evropskom olimpijskom festivalu mladih.\n„Nama je drago kada vidimo da imamo toliko uspešnih sportista, da se sav taj trud koji lokalna samouprava ulaže da poboljša uslove i kvalitet treninga petostruko vraća kroz vaše rezultate. Naravno, vaši treneri imaju veliku zaslugu za to što ste uspeli da ispunite norme“ poručila je mladim takmičarima većnica za oblast omladine i sporta Antonija Nađ Kosanović i zahvalila se Olimpijskom komitetu na opremi koju su obezbedili i za svu podršku koju pružaju sportistima kako bi oni mogli da predstave Srbiju na najbolji mogući način.\nMarketing menadžer Olimpijskog komiteta Srbije Dejan Kozlina zahvalio se Gradu Somboru, Biciklističkom savezu i Rvačkom savezu za način na koji ulažu u mlade sportiste. „Nadamo se da će rezultati u Bakuu zaista biti na visokom nivou. Imamo 56 dečaka i devojčica koji će se takmičiti u 9 sportova, jedna je ekipa u odbojci i sve ostalo su takmičari koji su u pojedinačnim sportovima izborili norme“ rekao je Kozlina.\nEvropski olimpijski festival mladih održava se u Bakuu, u Azerbejdžanu, od 19. do 29. jula ove godine.\nU prvom kolu Prve lige Sever, rukometaši Somborelektro ostvarili su zasluženu I ubedljivu pobedu u Apatinu, protiv istoimenog podmlađenog domaćina. […]\nFinale Sportskih igara mladih održano je protekle nedelje u Beogradu. Karavan Sportskih igara mladih ove godine obišao je trideset i […]\nGrad Sombor je zajedno sa 60 gradova i opština sa teritorije Republike Srbije učesnik takmičenja „Šampioni bezgotovinskog plaćanja“ koje organizuju […]


CafeBar&Restoran | Hajde da imamo vremena za one koji su uvek tu za nas Hajde da imamo vremena za one koji su uvek tu za nas\n„Hej, sad sam u nekoj gužvi, ali čujemo se ovih dana, moraš da navratiš do mene“ – koliko puta ste ovo rekli osobi sa kojom stvarno želite da provedete popodne, da se uz šoljicu prave domaće kafe ispričate o svim onim važnim i manje važnim temama. Ali vreme tako brzo prolazi, gužva postaje redovno stanje i svi se pitamo da li je moguće da smo ljude koji su uvek tu za nas stavili na poslednje mesto na listi prioriteta.\nNije samo vreme krivo\nProblem često nije samo u vremenu, već i u našoj lošoj organizaciji. Dobro napravljena lista dnevnih i sedmičnih zadataka oslobodiće prostor za ono što je najvažnije –porodicu i prijatelje, omiljeni hobi i sve one male stvari koje se pamte i životu daju vrednost.\nNove tehnologije donele su nam brojne prednosti, ali se kod mnogih od nas razvila navika da više stvari radimo u isto vreme. Dok obavljamo poslovne obaveze, na računaru “iskače” primamljiv oglas za letovanje ili novi restoran u kraju. Uveče dok porodično gledamo film stižu poruke i poslovni mejlovi, jer su novi kanali komunikacije doprineli utisku da smo stalno na raspolaganju.\nSvi imamo oko sebe drage osobe koje su uvek tu uz nas da nam pruže podršku i podele lepe ali i one ne tako lepe trenutke. To su ljudi koje zanima kako su nam protekli važan sastanak, ispit ili lekarska kontrola. Uvek prvi zovu da vide da li smo bezbedno sleteli, a na kraju napornog dana od njih stiže poruka da nas čeka topla večera. Potrudite se da za njih uvek imate vremena. Čak i onda kada vam se čini da ste toliko opterećeni problemima i da niste dobro društvo, zapamtite da se uz podršku dragih ljudi sve brige lakše podnose. Zato kada vas sledeći put put pozovu, odvojte vreme, pristavite vodu, zakuvajte jednu domaću i ne oklevajte, jer ovi mali rituali provereno spajaju ljude, a naš dan čine lepšim i boljim.\nPristavite kaficu i hajde da imamo vremena za zajedničke trenutke za smeh, opuštanje i evociranje uspomena\nNe zaboravite da nekako uklopite u gust raspored i svoje roditelje. Oni su uvek bili tu za nas, a sada strpljivo čekaju da se javimo, jer znaju da se danas brže živi nego u njihovo vreme. Ukoliko žive daleko, organizujte jedno virtuelno druženje preko Skajpa ili Vajbera uz kaficu. Setite se kako ste uz ritual ispijanja omiljenog napitka zajedno donosili sve važne životne odluke.\nKad god pomislite da nemate dovoljno vremena, setite se da je vreme valuta kojom sami raspolažete a da zajednički trenuci sa dragim ljudima predstavljaju savršen način da bar na kratko pritisnemo kočnicu i pobegnemo od užurbanog tempa svakodnevice. Pristavite kaficu i hajde da imamo vremena za zajedničke trenutke za smeh, opuštanje i evociranje uspomena.\nTagovi: domaća kafa grand domaća kafa grand kafa hajde da imamo vremena prava domaća kafa sve nas spaja i miris i ukus zakuvajte kafu\nAleksandar Manojlović, brend menadžer kompanije „Hygiene Systems”, u intervjuu za „CafeBar & Restoran” govori o nedoumicama koje vlasnici ugost...


Prestolonaslednik čestitao Trampu - Ozonpress :: internet portal\nTag: čestitao, prestolonaslednik, Tramp\nPrestolonaslednik Aleksandar čestitao je Donaldu Trampu na izboru za predsednika Sjedinjenih Država.\n– Najsrdačnije čestitam Donaldu Trampu na izboru za sledećeg predsednika Sjedinjenih Država, čemu je prethodila naporna kampanja. Takođe mu čestitam i na izjavi „došlo je vreme da zalečimo rane podela. Poručujem i demokratama i republikancima da je nastupilo vreme da se ujedinimo kao narod“. Siguran sam da će naše dve zemlje, Srbija i Sjedinjene Države, raditi zajednički pod vođstvom našeg premijera i Donalda Trampa na jačanju osnova i razvijanju saradnje za zajedničko dobro naših naroda – stoji u čestitci Prestolonaslednika Aleksandra.\nOgorceni 11/11/2016 u 17:40 Odgovorite\nPrestolonaslednik u Srbiji ne postoji, kada cete to vi novinari jednom shvatiti. Postoji samo covek koji bi zeleo da bude kralj, kao sto bih i ja zeleo da budem astronaut, a kada bi me ljudi tako i zvali sigurno bi neko pomislio da sam lud.


Srbija na čelu OEBS-a tokom najveće krize od Hladnog rata - Sputnjik Srbija\n16:50 01 Decembar 2020\n17:43 24.02.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić ocenio je danas u Njujorku da se srpsko predsedavanje OEBS-u odvija u uslovima najveće krize evropske bezbednosti od kraja Hladnog rata i dodao da će Srbija učiniti sve da se kriza u Ukrajini reši na nepristrasan i transparentan način.\nGovoreći na brifingu u Savetu bezbednosti UN o prioritetima rada OEBS-a u 2015. godini, Dačić je kazao da se ta organizacija danas suočava sa zaoštravanjem institucionalnih podela, nadmetanjem i sukobom u kontekstu međusobno isključivih percepcija.\n„OEBS iz 2015. se veoma razlikuje od OEBS-a od samo pre dve godine. Kriza u i oko Ukrajine i dalje dominira bezbednosnim raspravama u Evropi kao i 2014, ali njen uticaj je daleko širi. Ona je istakla trajnu svrsishodnost OEBS-a kao organizacije koja je najpodesnija za prevazilaženje rastućih podela i omogućavanje kooperativnih rešenja“, rekao je Dačić u Njujorku, prenosi Beta.\nPrema njegovim rečima, Srbija „čini sve“ kako bi se napori OEBS-a za diplomatskim rešenjem aktuelne krize nastavili na nepristrasan i transparentan način.\n„Od preuzimanja predsedavanja Organizacijom početkom ove godine, mojom agendom dominira aktuelna politička kriza i eskalacija nasilja u Ukrajini. Paket mera najavljenih u Minsku 12. februara i dalje predstavlja najbolju raspoloživu mapu puta koja vodi smirivanju na istoku te zemlje“, rekao je ministar i dodao da će Posmatračka misija OEBS-a nastaviti da patrolira ukrajinsko-ruskom granicom.\nDačić je istakao da rešavanje zamrznutih sukoba zauzima visoko mesto na programu srpskog predsedavanja OEBS-u, dodavši da „posebno zabrinjava“ pogoršanje situacije u Nagorno-Karabahu i zastoj u rešavanju krize u Pridnjestrovlju.\nOn je kazao da će Srbija tokom predsedavanja OEBS-u, pažnju posvetiti i pojavi stranih terorističkih boraca, kao i nasilnom ekstremizmu i radikalizaciji koja vode terorizmu, posebno radikalizaciji omladine, dodavši da će od 30. juna do 1. jula u Beču sazvati ekspertsku konferenciju za borbu protiv terorizma na prostoru OEBS-a.\nObraćajući se učesnicima brifinga u Savetu bezbednosti UN, Dačić je ocenio da je partnerstvo te organizacije i OEBS-a „ključno za rešavanje bezbednosnih izazova na evroatlantskom i evroazijskom prostoru“ i dodao da OEBS želi intenziviranje partnerstva sa UN.\n„Sve strukture OEBS-a sarađuju sa širokim spektrom tela i organizacija UN u cilju jačanja bezbednosti u sve tri dimenzije na prostoru OEBS-a i susednih regiona. Spremni smo da tu saradnju učinimo operativnijom i više orijentisanom na rezultate putem oživljavanja razgovora sa osobljem i pragmatičnom implementacijom postojećeg institucionalnog okvira“, rekao je Dačić.\nOn je dodao da je OEBS posvećen stvaranju novih sinergija sa UN u ključnim regionima od zajedničkog interesa, koji uključuju Istočnu i Jugoistočnu Evropu, Kavkaz, Centralnu Aziju, Avganistan i južni Mediteran.\nPolitička volja ključna za primenu sporazuma\nPredsedavajući OEBS-a Ivica Dačić izjavio je u Njujorku da je mirovni sporazum iz Minska o Ukrajini „šansa koja se ne sme propustiti“ i da je u ovom trenutku „osnovno pitanje“ ima li političke volje da se dogovor sprovede, prenosi Beta.\n„Osnovno pitanje u Ukrajini nije kako će se sprovesti svi delovi sporazuma iz Minska, nego da li je uopšte sporazum počeo da se sprovodi, pošto je u pitanju prekid vatre“, rekao je Dačić novinarima posle sastanka sa šefovma posmatračkih misija OEBS-a u Ukrajini.\nOn je rekao da je u ovom trenutku „ključno pitanje“ ima li političke volje da se sprovede dogovor iz Minska i da se u tom cilju moraju uložiti „maksimalni napori“.\nDačić je kazao da planira da, kao predsedavajući OEBS-a, poseti Ukrajinu, ali je ponovio da je prethodno „jako važno“ da počne sprovođenje sporazuma iz Minska.\nDačić je rekao da bi sve tačke dogovora iz Minska trebalo da budu sprovedene do kraja ove godine.\nMisija OEBS-a, objasnio je Dačić, jeste da proveri da li se primenjuje dogovor o prekidu vatre i o povlačenju teškog naoružanja i u tom cilju predstavnici međunarodne organizacije moraju imati slobodan pristup svim područjima na istoku Ukrajine.\nOn je rekao da očekuje da će večeras biti održan novi sastanak trilateralne Kontakt grupe za Ukrajinu.\nDačić je najavio je i da će se, kao predsedavajući OEBS-a, u četvrtak sastati sa američkim državnim sekretarom Džonom Kerijem.\nukrajinska kriza, OEBS, savet bezbednosti, UN, Ivica Dačić, Ukrajina, Srbija


CRBC gradi industrijski park u Srbiji - Prvi rezultati do kraja 2017. godine - Gradjevinarstvo.rs\nCRBC gradi industrijski park u Srbiji - Prvi rezultati do kraja 2017. godine\n01.03.2017. | eKapija\nKineska kompanija China Road and Bridge Corporation (CRBC) počela je pripremu izgradnje industrijskog parka u Srbiji, što podržava kineska vlada koja je zainteresovana da finansira taj projekat, saopštilo je danas Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije.\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović razgovarao je sa predsednikom CRBC Lu Šanom koji je potvrdio da će industrijski park biti izgradjen u kratkom roku.\nVažan segment budućeg industrijskog parka biće namenjen agroindustriji.\nCilj je da se što više renomiranih kineskih kompanija uključi u projekat, kako bi se obezbedila snažna trgovinska razmena poljoprivrednim proizvodima i time obezbedio dugoročan izvoz srpskih proizvoda na tržište Kine. Kineska vlada je spremna je da finansira projekat i preduzeće najveći napori da prvi rezultati budu vidljivi do kraja 2017. godine, navedeno je u saopštenju.\nU saopštenju se ne navodi lokacija industrijskog park, a Blic piše da će u blizini „Pupunovog mosta“, koji su gradili Kinezi, biti izgrađen logistički centar u agrozoni za izvoz u Kinu. Kinesko i srpsko ministarstvo poljoprivrede uskoro će potpisati i akcioni plan za trgovinu i investicije u poljoprivredi. Nakon toga Srbija će formirati i kancelariju za trgovinu i investicije sa Kinom..


ZELENAŠI IZ ŠAPCA SVE NEGIRAJU Po nalogu maloletnika zbog 200 evra duga MUČILI I SILOVALI MLADIĆA\nŠapčani Bojan S. (25), Ivan I. (32) i Marko V. (36), koji su uhapšeni zbog sumnje da su 20-godišnjeg mladića N. P. iz ovog grada maltretirali i silovali, na saslušanju su negirali krivicu.\nKako saznajemo, uhapšeni nasilnici, mučili su i iživljavali se nad N. P. zbog duga od oko 200 evra koji je imao kod maloletnika.\nNaime, N. P. je pozajmio novac od šesnaestogodišnjaka, za kog se sumnja da se bavi zelenašenjem, a pošto mu pare nije vraćao, ovaj je unajmio Bojana S., Ivana I. i Marka V. da ga nateraju da plati dug.\n- Iako je obećao 16-godišnjaku, u dogovoreno vreme mu nije vratio novac. Ovaj mladić za sada nije uhapšen, niti osumnjičen i utvrđuje se njegova uloga u celom slučaju - kaže sagovornik "Blica" blizak istrazi.\nOno što je poznato je da su Bojan S., Ivan I. i Marko V. presreli N. P. na ulici, i počeli fizički da ga maltretiraju ne bi li im dao novac koji je dugovao tinejdžeru.\nKako N. P. nije imao traženi novac kod sebe, prema saznanjima "Blica", nasilnici su ga naterali na oralni seks.\nPosle seksualnog i fizičkog maltretiranja pustili su ga, a N. P. je torturu koju je preživeo prijavio policiji.\nInspektori su odmah obavestili dežurnog tužioca po čijem nalogu su privedena trojica muškaraca.\nKrivična dela za koja su osumnjičeni Bojan S., Ivan I. i Marko V. kvalifikovana su kao iznuda i silovanje.\nŠabačka policija je trojici osumnjičenih, takođe po nalogu dežurnog tužioca, odredila zadržavanje do 48 sati. Posle isteka te mere trojicu osumnjičenih Šapčana je saslušao tužilac i sudiji za prethodni postupak predložio da im odredi pritvor do 30 dana.\nPrema saznanjima osumnjičeni Šapčani Bojan S., Ivan I. i Marko V. od ranije su poznati policiji po delima vezanim za drogu.\n- Privođeni su zbog nekih manjih količina droge, ali nikada nisu osuđivani - kaže izvor.


Homen: Reformu zaokružujemo u oktobru | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Homen: Reformu zaokružujemo u oktobru\nDRŽAVNI SEKRETAR MINISTARSTVA PRAVDE O REFORMI PRAVOSUDNOG SISTEMA\nHomen: Reformu zaokružujemo u oktobru\nBEOGRAD - Državni sekretar Ministarstva pravde Slobodan Homen izrazio je očekivanje da će do oktobra Skupština Srbije razmatrati i usvojiti četiri nova zakona kojima će biti zaokružena reforma srpskog pravosuđa, među kojima i zakon o sudskim veštacima.\nIstičući da su sva četiri predloga zakona o parničnom i izvršnom postupku, o notarima i o veštacima gotova, Homen je za RTS rekao da sudsko veštačenje predstavlja "rak-ranu" srpskog pravosuđa i da je važno da se sačini jedinstveni registar sudskih veštaka.\n- Vrlo često veštaci, i kada urade kvalitetno posao, ne postupaju po odluci suda i dolazimo u situacije da procesi, kako u građanskom, tako i u krivičnom pravu, traju po nekoliko godina - rekao je Homen.\nHomen je najavio da će biti propisano i koju vrstu obrazovanja, ali i koliko iskustva će u pojedinim oblastima veštaci morati da imaju.\n- U 90 odsto slučajeva presuda ne zavisi od sudije, nego od veštaka, odnosno od njegovog nalaza - rekao je Homen.\nOn je istakao da bi novi propis trebalo da predvidi, uz disciplinske mere, mogućnost izricanja finansijskih sankcija, kao i razrešenja sudskog veštaka. Prema Homenovim rečima, ukoliko neki građanin ne bude bio zadovoljan radom sudskog veštaka, moći će da se obrati nadležnoj disciplinskoj komisiji u kojoj će se nalaziti eksperti iz Visokog saveta sudstva, Državnog veća tužilaca i Ministarstva pravde.\nUpitan o nedavnoj odluci Prvog osnovnog suda u Beogradu kojom je odbačena optužnica protiv šestorice navijača Partizana optuženih za ugrožavanje sigurnosti novinarke Brankice Stanković, Homen je potvrdio da Ministarstvo pravde neće komentarisati sudske presude.\nMeđutim, u nadležnosti Ministarstva pravde je da pokrene disciplinski postupak protiv sudije da bi se utvrdilo da li je postupao po zakonu, dodao je u Homen. Homen, koji je i ranije izjavio da će disciplinska komisija Visokog saveta sudstva utvrđivati da li je sudija prekršio zakon prilikom postupanja u predmetu, kada je odbacio optužnicu protiv šest navijača Partizana, potvrdio je da će "same sudije ceniti da li je u ovom slučaju prekršen zakon ili ne".\nŠutanovac: Nebo će biti bezbedno\nVanredno stanje u delu Pomoravlja\nPotpisan ugovor za levu traku autoputa na Koridoru 10\nIzdat Nacionalni registar lekova za 2010. godinu\nRubin širi vinograde\nProtest "Zastavinih" radnika\nObuka lokalnih vlasti u domenu zdravstva\nĐuričin: EPS-u neophodan strateški partner\nDržava će smanjiti javne rashode\nNa tapetu i predsednik i nadvožnjak\nRegion se sprema za borbu protiv katastrofa\nNacionalna konferencija za borbi protiv nasilja


Biznis Autor:Beta08. apr. 202016:25 > 16:40\n„Iako Fiskalni savet načelno podržava snažnu državnu intervenciju koja je u ovom trenutku i opravdana i potrebna, naša analiza pokazuje da uspeh planiranog programa presudno zavisi od sledeća tri činioca: da sve mere iz programa budu ekonomski racionalne, da se na vreme obezbedi njihovo finansiranje i da njihovo sprovođenje bude efikasno i pravovremeno, odnosno bez kašnjenja“, navedeno je u saopštenju.\nPrema oceni Fiskalnog saveta „većina planiranih mera opravdana i u skladu je sa dobrom međunarodnom praksom, osim isplate 100 evra punoletnim građanima koja je potpuno neprimerena“.\n„Trošak nesprovođenja ovakvih mera bio bi daleko veći od 2,5 milijardi evra. Međutim, najavljena isplata 100 evra svim punoletnim građanima Srbije koja će koštati budžet skoro 600 miliona evra (kojima budžet ne raspolaže) – višestruko je loša“, naveo je Fiskalni savet.\nKako je objašnjeno, „ova mera je ekonomski neefikasna jer ne može da utiče na osetno i održivo ubrzanje domaće privrede, socijalno nefokusirana jer najveći deo sredstava nije usmeren ka objektivno materijalno ugroženim građanima kojima je potrebna finansijska pomoć (što bi jedino imalo smisla u ovom trenutku) i fiskalno neodgovorna jer nameće dodatno i veliko zaduženje zemlje u godini u kojoj će i fiskalni deficit i javni dug imati snažan rast“.\n„Nejasan je bilo kakav smisao politike koja defakto znači da će država pokloniti građanima po 100 evra tako što će ih pre toga zadužiti za tih istih 100 evra, ali s kamatom“, naveo je Fiskalni savet i pozvao Vladu Srbije da odustane od ove mere.\nFiskalni savet je ukazao da će planirane mere koštati poreske obveznike više od tri milijarde evra, što je trošak za koji država trenutno nema raspoloživih sredstava, zbog čega će Srbija morati u kratkom roku snažno da se zaduži, „a taj dug vraćaće s kamatom svi građani u godinama nakon završetka krize“.\n„Država za finansiranje svih budžetskih obaveza u 2020. godini, uključujući i planirane mere, mora kod kreditora da obezbedi oko 6,5 milijardi evra što će biti veliki izazov“, naveli su iz Fiskalnog saveta i istakli da je najvažnije ekonomsko pitanje u ovom trenutku od koga i pod kojim uslovima će se država zadužiti tokom 2020. za finansiranje svih svojih obaveza.\n„Zbog svega toga prioritet Ministarstva finansija morao bi biti da što pre ova sredstva obezbedi, a to praktično znači da se odmah započnu pregovori sa bankama, međunarodnim finansijskim institucijama i drugim kreditorima o uslovima pod kojim bi Srbija mogla dobiti potrebna sredstva“, upozorio je Fiskalni savet uz ocenu da će to biti izazov budući da je veliki broj zemalja trenutno u sličnoj situaciji kao Srbija i već traži novac na međunarodnom tržištu kapitala.\n„Praktično jedina planirana mera koja odmah stupa na snagu jeste odlaganje plaćanja nameta na rad, a ukoliko bi se druge mere efektuirale tek sredinom maja, kao što je prvobitno najavljeno za budžetsku isplatu minimalnih zarada, to bi se za veliki broj preduzeća moglo ispostaviti kao prekasno“, naveo je Fiskalni savet.\nFiskalni savet je naveo da će pandemija koronavirusa nesumnjivo imati „snažan negativan ekonomski uticaj na dobar deo privrede i građana Srbije, ali i na javne finansije zemlje“, ali se ocenjuje da uz odgovoran pristup Vlade, javne finansije Srbije imaju kapacitet da se izbore sa tekućom krizom.\nekonomske mereFiskalni savetkoronaviruspandemijaVlada Srbije


BisceBa - Nezavisni informativni portal - (FOTOGRAFIJE): U PREPUNOM DOMU U BAKŠAIŠU NIJE BILO MJESTA ZA SVE SOCIJALDEMOKRATE - MJESNI OGRANAK SDP BIHAĆA - BAKŠAIŠ IZABRAO NOVOG PREDSJEDNIKA\n(FOTOGRAFIJE): U PREPUNOM DOMU U BAKŠAIŠU NIJE BILO MJESTA ZA SVE SOCIJALDEMOKRATE - MJESNI OGRANAK SDP BIHAĆA - BAKŠAIŠ IZABRAO NOVOG PREDSJEDNIKA\nDanas, 20/03/2019. godine, prostorije Doma u Bakšaišu nisu imale kapaciteta da prime sve članove SDP-a Bihać ove mjesne zajednice da u demokratskoj atmosferi izaberu novog Predsjednika mjesnog ogranka SDP-e Bihać u Bakšaišu.\nSretan je bio bakšaišan koji je imao priliku da bude nazočan u prepunoj sali Doma u Bakšaišu, te da u demokratskoj atmosferi izabere prvog među jednakim. Bez ozbiljnog protukandidata, a nakon tročasovnog brojanja glasova sa 12 glasova izabran je dugogodišnji i provjereni socijaldemokrata Jasmin Muslić.\nDanašnjim festivalom demokratije u Bakšaišu, a odakle potiče i federalni poslanik Albinko Muslić, započete su reforme u SDP Bihać upravom sa novoizabranom uzdanicom i velikim štovateljem slobode misli i govora.\nVjerujemo da će Jasmin Muslić kao provjereni poljoprivrednik i korisnik budžetskih sredstava dokazati se i na ovako bitnoj poziciji i ojačati ne samo osnovnu organizaciju Bakšaiš nego i Gradsku organizaciju.\nKako je to danas bilo u prenapučenom domu u Bakšaišu pogledajte na sljedećim fotografijama.


Beta 20. novembra 2019. 15:05\nPredsednik Nove stranke Zoran Živković pozvao je predsednika Srbije Aleksandra Vučiča da podnese ostavku, pošto je rekao da je hronično bolestan.\n„Ako sam za sebe kaže da je hronično bolestan, ja pre svega zbog njegovog zdravlja i sreće, kao i politike i zdravlja cele Srbije pozivam Vučića da odmah podnese ostavku i posveti se lečenju i svom zdravlju, a Srbija može da izabere novog predsednika“, rekao je Živković novinarima u Skupštini Srbije.\nOn je kazao da bi novi predsednik trebalo da bude izabran kao i novi sastav parlamenta republičkog i lokalnih parlamenata posle usvajanja zakona koji on predlaže, a koji predvidja obavezan lekarski pregled za sve kandidate za poslanike, odbornike i ministre, predsednika i premijera.\n„Pa da se tim poslom bave ljudi koji su zdravi i koji mogu da donose odluke u korist Srbije koju će poštovati svi gradjani i ceo svet“, rekao je Živković.\nPredizborni budžet Srbije\nPoslanik Nove stranke Zoran Živković izjavio je danas da je predloženi budžet za 2020. godinu predizborni čiji je cilj da se „na teret i grbaču“ „realnog“ sektora podignu plate u javnom sektoru.\n„Najveće povećanje će biti u policiji, tačno da su bile manje plate, ali to ipak jasno govori i od koga (predsednik Srbije Aleksandar) Vučić očekuje najveću poslušnost u narednom periodu“, rekao je Živković novinarima u Skupštini Srbije.\nOn je kazao da je što se tiče budžeta jedino pozitivno to što je prosledjen na vreme parlamentu i što je jedina tačka dnevnog reda, ali da ipak nije želeo da udje u salu i prisustvuje sednici, te da je hteo da ostane na distanci sa ministrom koji je „dokazani plagijator“ i od ljudi sa sumnjivim diplomama i brojnim aferama.\nLider Nove je rekao da u budžetu nema odvojenih sredstava za gondolu u Beogradu što možda može da znači i da su se „dozvali pameti“ i odustali od te ideje, a da je za izgradnju novog mosta preko Save u Beogradu predvidjeno izdvajanje od milion dinara što nije dovoljno ni za idejni projekta, te da su možda imali „zrno pameti“ i kada je taj plan u pitanju i da će možda i od toga aktuelna vlast da odustane.\nŽivković je kazao da je i dalje „crna rupa“ u budžetu izdvajanje za usluge po ugovoru za koje je ove godine predvidjeno 57 milijardi dinara, što je za osam milijardi više nego za 2019. godinu.\nŽivković je amndmanima koje je podneo predložio da se ta sredstva preusmere na zdravstvo, sanaciju od poplava, kulturu, podsticaj razvoja preduzetništva kod mladih i žena, obrazovanje kao i za Fond za retke bolesti.


Vesti online / Vesti / Društvo / AI: Srbija ne sprovodi Konveciju o nestalim osobama\nAI: Srbija ne sprovodi Konveciju o nestalim osobama\nVlasti u Srbiji nisu sprovele nijednu meru za primenu Međunarodne konvencije za zaštitu svih lica od prisilnog nestanka koju su ratifikovale 2011, saopštila je međunarodna nevladina organizacija za zaštitu ljudskih prava Amnesti internešenal (Amnesty International - AI).\nBeta/A. Z. B./AV\nVlasti u Srbiji nisu sprovele nijednu meru za primenu Međunarodne konvencije za zaštitu svih lica od prisilnog nestanka koju su ratifikovale 2011.\n- Srbija je postepeno tokom godina pronalazila tela nestalih. Ipak, Srbija u većini slučajeva nije obezbedila rođacima podatke o sudbini nestalih niti izvela osumnjičene na suđenje - navodi AI, koja je posebno zabrinuta što Srbija nije sprovela Konvenciju imajući u vidu hiljade slučajeva prisilnih nestanaka za koje su odgovorne srpska vojska, policija i paravojne snage tokom ratova devedesetih.\nTa organizacija je takođe iznela niz preporuka srpskim vlasti među kojima su jamčenje prava nestalih i članova njihovih porodica.\n- U odsustvu zakona koji zabranjuje prisilne nestanke, i s izuzetkom visokih vladinih zvaničnika osuđenih na Haškom tribunalu, niko od odgovornih, na primer, za nasilne nestanke više od 3.500 kosovskih Alabanaca tokom 1998-99. u unutrašnjem i međunarodnom oružanom sukobu na Kosovu, nije izveden pred pravdu - navodi se u saopštenju.\nAI navodi da je Srbija, prema Konveciji koju je ratifikovala, obavezna da istraži i procesuira te zločine i obezbedi naknadu, uključujući kompenzaciju preživelima ili rođacima žrtava.\n- Vlada je čak uskratila svojim građanima pristup nadoknadama za gubitak članova porodica tokom ratova devedesetih. Sadašnji Zakon o civilnim žrtvama rata, na primer, zahteva da rođaci proglase nestale članove porodice mrtvim ako žele da se prijave za malu mesečnu penziju. Oni primaju manju pomoć nego rođaci nestalih u službi, a rođacima nestalih izvan Srbije je uskraćen pristup statusu civlnih žrtava rata i time nadoknada - navodi se u saopštenju.\nAI poziva Srbiju da usvoji izmene zakona kako bi se uključilo prisilno nestajanje kako je definisano Konvencijom, kao zaseban i odvojen zločin u krivičnom zakoniku; da istaži prisilne nestanke, kao zločin protiv čovečnosti, ratni zločilim ili izolovan i slučajan čin i kazni odgovorne, uključujući oficire i zvaničnike koji su mogli narediti ili nisu sprečili prisilne nestanke.\nSrbiju AI takođe poziva da definiše "žrtve" prisilnih nestanaka u skladu s Konvencijom i da obezbedi da rođacima nestalih bude zajamčeno pravo na istinu i pravo na pravičnu i adekvatnu kompenzaciju ili drugi oblik nadoknade.\nMeđunarodna konvencija za zaštitu svih lica od prisilnog nestanka\nSRBIJA Petnaest godina posle konflikta na Kosovu 1.700 nestalih\nUtorak 20.01.2015. 15:17\nMa prvo nadjite nestale Srbe,iz hRvatske,bosne,Kosova i grobove poubijanih na zverski način Srba na navedenim prostorima,pa ćete onda imati pravo da prozivate srpske vlasti,Dosta više ko,lja,čka fa,šisti,čka bando.Čak i ako je od vas mnogo je brate mili,mnogo je.\nSreda 21.01.2015. 11:04\npsssst.to su najnoviji gosti na slavi druga zvalavoga.


Ambasada je, u okviru akcije „Negujmo srpski jezik“, a povodom Dana slovenske pismenosti, raspisala literarni konkurs pod nazivom „Čuvajmo srpski jezik, jer on čuva nas“, namenjen deci školskog uzrasta. Cilj literarnog konkursa bio je da podstakne razmišljanja kod naše dece koja su rođena u Švajcarskoj zašto je bitno da govore srpskim jezikom, da uče o srpskoj kulturi, da čitaju dela naših pisaca i da pohađaju Dopunsku školu na srpskom jeziku, u kojoj trenutno na teritoriji Švajcarske ima 1500 đaka.\nUčenici čiji su radovi odabrani kao najbolji dobili su, pored plaketa i najpoznatijih dela srpskih pisaca, i majice „Negujmo srpski jezik“, koje je doniralo Ministarstvo kulture i informisanja.\nPored nagrađenih, i ostali učenici koji su prisustvovali, dobili su nastavni materijal, značajan za dalje upoznavanje sa srpskom književnošću i kulturom i očuvanje i unapređenje znanja srpskog jezika, koji je donirala Uprava za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu.\nIstog dana u Ambasadi u Bernu dodeljena su i svedočanstva maturantima o završenom osmogodišnjem školovanju u Dopunskoj školi na srpskom jeziku.


Komisija za žalbe ABA potvrdila odluku Saše Pavličića - SPORTSKI ŽURNAL\n29 januar, 2020 2\nBoštjan Koritnik, Krunoslav Štengl i Milovan Zvijer u potpunosti su saglasni sa odlukom disciplinskog sudije ABA lige\nTako će MZT Skoplje na sledećoj utakmici ABA 2 lige biti domaćin bez prisustva publike, a pride će morati da uplati 15.001 evro.\nKomisija za žalbe utvrdila je da su na utakmici 16. kola ABA 2 lige MZT Skoplje – Sutjeska gledaoci pljuvali sudije u 36. minuti utakmice, zbog čega je sudija Marko Juras prekinuo meč i zatražio pražnjenje dela tribina.\nMeč je bio prekinut 24 minuta, deo tribina je ispražnjen, dok se deo navijača povukao u gornji deo dvorane. Posle dva minuta igre, Juras je zbog vređanja bio primoran da ponovo prekine utakmicu i isprazni celu dvoranu.\nMakedonci nisu negirali prekršaj već su smatrali da je kazna preoštra.\nSumadinac · 29 januar, 2020 17:45\nDaju mnogo slobode sebi te sudije,vreme je da se ugasi Aba liga\ndare · 29 januar, 2020 23:52\na ti bi da ti sude majo vujovic i ekipa


pink.rs | Stefanović: Pojačane noćne patrole dale su dobre rezultate u prethodnih mesec dana (FOTO)\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović obišao je noćas na Voždovcu pripadnike Žandarmerije koji su angažovani u pojačanim kontrolama policije i zahvalio im se, što i po veoma hladnom vremenu, brinu o bezbednosti građana.\nZa nepunih mesec dana pripadnici Žandarmerije, koji učestvuju u noćnim patrolama od 20 časova do 6 sati ujutru, legitimisali su gotovo 700 bezbednosno interesantnih lica i tom prilikom otkriveno je devet osoba za kojima je bila raspisana potraga. Takođe, u devet slučaja kod osoba koje su kontrolisane pronađeni su narkotici, a u jednoj od tih akcija Žandarmerije u Rakovici pronađen je kilogram opojne droge „spid“.\nMinistar Stefanović rekao je da su pojačane kontrole, pre svega jedinice Žandarmerije, ali i drugih pripadnika Policijske uprave za grad Beograd, napravile dobar rezultat.\n- Mislim da građani prepoznaju veću brigu Ministarstva unutrašnjih poslova i veći napor koji ulažemo kako bi oni bili bezbedniji. Pojačane noćne patrole dale su dobre rezultate u prethodnih mesec dana. Pokazali smo da i na ovakav način, pored redovnog rada policije, možemo doći do izvršilaca nekih krivičnih dela, ali takođe da učinimo da građani osećaju povećanu bezbednost na ulici i vide prisustvo naših policajaca - istakao je ministar Stefanović.\nOn se zahvalio pripadnicima Žandarmerije koji, kako je rekao, naporno rade poslednjih godina, ulažu ogromne napore čak i po hladnom vremenu.\n- Ovo je još jedan pokazatelj koliko je policijski posao težak, ali i koliko pripadnicima MUP-a nije teško da se bore i brinu o sigurnosti svih naših građana - zaključio je ministar Stefanović.\nSTEFANOVIĆ U POSETI PORODICI VOĐE INTERVENTNE POLICIJE: Uz svoj izuzetno težak posao, podigli su četvoro dobre, vredne i lepo vaspitane dece


Đokić o potezu poslodavaca: Ne može se povući potpis – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Petar Đokić izjavio je da Opšti kolektivni ugovor ne poznaje institut povlačenja potpisa, već otkaza učesnika, ali da se i nakon toga do zaključenja novog, primjenjuje postojeći Opšti kolektivni ugovor.\nĐokić je rekao, povodom izjava u medijima o povlačenju potpisa Unije udruženja poslodavaca sa Opšteg kolektivnog ugovora, da ovaj akt propisuje da svaki od učesnika može otkazati kolektivni ugovor, ili njegove pojedine odredbe, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nOn je podsjetio da otkazni rok traje tri mjeseca od dana obavještavanja ostalih učesnika o otkazu, te da se saopštava u pisanoj formi i objavljuje u “Službenom glasniku Republike Srpske”.\n“Zbog značaja koji Opšti kolektivni ugovor ima u sistemu uređivanja rada i radnih odnosa u Republici Srpskoj i ozbiljnih posljedica koje bi mogle nastati ako bi se pojavila pravna praznina, propisano je da se do zaključivanja izmjena i dopuna ili do zaključivanja novog kolektivnog ugovora primjenjuju odredbe kolektivnog ugovora koje su otkazane”, navodi se u saopštenju.\nĐokić pojašnjava da su ,po objavljivanju odluke o otkazu Opšteg kolektivnog ugovora u “Službenom glasniku” i isteka otkaznog roka, učesnici dužni da pokrenu postupak za zaključivanje novog kolektivnog ugovora u roku od 30 dana.\nOn dodaje da bi u vezi sa otkazivanjem Opšteg koletivnog ugovora od poslodavaca stav trebala dati i zajednička Komisija za tumačenje i praćenje primjene ugovora ,koja je kao tripartitno tijelo obrazovana u skladu sa članom 57 Opšteg kolektivnog ugovora.