VESNA CIMBALJEVIĆ, ADVOKATICA IZ PODGORICE: Rizično je olako shvatanje društvenih mreža – Monitor\nKrivična djela, kao što su finansijske prevare na internetu, zloupotreba platnih kartica, digitalno nasilje nad djecom, seksualna eksploatacija djece na internetu – sve su češća i kod nas, a vrlo je malo načina da se od toga zaštitimo\nMONITOR: Sajber kriminal je jedna od najbrže rastućih oblika kriminala kako na globalnom nivou. Šta je visokotehnološki kriminal, poznat i kao e-kriminal ili sajber kriminal?\nCIMBALJEVIĆ: Visokotehnološki kriminal obuhvata skup krivičnih djela gdje se kao objekat izvršenja i kao sredstvo za izvršenje krivičnog djela javljaju računari, računarske mreže, računarski podaci, kao i njihovi oblici u materijalnom i elektronskom obliku. Ova definicija uključuje veliki broj zloupotreba informacionih tehnologija.\nMONITOR: Živimo u vremenu u kojem svako može postati meta internet nasilnika i prevaranata. Kako oni najčešće zloupotrebljavaju društvene mreže?\nCIMBALJEVIĆ: Tako je, nažalost, kao što ste i sami naveli. Živimo u vremenu u kojem svako može postati meta internet nasilnika i prevaranata. Krivična djela, kao što su finansijske prevare na internetu, zloupotreba platnih kartica, digitalno nasilje nad djecom, seksualna eksploatacija djece na internetu – sve su češća, ne samo u svijetu i zemljama regiona, već i kod nas, a vrlo je malo načina da se zaštitimo na pravi način, koliko god nas zakon štitio.\nMONITOR: Ko su najčešće žrtve sajber kriminala u svijetu?\nCIMBALJEVIĆ: Najčešće žrtve sajber kriminala u svijetu su osobe koje ne vode računa o tome koga prihvataju kao mogućeg prijatelja ili saradnika na internetu. Takođe i ljudi koji ne obraćaju pažnju na sadržaj e mailova, koje dobijaju od nepoznatih ljudi sa nepoznatih lokacija. Ovo olako shvatanje društvenih mreža, pa i internet, u cjelini najčešće dovodi do toga da upravo ta osoba postane žrtva sajber kriminala, a da toga nije ni svjesna. Jednostavno, pravo na privatnost u današnjem vremenu je privilegija, šta više, nemoguća misija.\nCIMBALJEVIĆ: Kako u svijetu, tako i u Crnoj Gori, kada govorimo o potencijalnim žrtvama sajber kriminala su najčešće mladi ljudi koji su nedovoljno informisani o opasnostima koje im prijete na internetu. Dešava se da ljudi koji su u potrazi za lakom zaradom putem interneta najčešće nasjednu na lažne poslovne prilike koje im se pružaju i pri tome ostave svoje lične podatke, kao i određenu svotu novca, a upravo tako postaju žrtve sajber kriminala, otkrivanjem ličnih podataka, svjesno ili nesvjesno.\nMONITOR: Kako se sve ugrožava privatnost građana preko interneta?\nCIMBALJEVIĆ: Što se tiče privatnosti građana na internetu možemo reći da je u današnjem vremenu taj pojam sveden na domen teorije. Građani – korisnici interneta svakodnevno ostavljaju veliki broj ličnih podataka preko društvenih mreža, sajtova za kupovinu, prodaju i slično, nesvjesni činjenice da upravo takvim radnjama i ponašanjem ostavljaju prostor za ugrožavanje privatnosti od strane sajber kriminalaca. Ovdje se najprije misli na hakere koji uz pomoć raznih programa i malverzacija uspijevaju da ukradu podatke građana, njihove slike, brojeve kreditnih kartica, kao i da saznaju lokaciju gdje se i u kojem momentu određena osoba nalazi. Pa upravo zbog toga imamo i veliki broj krivičnih djela krađe, prevare…\nMONITOR: Koje su najčeće zloupotrebe identiteta na društvenim mrežama?\nCIMBALJEVIĆ: Zloupotreba indentiteta putem društvenih mreža se u najvećem broju slučajeva koristi da bi se drugom nanijela šteta. Kada se kaže šteta tu se prije svega misli na povredu ugleda, povredu časti kao i na povredu privatnosti te osobe. Naravno, to nije jedini oblik zloupotrebe indentiteta. Nerijetko se dešava da se tuđi lični podaci zloupotrebljavaju u svrhu činjenja krivičnih djela, kao na primjer u svrhu pribavljanja protivpravne imovinske ili neke druge koristi. Najčešći primjer jedne ovakve zloupotrebe jeste sklapanje lažnih ugovora koristeći se tuđim podacima, to jest ukradenim indentitetom.\nMONITOR: Kako se od toga zaštiti, kako se ponašati u sajber prostoru?\nCIMBALJEVIĆ: Treba da koristmo najjednostavniju formulu – ne otkrivati svoje podatke na internetu. Ne postavljati na društvene mreže podatke o sebi poput broja telefona, adrese i slično. A kada govorimo o sajtovima onda svakako treba izbjegavati one koji nam za registraciju traže broj lične karte, broj pasoša, jedinstveni matični broj i tako dalje. Najveću zaštitu pružamo upravo mi sami neotkrivanjem takvih podataka. Koliko god se trudili da sačuvamo privatnost, to je u današnje vrijeme prosto nemoguće, jer za veliki broj poslova koje treba da obavimo moramo da dostavimo najjednostavnije podatke, da ne kažem i mnogo više. Ja volim da kažem da je pravo na privatnost upravo ono da budemo ostavljeni na miru, ali to je u vremenu u kojem trenutno živimo prosto nemoguće, ali treba koliko god se može uticati da sačuvamo makar najosnovnije podatke iz privatnog i porodičnog života, sačuvati porodični i duševni mir.\nMONITOR: Kako, na primjer, korisnici društvenih mreža mogu zaštiti svoje lične podatke i fotografije od raznih zloupotreba?\nCIMBALJEVIĆ: Što se tiče fotografija i podataka na društvenim mrežama koji se nalaze na vašem profilu najbezbjedniji način čuvanja privatnosti jeste zaključani vid profila. Ovo podrazumijeva da zaštitite svoj profil tako što ćete ga zaključati i sve ono što se nalazi na njemu moći će da vide samo ljudi kojima vi dozvolite i koje bi trebalo lično da poznajete, jer meni je nezamislivo da neko ima preko hiljadu prijatelja na društvenim mrežama, a jedva da poznaje i trećinu, što je nemoguće, zato se i dešavaju razne sajber prevare.\nMONITOR: Kome se obratiti u takvim slučajevima?\nCIMBALJEVIĆ: Ukoliko osoba sazna da je bila žrtva sajber kriminala potrebno je obratiti se nadležnim organima koji će preduzeti odgovarajuće korake u cilju zaštite žrtve. Prvi kojima bi se trebalo obratiti je policija, koja će u saradnji sa nadležnim tužiocem shodno dokazima koji postoje da utvrdi da li je to djelo koje se goni po službenoj dužnosti ili će vas uputiti da pravdu tražite putem privatne tužbe.\nMONITOR: Prijavljuju li naši građani te zloupotrebe?\nCIMBALJEVIĆ: Ako pogledamo statističke podatke koji govore da su pripadnici sektora kriminalističke policije od 2007. godine, pa do kraja prošle godine podnijeli oko 90 krivičnih prijava zbog 153 krivična djela iz te oblasti, stiče se utisak da naši građani ne prijavljuju zloupotrebe u dovoljnoj mjeri, boje se ili jednostavno ne shvataju ozbiljnost povrede prava na privatnost i mogućih posljedica.\nMONITOR: Ovih dana uhapšen je jedan Podgoričanin zbog prijetnji dvojici novinara preko lažnih profila. Kakve kazne predviđa naš zakon za one koji ugrožavaju nečiju privatnost i bezbjednost preko interneta?\nCIMBALJEVIĆ: Tako je, u tom konkretnom slučaju osoba je uhapšena zbog sumnje da je počinila krivično djelo ugrožavanje sigurnosti na štetu druge osobe, tačnije novinara. U zavisnosti od težine krivičnog djela i same posljedice koje je ono ostavilo na žrtvu naš zakon propisuje različite sankcije, pa tako se počionici krivičnih djela mogu kazniti od novčane kazne do kazne zatvora koja može ići čak i do pet godina.\nMONITOR: Ima li Crna Gora strategiju o sajber bezbjednosti i specijalni broj putem kojeg se mogu prijavljivate prevare?\nCIMBALJEVIĆ: Za razliku od zemalja u regionu Crna Gora nema broj na koji se može pozvati i prijaviti sajber kriminal, ali građani prijavu mogu podnijeti CIRT-u putem dopisa ili putem sajta www.cirt.me\nMONITOR: Borba protiv sajber kriminala jedna je od oblasti koje Crna Gora treba da uskladi sa evropskim regulativama u pregovorima o pristupanju EU. Je li to uradila?\nCIMBALJEVIĆ: Crna Gora je kao zemlja koja pretenduje da bude članica EU svakako morala da se pozabavi evropskim regulativama i propisima koji regulišu određene oblasti, pa samim tim i ovu obast o kojoj govorimo. Ako govorimo o tome da li je i u kojoj mjeri Crna Gora implementirala evropske regulative onda možemo reći da su one svakako dio strategije sajber bezbjednosti Crne Gore koju je donijelo Ministarstvo javne uprave. Naravno, mišljenja sam da uvijek može bolje i više u svakoj oblasti primjene, a posebno u ovoj, jer žrtve sajber kriminala su najčešće djeca. Nažalost, dječija pornografija je zauzela maha i tome se mora stati na put.


Eldena Stanić - Visoka škola Vršac\nEldena Stanić (devojačko Jovanović), rođena 1992. godine u Gelzenkirhenu (nem. Gelsenkirchen) u Nemačkoj, studentkinja je master strukovnih studija Visoke škole strukovnih studija za vaspitače „Mihailo Palov“ u Vršcu.\nOsnovnu školu „Boško Palkovljević Pinki“ i srednju školu Ekonomsko-trgovinsku školu „Vuk Karadžić“ završila je u Staroj Pazovi sa odličnim uspehom. 2011. godine upisala je Visoku školu strukovnih studija za vaspitače „Mihailo Palov“ u Vršcu. 2015. godine odbranila je diplomski rad na osnovnim strukovnim studijama prvog stepena na studijskom programu strukovni vaspitač ocenom 10 (deset) i stekla zvanje strukovni vaspitač (1. 10. 2011 – 20. 06. 2014 ). Diplomski rad Eldene Stanić pod nazivom „Kognitivni razvoj, struktura sposobnosti i mogućnosti merenja inteligencije dece predškolskog uzrasta“, rađen pod menstorstvom doc. dr Tanje Nedimović, nagrađen je za najbolji rad za navedenu godinu (Pohvala, izdata 1.10.2015. od strane Nastavnog veća Visoke škole „Mihailo Palov“). 20. 05. 2019. godine odbranivši specijalistički rad ocenom 10 (deset) stekla je zvanje strukovni vaspitač – specijalista za pripremni predškolski program. Prosečna ocena tokom studiranja iznosila je 9, 62. U junu, 2019. godine upisala je Master strukovne studije na Visokoj školi strukovnih studija za vaspitače „Mihailo Palov“ u Vršcu.\nod 21 – 23. avgusta 2019. godine pohađala je seminar za Ljudska i manjinska prava organizovan od strane glavnog Ombudsmana. Učesnik je međunarodnog naučnog skupa 25. okruglog stola na temu „Kompleksnost fenomena darovitosti i kreativnosti – izazovi pojedinac i društvo.“ Za isti naučni skup, u saradnji sa dr Marijom Aleksandrović napisala je rad pod nazivom „Jezička sposobnost Roma i Romkinja da uče jezike: stereotip ili poseban dar“.\nOd 3 – 5. juna 2019. godine aktivnim učešćem na obuci stekla je znanje i kompetencije neophodne za korišćenje Mudl (Moodle) platforme. Od 2. februara 2019. godine pripremala je sa studentima Visoke škole strukovnih studija za vaspitače „Mihailo Palov“ predstavu na romskom jeziku „Vi gadava si trajo“ u cilju očuvanja, negovanja i promovisanja romske tradicije i kulture.\nEldena Stanić, radila je kao pedagoški asistent u Osnovnoj školi „Paja Jovanović“ u Vršcu u sklopu projekta „Druga šansa“ (pružanje pomoći i podrška deci iz osetljivih grupa i dr.) u periodu od 5. 9. 2013. do 28. 2 . 2014. Radni odnos na mestu saradnika u nastavi zasnovala je 10. 10. 2015. godine na Visokoj školi strukovnih studija za vaspitače „Mihailo Palov“ u Vršcu (saradnik u nastavi za predmete: Metodika razvoja govora, Metodika razvoja govora dece jaslenog uzrasta, Romski jezik, Književnost za decu na romskom jeziku, Kultura govora na romskom jeziku, Maternji jezik sa razvojem govora na jaslenom uzrastu). Prosečna ocena evaluacije studenata za njen rad je 4,02. 2015. godine organizovala je sa studentima posetu deci „Zvečanske“.\nEldena Stanić učestvovala na četiri projekta i na studentskom konkursu sa radom „Faktori uspeha u matematičkim aktivnostima predškolske dece“. Vodila je projekat u okviru organizacije koju je osnovala 2015. godine „Rromane Čhavra – Rromano Futuro“ (Romska deca – romska budućnost). Projekat je nosio naziv „Umrežavanje romskih omladinaca iz Srbije, Makedonije i Nemačke radi suzbijanja diskriminacije“ (podržan od NVO „Romane Aglonipe – Roma in Niedersachen e. V.“, Hanover, Nemačka), sa ciljem da osnaži mlade Rome i Romkinje u svetu obrazovanja i očuvanja kulture i tradicije. U okviru ovog projekta vodila je radionice na romskom jeziku (30 polaznika) i romski folklor (12 polaznika).\nEldena Stanić je tokom 2014. godine volontirala prikupljajući podatke Roma za izradu ličnih dokumenata. Članica je udruženja VAUARS, gde je moderirala književno veče i obeležavanje Svetskog dana Roma. 15. 6. 2017. godine imenovana je kao članica Saveta za Međunacionalne odnose grada Vršca.\nOdlično govori romski, srpski, engleski jezik i poznaje rad na računaru (MS Office). Poseduje i preciznu samoprocenu razumevanja, govora i pisanja na ovim jezicima.\nAleksandrović i Stanić (2020): Marija Aleksandrović i Eldena Stanić, “Jezička sposobnost Roma i Romkinja da uče jezike: Stereotip ili poseban dar”, u Zbornik 25: Kompleksnost fenomena darovitosti i kreativnosti – izazovi: pojedinac i društvo”, 25 (2020), (str. 51 – 60). Vršac: Visoka škola strukovnih studija za vaspitače “Mihailo Palov” i Univerzitet “Aurel Vlajku”, Arad, Rumunija.\nDostupno na: https://www.uskolavrsac.edu.rs/Novi%20sajt%202010/Dokumenta/\nĐorđev i Stanić (2020): Ivana Đorđev i Eldena Stanić, ,,Konceptualizacija srpskoga jezika u multinacionalnoj studentskoj zajednici”, Research in Pedagogy, 10 (1), 76–92.\nStanić – Ivanović (2020): Eldena Stanić i Aleksandra Ivanović, “Prednosti i nedostaci rada i učenja na daljinu u vaspitno-obrazovnoj praksi”, Savremeni izazovi u didaktici i obrazovanju (2020), (str. 201 – 213). Vršac: Visoka škola strukovnih studija za vaspitače “Mihailo Palov”, Rumunija: Univerzitet “Aurel Vlajku”, Severna Makedonija: Sv. Kliment Ohridski.\nDostupno na: https://www.uskolavrsac.edu.rs/wp-content/uploads/2020/07/\nStudentska inicijativa Razumi, savladaj, primeni – pomoć romskoj i socijalno ugroženoj deci u učenju tokom pandemije COVID-19 – pomoćni koordinator: Omladinska organizacija Rromane Čhavra – Rromano Futuro i UNDP-a.\nŠkola ljudski prava – Pokrajinski zaštitnik građana – Ombudsman – polaznik.\nPrevod sadržaja Dnevnika prakse 2 i 4 na romski jezik\nDostupno na: https://www.uskolavrsac.edu.rs/strucna-praksa-2-4-i-6/


Johanes Han: Kako nas je "stopirao" Makron | Mondo Portal\nAlbanija i Severna Makedonija odbijene za pristupne pregovore sa EU Johanes Han kritikuje Makrona\n22. septembar, 20:04\nJohanes Han: Kako nas je "stopirao" Makron 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n24.10.2019. / 08:46\nJohanes Han: Kako nas je "stopirao" Makron\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 24.10.2019. / 08:46\nEvropski komesar za proširenje i susedsku politiku Johanes Han oštro je kritikovao odbijanje početka pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom.\nOn je ocenio da su realno-političke posledice po dve države katastrofalne i da je mnogo potencijalne nestabilnosti u budućnosti.\nHan je, u intervjuu agenciji APA, kazao da je otvoreno pitanje da li se radi o trajnom vetu Francuske.\nPravda može biti i brza i dostižna: Novopazarac juče uhapšen i osuđen!\n"Iskreno rečeno, nakon odluke Saveta EU, smo, ne želim reći, bespomoćni. Treba uvek imati u vidu proporcije, da se 25 zemalja izjasnilo za", rekao je on, kritikujući princip donošenja jednoglasnih odluka u Savetu EU, pre svega u spoljnoj politici, jer se to, ocenjuje, pokazalo neefektivnim.\nHan je ukazao da Emanuel Makron zahteva da se EU mora najpre interno razviti pre daljih koraka i da su taj stav zastupale i pojedine druge članice, ali da je njegov argument uvek bio, u čemu nije jedini, da ove stvari treba da se odvijaju paralelno.\n"I jedno i drugo traje godinama i ako bismo sledili Makronovu liniju onda bi jedno išlo za drugim, a to bi u praksi dovelo do toga, po pitanju pristupne perspektive, da će ona uslediti za 30 godina. To, međutim, nije nikakva perspektiva, a ni podsticaj za reforme", poručuje on.\nPre leta je, kako kaže, bio pun nade nakon posete Makrona Beogradu, ali na jesen predsednik Francuske se vratio svom stavu.\n"Očigledno Francuska trenutno ne želi nikakvo proširenje", konstatovao je s tim u vezi.\nTo što će za vreme hrvatskog predsedavanja EU ponovo biti ista tema Han smatra "beskonačnom pričom". "Možeš jednom odložiti, i tada može imati argumente. Može se čak i drugi put obrazložiti, kada su rokovi nemačkom Bundestagu bili pretesni. Ali iskreno rečeno sada više nema argumenata. Poverenje, po ovom pitanju, u EU ekstremno je oštećeno", ukazao je on.\nKaže da je želja za reformom metodologije ispravna, ali dodaje da se ne radi ni o predlogu, već samo "ubačenom pojmu".\nZvaničnom Parizu je poručio i da prijem nije ireverzibilan, ukazujući na Kopenhaške kriterijume. Kao primer je naveo da su pregovori sa Srbijom počeli poglavljima koji se tiču vladavine prava i da će time i biti završeni.\nTakođe, dodaje, postoji klauzula koja dozvoljava prekid pregovora, ako se ustanovi nazadovanje.\nUpitan da li aktuelni razvoj dalje povećava uticaj Kine, Rusije i Turske u regionu, Han je kazao da tri četvrtine trgovine Zapadni Balkan obavlja sa Evropom, i da se u tome ništa neće promeniti. U Srbiji je, navodi Han, Austrija najveći strani investitor.\n"To nije tako spektakularno kao kada Kina kupi železaru. Međutim za razvoj zemalja je novac iz EU održiviji od kredita iz Kine", kazao je on.\nAktuelnom odlukom Saveta EU stvoreno je mnogo potencijalne nestabilnosti u budućnosti, kazao je Han dodajući da je nije radostan što nije mogao da završi svoj rad, posebno zato što se oko Severne Makedonije intenzivno angažovao.\nOcenio je i da prevremeni izbori u Severnoj Makedoniji pokazuju koliko je fragilna unutrašnjopolitička situacija u tim zemljama.\n"Za Srbiju i Kosovo je dalje od ogromnog značaja da postoji pozitivan dijalog. U BiH je potrebno ustavno pravilo koje je u saglasnosti sa evropskim pravom, kako bi se omogućila dugoročna pristupna perspektiva. Nažalost je šansa propuštena da se pristupnim pregovorima sa Albanijom i Severnom Makedonijim uputi signal pozitivne motivacije", rekao je on.\nO njegovom potencijalnom nasledniku, mađarskom ambasadoru u EU Oliveru Varheliju, Han kaže da je "verzirani diplomata, koji sigurno može ispuniti svoju dužnost".\nEmanuel Makron francuska srbija EU srbija u eu\nUpravo gledate ZDRAVKO KRIVOKAPIĆ: Nisam ni proruski, ni prosrpski - ja sam PROCRNOGORSKI! 0 Info video Pre 15 min Lider koalicije "Za budućnost Crne Gore" Zdravko Krivokapić izjavio je da pojedini mediji nepotrebno "spinuju" i da...\nUpravo gledate POTPISI, PA APLAUZ U BELOJ KUĆI: Ovako je parafiran sporazum u Vašingtonu! 3 Info video Pre 57 min U Ovalnoj sobi Bele kuće u Vašingtonu danas su delegacije Beograda i Prištine potpisale sporazum o normalizaciji...


Ortopedska stolica za kupanje Meber Parma Italy Rezervisano - KupujemProdajem\nŠtake nemačke aluminijumske od 1000 do 2000 din par\nImamo uglavnom kvalitetnije štake po ceni od 2000 dinara ...\nŠtap sa četiri tačke oslonca,\nŠtap sa 4 noge, podesiv po visini, polovan ali bez ...\nRolator u odlicnom stanju garancija\nHodalica sa cetiri oslonca lagana pouzdana sklapanje na klik nemacki ...\nGuralica rolator stanje 10 10 nov nosivost 130 kg ...\nAluminijumske hodalice - NOVE\nNOVA POMAGALA ! ! Hodalice aluminijumske - NOVE ! ...\nHodalica šetalica sa torbom (topro troja norveška)\nHodalica je u perfeknom stanju. Lako se koristi i sklapa. ...\nLift stolica za prevoz sarih i slabo pokretnih uz stepenice\nProdaja, ugradnja i servis lift stolica sa krivinama, ili ...\nNadogradnja za wc solju kao nova stanje 10 9 visina ...\nKoncentrator kiseonika INVACARE PERFECT O2\nKoncentrator kiseonika INVACARE PERFECT O2 Uz aparat ide nova boca ...


ZADUŠNICE: Danas zabranjen ulaz motornim vozilima na groblja\nApel građanima da koriste gradski prevoz\n07.10.2016. 13:50h 05.03.2017. 18:48h\nBEOGRAD - JKP „Pogrebne usluge” u subotu, 8. oktobra, na Zadušnice, apeluje na građane da za odlazak na groblje, umesto svojih automobila, koriste gradski prevoz.\nKako je saopšteno iz ovog preduzeća na svim grobljima neće biti dozvoljen ulazak automobila od 7 do 15 časova. Kapije za ulaz motornih vozila biće otvorene od 15 do 18 časova. Na Novom, Zemunskom i Topčiderskom groblju je na snazi potpuna zabrana ulaska za automobile na Zadušnice.\nSUTRA SU MIHOLJSKE ZADUŠNICE: Zapalite sveću za pokoj duše, ali ovo nemojte raditi na groblju\nNarednog dana, u nedelju, 9.oktobra, biće otvorene kapije za ulaz motornih vozila od 7 do 18 časova, osim na Novom groblju, Zemunskom i Topčiderskom groblju.\nZa posetioce koji se teže kreću i starije sugrađane, na najvećim gradskim grobljima: Lešću, Orlovači i groblju Nova Bežanija, obezbeđena su tri komforna minibus vozila sa klimatizacijom, koji će ih besplatno prevoziti. Organizovani prevoz će saobraćati u određenim intervalima, u periodu od 7 do 17 časova, od ulazne kapije do najudaljenijih parcela.\nIz ovog preduzeća apeluju na posetioce grobalja da prilikom posete grobnim mestima budu oprezni i da se ne naslanjaju na spomenike.\nPosebno se skreće pažnja roditeljima sa malom decom, da vode računa o njihovom kretanju i da se ne odvajaju prilikom posete groblju. Na groblju je zabranjen pristup deci mlađoj od 10 godina bez pratnje odraslog lica.


Nataša se odmah pohvalila prijateljima na Fejsbuku da je sve prošlo u najboljem redu, da se ona i beba osećaju dobro.\n- Ne da nije strašno, nego je preeedivno - poručila je voditeljka svega nekoliko sati nakon porođaja.\nSinoć je na Tviteru Darko Popović napisao:\n- Poznato je da su sve voditeljke moje produkcije ostajale trudne posle jedne ili dve sezone. Čekamo do petka porođaj voditeljke DNK - a potom je dodao da za nekoliko meseci stiže još jedna beba, budući da Milica Kon, voditeljka "Paparaco lova" treba da rodi prvo dete.


OVO SU DETALJI RAZGOVORA Sanje Vučić i Nemanje Gudelja: Svi bruje o romansi, a evo KADA JE ZAPRAVO NASTALA FOTOGRAFIJA o kojoj se priča...\nN.M. | ponedeljak 22. novembar 2021. 08:00h\nSanja Vučić i Nemanja Gudelj • sanjalilwolf / Instagram\nPodsetimo, nakon što su se naši reprezentativci izborili za mesto na Svetskom prvenstvu u fudbalu 2022. godine, koje će se održati u Kataru, pevačica sastava "Hurricane" je to proslavila sa Nemanjom, a sve to je i dokumentovala fotografijom na Instagramu.\nOsim proslave odlaska na Mundijal, Sanja je sa Gudeljom slavila i njegov rođendan, te mu i poželela sve najbolje uz reči: "Srećan rođendan, rođeni!".\nIpak, Vučićeva sada tvrdi da je ova fotografija znatno ranijeg datuma, te da uopšte nije provela sa fudbalerom njegov rođendan, kao i da o romansi nema ni govora.\n- To nije fotografija sa proslave njegovog rođendana nego naša zajednička slika još od letos kada smo bili na nekoj žurki. On je čovek posle utakmice otišao ne znam gde, kući možda, ali se nismo videli posle utakmice - ispričala je pevačica za "Premijeru".\nProširuju posao: Pored muzike, članice sastava Hurricane se bacaju na dva nova biznisa!\n- Smatram da smo bili oštećeni na utakmici i da je faul bio kao vrata, ali Nemanja i ja nismo pričali o tome. Samo sam mu čestitala jer mu je posle dva dana bio rođendan, to je sve. Zaista nismo imali neke dublje razgovore o utakmici jer sam ja laik i u fudbal se ne razumem. Videla sam samo da su "sevali" neki golovi - dodala je uz osmeh Sanja za "EkskluzivNo", a šta je ona, sa druge strane, nedavno ispričala o udaji, ukoliko ste propustili, saznajte OVDE.


Menadžer za razvoj proizvoda i usluga za fizička lica\nDa li sebe vidiš u timu koji godinama unazad postiže uspehe?\nDa li si spreman za poslovne izazove u visokoprofesionalnom i dinamičnom okruženju?\nBanca Intesa je u potrazi za posvećenom i timski orijentisanom osobom za svoj stručni tim za Odeljenje za razvoj proizvoda i usluga za fizička lica. Prijavi se za poziciju\nMenadžer za razvoj proizvoda i usluga fizičkim licima\nSklon si preuzimanju inicijative, usmeren na unapređenje poslovnih performansi i postizanje uspeha?\nTražiš priliku za dalje unapređenje karijere?\nPredlaganje i sprovođenje aktivnosti koje treba da doprinesu unapređenju performansi portfolia platnih kartica (kreditnih i debitnih) i naprednih servisa za digitalno i beskontaktno plaćanje;\nAktivno praćenje konkurencije, trendova i novih tehnologija u domenu kartičarskog poslovanja u cilju identifikovanja šansi, novih poslovnih rešenja i područja za njihovu primenu;\nKontinuirano praćenje mandata i standarda kartičarskih asocijacija (VISA, MasterCard, DinaCard) i predlaganje rešenja za povećanje profitabilnosti i optimizaciju troškova izdavanja i prihvata platnih kartica;\nPredlaganje i sprovođenje aktivnosti koje će doprineti povećanju limita i balansa po kreditnim karticama, kao i povećanju ukupnog prometa izdatih platnih kartica;\nUčešće u vođenju i realizaciji projekata koji se tiču uvođenja novih i unapređenje postojećih kartičnih proizvoda.\nNapredno poznavanje tehnologije i karakteristika poslovnog procesa vezanog za izdavanje i prihvat platnih kartica i naprednih servisa za digitalno i beskontaktno plaćanje;\nIskustvo u analizi profitabilnosti i troškova izdavanja i prihvata platnih kartica;\nPoznavanje bill business komercijalnih aktivnosti;\nPoznavanje životnog ciklusa kartičnih proizvoda (akvizicija, aktivacija, korišćenje, zadržavanje klijenta i gašenje proizvoda);\nDobro poznavanje tržišta i konkurencije u oblasti platnih kartica;\nMinimum 3 godine radnog iskustva na poslovima razvoja platnih kartica i upravljanju portfolijom platnih kartica;\nMinimum viša stručna sprema (VI ili VII stepen) i napredno znanje engleskog jezika\nTrackrecord prethodnih postignuća;\nRad u dinamičnom okruženju, u timu koji je postizao uspehe;\nRad na razvojnim projektima u oblasti platnih kartica;\nUsmerenost na ostvarenje poslovnog rezultata\nSamoinicijativa i proaktivnost u identifikovanju poslovnih šansi, rešavanju zadataka i problema;\nŽelja za konstantnim učenjem, inovacijama i profesionalnim usavršavanjem;\nAnalitičnost i kreativnost u razmišljanju i sistematičnost u radu;


Zemljište je najvažniji resurs poljoprivredne proizvodnje. Prirodnim procesima, kao i nepravilnim korišćenjem od strane čoveka, dolazi do raznih vrsta oštećenja koja se, pored ostalog, manifestuju i kao trajni gubitak zemljišta. Iako se zemljište smatra obnovljivim resursom, proces njegovog nastanka i obnavljanja je izuzetno dug, pa se velika važnost mora dati zaštititi postojećih zemljišnih resursa od svake vrste oštećenja.\nBiljna proizvodnja je limitirana nizom, uglavnom, prepoznatljivih činilaca, na koje čovek može da utiče u većoj ili manjoj meri.Pored tih činilaca (seme, ishrana i zaštita bilja, navodnjavanje, odvodnjavanje itd.), jedan od osnovnih činilaca je i obrada zemljišta...\nNematode su veoma sitne valjkaste gliste, duge najviše 1-2 mm, te je za prepoznavanje potreban mikroskop ili binokular. Obično su končastog ili vretenastog oblika. U ratarstvu su najštetnije ...\nNeiskorišten potencijal industrijske konoplje\nPotencijalni proizvođači industrijske konoplje se susreću sa nemogućnošću kupovine kvalitetnog semena, ograničenjima u zakonskoj regulativi i nerazvijenoj društvenoj svesti ...\nNajpogonije sorte pšenice za organsku proizvodnju\nS obzirom da je komercijalna proizvodnja organskog semena pšenice još uvek u povoju, nedostatak organskog semena na tržištu je evidentan. Registrovani proizvođači semenskog materijala iz organske proizvodnje, nude poljoprivrednim proizvođačima, sertifikovano organsko seme pšenice i drugih biljnih vrsta.


Bes Aleksandra Stanojevića: Skandal je što se odlažu utakmice zbog virusa, nismo svi ovde zbog Zvezde | MozzartSport\n| Wednesday 22 September 2021 15:42\n„To je neregularno, dovodi nas u neravnopravan položaj“, grmi trener Partizana\nUmesto nekolik rečenica oko utakmice u Lučanima – grmljavina iz Zemunela.\nRazbesneo se trener Partizana Aleksandar Stanojević zbog odloženih utakmica u ovom kolu, pre svega upirući prst u Crvenu zvezdu. Crveno-beli imaju nekoliko fudbalera koje je oborio virus i zato su pomerili meč sa Voždovcem, što je neregularno, po mišljenju šefa struke Parnog valjka.\nZagrmeo je oko toga Stanojević kada je izašao pred novinare u Zemunelu.\n„Iskreno da vam kažem, razočaran sam ovim poslednjim dešavanjima. To je skandal. Skandalozno je da se ovako odloži utakmica. Ne znam zašto se odlažu utakmicu. Mislim da je to neregularno, ne dovodi nas sve u ravnopravan položaj. Ove tri ekipe koje su odložile utakmice zbog virusa pojedinih igrača dovode u pitanju regularnost. I mi smo umorni. Igramo u Lučanima gde nismo pobedili dugo. Pa igramo protiv Spartaka, teška utakmica, pa Evropu, pa opet Kruševac. To je izuzetno teško. A imamo najvećeg rivala, konkretno mislim na Crvenu zvezdu, verujem da imaju dva ili tri bolesna igrača, ali imaju roster, kao i mi, od 30 igrača. Mi prvi imamo takve budžete, 20 puta veće budžete od protivika. I ne možemo da zbog bolesti par igrača odlažemo utakmica. Stavljate nas u neravnopravan položaj“, sipao je reči kao bujicu Aleksandar Stanojević.\nPoručio je šef struke Partizana da i oni imaju povređene i bolesne igrače, pa im nije palo na pamet da traže odlaganje meča u Lučanima.\n„Utakmica posle derbija su vrlo teške, svi to dobro znamo. Imamo dosta i povređenih i umornih igrača. Ali nećemo tražiti nikakav alibi niti način da izbegnemo utakmicu. Taj Metalac, taj Voždovac, treba sa njihovim rosterima da igraju sreda-subota. Zvezda ide u Pazar da igra bez prisustva publike. I igraće protiv Pazara koji je sa njihovim (skraćenim) rosterom igrao utakmicu pre tri dana. To ljudi koji gledaju naširoko možda ne shvataju. Mi iz struke vrlo dobro znamo šta to znači. I mi imamo pet povređenih ili tri bolesna igrača. Pa ne pada mi na pamet da ih šaljem kod školskog lekara da tražim potvrdu da imaju neki virus“.\nPartizan veruje u Popovića: Novi ugovor do 2024.\nNaglasio je Stanojević neravnopravan položaj u koji se stavljaju klubovi odlaganjem utakmica.\n„To je stvarno skandalozno i to mora neko da kaže ovde. Ili će odlučivati kad se odlažu utakmicu predsednik komisije koji je član uprave Crvene zvezde. Pa nismo svi ovde zbog Zvezde! Valjda to možete da shvatite? Valjda i mi ovde igramo, imamo neko pravo. Pitamo se i mi valjda ovde nešto?“\nNajviše je razočaran Stanojević što je sve u srpskom fudbalu dobro išlo ove jeseni. Do sada.\n„Sve je bilo dobro i čuli ste moje izjave, uvek su išle u dobrom pravcu. I u vezi sa reprezentacijom i u vezi sa regularnošću. I VAR se pojavio i sve je bilo dobro, i u vezi za Evropu. Videli ste derbi, jedan pravi, sportski derbi, bilo je sporadičnog čačkanja naravno, ali bila je pozitivna atmosfera. I onda dođemo u situaciju, ne znam šta je ovo, da nas potcenjuje neko ovde? Priča se sad o nekoj tituli, o čemu pričate? Bežimo Zvezdi dva boda, hoćemo da se borimo na teškom gostovanju u Lučanima i vi hoćete da odlažete utakmicu? Pa je l’ ima neko da kaže nešto? Ili se posle čudite zašto Partizanovi imaju neko nezadovoljstvo i reaguju na određene načine? A videli ste da je sve krenulo u nekom dobrom pravcu. I sve pozitivno i reprezentacija i klubovi. I vi nas sad pravite ludim, pričate nam o nekom virusu. Pa što UEFA nije odložila utakmicu protiv Kajrata, imali su osmoricu bolesnih, branio je treći golman? To samo ovde može da se odloži“.\nOdložio je i Partizan utakmicu pre dva meseca, ali tek nakon Zvezde i Čukaričkog, podsetio je trener crno-belih.\n„Odložili smo i mi, ali tek posle Crvene zvezde i Čukaričkog, jer to bio interes srpskog fudbala, a nismo ni hteli da odložimo. Nego pričaju nam: Mora, da budemo odmorni, interes je srpskog fudbala, da se igra Evropu. Koji je sada interes? Dvojica imaju dijareju, trojica temperaturu? Sad nas dovodite u situaciju da sumnjamo u institucije i da radim posao koji radim“.\nŠef struke Partizana poručio je da želi ravnopravno, pošteno prvenstvo.\n„Stvarno je bezobrazluk više. Ne znam ni zašto se bavim više ovim poslom, neću ni da radim više ovde. Posle se čudite zašto trener hoće da ode i neće da radi? A znate da će za dva dana biti spremni i u trenažnom procesu. To na svetu nema. Ko odlaže utakmice zbog proliva trojice igrača, da izvinite? O čemu pričamo? Videli ste poslednja dva derbija, na terenu kakvi smo. Egal. Tu smo. Prvenstvno regularno, sve je super, reprezentacija super, igramo Evropu, šta nas dirate sada? Tu s nekim dijarejama i bolestima, pravite sprdnju od lige. I hoćete navijači Partizana da budu pozitivni, ne mogu da budu pozitivni, ja neću prvi da budem pozitivan. Pustite nas da se borimo sportski, kao i do sad što je bilo. Ili nam kažite da onda igramo Evropu, a vi idite ovde na 10 bodova, igrajte svoju ligu i pravite vaše interesne stvari“, podvukao je Stanojević.\nI posle toga ustao i otišao sa konferencije, nije želeo ni reč da kaže o utakmici protiv Mladosti u Lučanima.\n"Neću ni da vam odgovaram. Na koja pitanja da vam odgovaram. Pa ja pet, evo šest igrača imam da ne mogu da idu u Lučane sada. Pa šta sad ja da radim? Ne mogu. Ni Pantić, ni Marković, ni Šćekić, ne može još pet igrača, pa šta da radim?"\n#FK Partizan #Aleksandar Stanojević #Superliga Srbije\nOstavi komentar Komentari 306


Успех пензионера Смедеревске Паланке и Азање на Олимпијади „Треће доба“: ПРВАЦИ У ШАХУ, КОШАРЦИ И БРЗОМ ХОДАЊУ – Паланачке новине\nOpštinska organizacija penzionera Smederevska Palanka ostvarila je zavidne rezultate na Drugoj regionalnoj olimpijadi sporta, zdravlja i kulture, koja je pod nazivom „Pokret trećeg doba“ 18. i 19. maja održana u Velikoj Plani. Tim povodom u Opštinskoj organizaciji penzionera upriličena je skromna svečanost sa zakuskom na kojoj je ocenjeno da su takmičari iz Smederevske Palanke i Azanje postigli uspeh za poštovanje.\nPredsednik penzionera Slobodan Pantić je, čestitajući takmičarima uspeh na ovom respektnom takmičenju, izrazio zadovoljstvo postignutim rezultatima u više disciplina, što su učinile i vođe ekipa Milan Grujić, Sveta Milosavljević i Radomir Gavrilović. Vredi istaći da je Opštinska organizacija penzionera dobila zahvalnicu za doprinos pomenutoj Olimpijadi.\nEkipa „Penzioner dva“ iz Smederevske Palanke zauzela je prvo, a ekipa „Srećno doba“ iz Azanje drugo mesto u košarci. Takmičari iz Azanje osvojili su drugo, a ekipa „Penzioner“ iz Smederevske Palanke treće mesto u pucanju penala. „Srećnom, dobu“ pripalo je drugo, a ekipi „Penzioner“ iz Smederevske Palanke treće mesto u disciplini pikado.\nEkipa „Penzioner dva“ iz Smederevske Palanke prvak je u brzom hodanju, dok je ekipa „Penzioner“ zauzela treće mesto. „Penzioner“ iz Smederevske Palanke postigao je najbolji rezultat, osvojivši prvo mesto u šahu.\nSvim ekipama uručeni su pehari i diplome organizatora Olimpijade „Treće doba“.\nNext story Pioniri GFK „Jasenica 1911“ ubedljivi i u poslednjem kolu\nPrevious story Reagovanje: O OTVORENOM PISMU I PODRAZUMEVANIM VREDNOSTIMA


League of Legends je dostupan kod skoro svih onlajn bukmejkera - Sportska centrala\nLeague of Legends je dostupan kod skoro svih onlajn bukmejkera\n3 feb 2021. 19:44\nTokom godina kockanje je postalo popularan hobi širom sveta. Neki od nas koji smo odrasli igrajući igre na Nintendu, kompjuterima, Atariju i Xboxu mogu ceniti vještine potrebne za uživanje u tim igrama, posebno kada igramo protiv drugih dobrih igrača.\nKako je vrijeme prolazilo, mala kladioničarska zajednica postajala je sve veća i veća, a na zapadu je postala izuzetno velika, sve do danas gde postoji takmičenje u različitim igrama širom sveta poput League of Legends, Dota 2 i još mnogo toga. Kreiran od Riot Gamesa 2009. godine, League of Legends (LOL) postao je jedan od najpopularnijih i najvećih e-sportova na svetu i dostupan je u većini kladionica, kao 1xbet kladionica, na internetu. Smatra se da je eSport lagan i prilagođen početnicima u poređenju sa sličnim igrama u ovoj kategoriji. Igru možete igrati besplatno, ali većina prvaka nije besplatna, imate pristup 10 različitih koji se menjaju svake nedelje. Ili možete odlučiti za kupovinu novih prvaka s Riot Points (te bodove kupujete stvarnim novcem) ili s valutom dobijenom u igri koju zaradite igranjem igre.\nKako se igra LOL?\nLeague of Legends (LOL) timska je igra od pet članova koju igraju različite ekipe. Svaki tim ima primarni cilj uništiti nexus – kristalnu strukturu u središtu baze – počevši od svoje strane karte. Karta se sastoji od 3 trake s nekoliko kula koje treba uništiti prilikom napada na neprijateljsku bazu u toj traci. Trake imaju AI kontrolisane minione na dužnosti i oni napadaju uljeze. Igra ima 18 nivoa a vaš prvak počinje od prvog nivoa. Zlato i XP zarađujete kada uništavate minione, neprijateljske kule i prvake. Vaše zlato možete koristiti za kupovinu različitih predmeta u odeljku trgovine.\nPrvaci ili šampioni\nPrvaci imaju različite uloge i odgovornosti, poput podrške preko koje možete izlečiti svoje timove, postavljanja štićenika i drugih kontrolnih sposobnosti. Drugi se usredsređuju na uklanjanje što veće štete i apsorbiranje štete koja se može dogoditi tokom borbi. Dostupno je 126 prvaka, a kao što je ranije rečeno, oni nisu besplatni, novi se mogu kupiti bilo s bodovima uticaja koje zaradite u misiji ili s bodovima Riot koji zahtevaju upotrebu pravog novca.\nLOL ima ukupno 7 liga – bronza, srebro, zlato, platina, dijamant, majstor i izazivač. Svaka od liga podeljena je u pet odeljenja, osim izazivača. Osvajate ligaške bodove koji se dodjeljuju kada osvojite rangiranu utakmicu. Ovi bodovi omogućuju vam prelazak u višu ligu. Postoji mnogo kladionica pomoću kojih možete testirati svoje znanje League of Legends, a da zapravo ne riskirate svoj novac.


Detalji ugovora o prodaji – Voxellab 3D Market\nHome Detalji ugovora o prodaji\nDa bi Potrošač ostvarilo pravo na saobraznost dužan je, pri predaji robe Prodavcu na servis, uz neispravan artikal priložiti dokumentaciju koja dolazi uz proizvod, (po mogućstvu neoštećenu ambalažu), original ili kopiju Ugovora o prodaji i fiskalni račun (ili slip) kojim se potvrđuje kupovina robe od Prodavca. Uz to je potrebno navesti detaljan opis kvara kako bi se olakšala provera neispravnosti od strane ovlašćenog lica Prodavca ili ovlašćenih servisera proizvođača. Opis kvara, serijski broj, naziv artikla, proizvođač artikla, oznaka modela itd. unose se u za to predviđen obrazac (revers). Prodavac se obavezuje da Potrošaču obezbedi ovaj obrazac i popuni isti prilikom prijema robe na servis. Jedan primerak reversa zadržava Prodavac, a drugi Potrošač prilikom predaje proizvoda na servis. Potrošač je dužan da prilikom preuzmanja proizvoda sa reklamacije donese i preda revers odgovornom licu Prodavca u maloprodajnom objektu. U suprotnom, Potrošač neće moci da preuzme robu sa servisa. Zamena delova pre provere dokumentacije nije moguća, kao ni pre provere navedenih nedostataka, osim ukoliko u cenovniku ili posebnom sertifikatu koji se dobije nije drugacije naznačeno (npr. ukoliko je za određeni artikl naznačeno da se u slučaju reklamacije menja 1 za 1 u roku odgovornosti za nesaobraznost). Roba koja se šalje na servis poštom ili paketnom distribucijom mora biti propisno zapakovana u kartonsku ambalažu. Svi proizvodi koji su na ovaj način Prodavcu dostavljeni, a koji nisu propisno zapakovani ili oni kod kojih je došlo do vidljivih mehaničkih oštećenja samog proizvoda u toku transporta neće biti preuzeti od strane Prodavca, već će biti vraćeni pošiljaocu o njegovom trošku. Prodavac ne preuzima nikakvu odgovornost za sva eventualna oštećenja proizvoda i ambalaže koja nastanu u toku transporta na ili sa adrese potrošača. Ukoliko je utvrđeno fizičko i mehaničko oštećenje robe za koju Prodavca ne odgovara, Prodavac u slučaju povraćaja novca, nije dužan da vrati pun iznos kupoprodajne cene, već će cenu umanjiti za procenat ili iznos koji odgovara procenjenom procentu ili iznosu umanjenja vrednosti robe usled oštećenja. Procenu će vršiti ovlašćena lica Prodavca (serviseri).\nSve dodatne informacije vezane za servis Potrošač može dobiti pozivajući na telefon +381 11 40 59 793 svakog radnog dana od 10h do 18h ili slanjem poruke na e-mail: servis@voxellab.rs\nUsmeno na adresi Prodavca: Makedonska 5, 11000 Beograd\nTelefonom na broj: 011 40 59 793\nPisanim putem, na adresu Prodavca: Makedonska 5, 11000 Beograd\nElektronskim putem, na elektronsku (email) adresu Prodavca: servis@voxellab.rs


Udes u Nišu - Motoristi Na Drumu - BJBikers Forum\nOd člana zika56, Ponedeljak u 17:19 in Motoristi Na Drumu\nzika56 10185 Napisano Ponedeljak u 17:19\nIz policije navode da je 42-godišnjak bio za volanom "gilere", ali još nemaju detalje da li se u trenutku udesa pešak nalazio na zebri.\nOni su sa povredama prebačeni u Urgentni centar Niš, utvrđuje se uzrok saobraćajne nezgode - navode iz policije.\nIz Univerzitetskog kliničkog centra kažu da je pešak preminuo nekoliko sati nakon prijema u bolnicu, dok je vozač zadobio teške telesne povrede.\nPokušana je reanimaicija i njegove povrede su bile takve da je on par sati nakon prijema preminuo. Drugi učesnik u saobraćajnoj nesreći je smešten na neurohirurgiju, to su verovatno višestruke povrede - dodaju iz UKC.\nDetalja kako je došlo do nesreće još nema, a o događaju je obavešteno Osnovno tužilaštvo u Nišu.\nmick 476 Napisano Ponedeljak u 17:42 (promenjeno)\nMotorista je paša mog kuma...pokupio je pešaka na pešačkom prelazu, još se ne zna da li je bilo semafora ili ne...ali kako god sve se desilo na sred pešačkog. Izgleda da je prilično išao neprilagođenom brzinom. Kaže mi kum da je motor (MP3) od siline udarca u totalnoj šteti, čekaju da vide kako će on biti pošto je zaradio teške telesne povrede a pešak je preminuo na reanimaciji.\nPromenio Ponedeljak u 17:43 član mick\nantir3ality 293 Napisano Ponedeljak u 17:43\nVideh jutros, strašno...\nOvde ima više detalja sa lica mesta:\nTeška nesreća u Nišu: Motociklista na pešačkom prelazu udario čoveka, on jutros preminuo\nzika56 10185 Napisano Ponedeljak u 19:07\nPre sat vremena, mick je napisao:\nNa tom bulevaru nema semafora.\nmick 476 Napisano Ponedeljak u 19:26\npre 18 minuta, zika56 je napisao:\nTim gore...jasno je onda.\nSatelis 8777 Napisano Ponedeljak u 20:37\nMaxi Scooter Club, 7072 postova\nPre 2 sati, mick je napisao:\n........Izgleda da je prilično išao neprilagođenom brzinom. Kaže mi kum da je motor (MP3) od siline udarca u totalnoj šteti..............\nMP3 (sa klipa udesa) napred ima suvo gvozdje, prazan je tezak oko 260kg ako se ne varam jer je ovo model od 400 ili 500ccm.\nDaleko mladji ne bi imao sanse da prezivi ovakav udes, tuga kako god okrnes.\nmick 476 Napisano Ponedeljak u 20:46\nMa užas...baš baš katastrofa nesreća. Definitivno bi trebalo da se ujedine razni moto klubovi, asocijacije i ostali kroz neki vid edukacije svih učesnika u saobraćaju pa da se to kroz neki projekat digne na državni nivo kroz škole.\nJa se sećam negde pred polazak u školu kroz obdanište vodili su nas sve đuture u sadašnji Centar za talente u Zemunu. Tamo je bio napravljen neki mali poligon sa parkiranim biciklama, trotinetima i malim automobilima na pedale.\nBio je jedan saobraćajac i bukvalno su nas kroz igru za jedno popodne naučili kako da se ponašamo u gradskim uslovima...od tad mi je bilo vrlo jasno šta je zebra(pešački prelaz), boje na semaforu, ko ima prednost u odnosu na boje semafora. A ono najbitnije davali su nam da vozimo sve te bicikle i autiće a policajac je ''kontrolisao saobraćaj''. Tačno su nas naučili kako da se ponašamo u saobraćaju, naravno sve je bilo podređeno našem uzrastu...5-7 godina.\nJako mi je žao što je to izgubljeno...\nantir3ality 293 Napisano Ponedeljak u 21:24 (promenjeno)\nDefinitivno bi trebalo da se ujedine razni moto klubovi, asocijacije i ostali kroz neki vid edukacije svih učesnika u saobraćaju pa da se to kroz neki projekat digne na državni nivo kroz škole.\nPostoje jako popularni kanali na yt i drugim društvenim mrežama, sa po 50 i više hiljada pratilaca koji svakodnevno promovišu opasnu i bahatu vožnju kao nešto kul - bez ikakvih reakcija nadležnih, a o nekim posledicama/kaznama i da ne pričamo. Pominjali smo prošle godine jedan vrlo popularan video gde se jasno vidi da momci cepaju 240 - 250 na putu Paraćin - Zaječar. Nisu anonimusi, zna se ko su - ali mislim da nikakvih posledica po njih nije bilo.\nHoću da kažem da jedan takav video verovatno anulira godinu dana aktivizma klubova i edukacija. Dok se to ne reši, stvari će biti samo gore.\nPromenio Ponedeljak u 21:24 član antir3ality\nmick 476 Napisano Ponedeljak u 21:37\npre 9 minuta, antir3ality je napisao:\nPa kao što rekoh...praksa je jedno a YT je nešto sasvim drugo. NAVAK je recimo napravio dobru priču sa njihovom školom bezbedne vožnje. Ja sam pre nekih 10 godina čini mi se bio među prvima na tim probama celog sistema još kad su bili na Kvantašu. Vrlo dobra zamisao...zašto se takav vid edukacije ne uvrštava u auto škole ne znam. Slična stvar bi bila sjajna za motore...\nBole37 165 Napisano Ponedeljak u 21:46 (promenjeno)\nVi u ovoj zemlji i medju ovakvim ljudima pricate o edukaciji... Moralno degradirani ljudi, elokventno siromasni, neostvareni, skloni aloholizmu i agresiji, medijski bombardovani, osiromaseni... Na zalost, ostaje samo da brojimo zrtve, i da placemo kad zrtva postane neko nas, ili da budemo ta ista zrtva.\nPromenio Ponedeljak u 21:48 član Bole37\nmick 476 Napisano Ponedeljak u 21:51\npre 1 minut, Bole37 je napisao:\nOd nečeg valja krenuti, dobre stvari i primere uzeti, tako smanjujemo onu drugu stranu, ja sam imao sreće da zakačim te male dečije edukacije...zašto da ne prenesemo iskustva kao aktivni vozači motocikala? Koliko među nama ovde ima normalnih i iskusnih bajkera koji žele da podele iskustva?\nPa radije bih svoje dete poverio takvoj osobi da ga uputi u neke stvari nego nekom ''školovanom'' u saobraćajnom sektoru.\nSatelis 8777 Napisano Ponedeljak u 22:06\nNe znam sta bi pametno rekao, pitam se odakle krenuti s'edukaciju?\nDal od dece, tek punoletnih, lica srednjih godina ili lica 50+leta.\nDeca i mladji mozda nesto i nauce, najveci problem imam utisak da lezi u licima srednjih i 50+ godina.\nNema veze sa ovim udesnom, skrecem malo sa teme ali moram izneti jedanpodatak i detalj...\nDanas, vracajuci se iz V. Banje (kolima s'familiju bio) preko sela za KG - Topola - Mladenovac - Bg tj kuci, slusam na radiu vesti gde javno zbore koliko je lica za vreme praznika "uhvaceno" zbog prebrze voznje, voznje u alkoholisanom stanju, voznja pod opijatima..... haos cifra.\nResen da vozim max 10km/h preko ogranicenja, imam nekih 180km do kuce.\nLjudi moji, gotovo da nema ko me nije osisao, debelo presisao ogranicenje.\nA ima i onih budaletina koji me stigne kao torpedo i nabija se u branik misleci da cu ubrzati.....mrsutrilepepizdematerine.\nmick 476 Napisano Ponedeljak u 22:34\nDeca su ulaganje i sigurica, tinejdžeri kocka a odrasli opaljivanje po džepu, oduzimanje dozvola i ostale divne stvari savremenog društva, naravno uvek čast izuzecima. Makar ja na to gledam tako...prosto kao i kod gradnje kuće, počinje se od temelja a ne od krova. Traje ali rezultat je zagarantovan...\nA cela današnja brojka oko prekršaja govori o suludosti svih tih zakona koji su doneti a realno nemaju efekata baš zbog manjka edukacije u mlađem uzrastu. Nema svrhe doneti zakon ako nema pripreme stanovništva na njega a na to ne mislim puko deklamovanje već realne prikaze...\nJevtaNS 1365 Napisano Utorak u 06:10 (promenjeno)\nkako nekoga edukovati kada sistem postavlja glupa pravila .Tipa 50 na pupinu,pešački prelaz na 6 traka bez semafora....\nPromenio Utorak u 06:12 član JevtaNS\nmick 476 Napisano Utorak u 06:36\npre 20 minuta, JevtaNS je napisao:\nEvo sad ide izmena propisa...na Pupinu će se ići čitavih 80kmh! Kreće se polako!\nŠto se pešačkog tiče...nema šta tu nije jasno...nemaš semafor pešak je u prednosti! Nema šta da tražiš brže od 30kmh na tom mestu pa i da je 100 traka u pitanju. Sve je to do svesti nas samih...koliko smo odgovorni kao vozači ali i kao pešaci prosto tu mora biti uzajamnog poštovanja i odnosa, zato imamo pravila kako ne bi sve strane mislile da su u pravu. Tu edukacija u mnogome pomaže...samo smo sve zaboravili od silnih prava koje tražimo na svakom koraku a odgovornosti koje proističu iz tih prava ne vidimo.\nshoyyka 3091 Napisano Utorak u 06:49\nJoj što volim takve, ima ih, kote se, valjda mlado, ludo, pre-samouvereno... Samo malo, levom nogom pipneš papuču kočnice, samo da upali stop svetlo... odoše u nazad... Dodji, dodji, pridji k' čici...\nStanje, psihičko nacije loše... I globalno... Zbog lošeg života, plus pandemija... Sve se prenosi, i na drum, i na kulturu,moral, na sve...Nisam nešto optimističan, barem za bližu budućnost... Godine urušavanja, za napredak potrebno duplo i više...\nmick 476 Napisano Utorak u 06:52\npre 1 minut, shoyyka je napisao:\nIstina ali koje je drugo rešenje? Mislim ići u nazad ne znam koliko je pametno. Definitivno nas bilo koja vlast neće napraviti boljima, pa ako je tako ja biram da moj komša i ja krenemo od nas samih i iz naših kuća. Makar neki trag da se ostavi a da to nije haos...\nJevtaNS 1365 Napisano Utorak u 06:58\npre 21 minuta, mick je napisao:\nNeinformisanost je čudo.Ima pešački bez semafora na bulevaru gde je ograničenje 70.\nNa takvim mestima normalni stavljaju pasarele\nmick 476 Napisano Utorak u 07:14 (promenjeno)\npre 16 minuta, JevtaNS je napisao:\nHeheheh jeste...aj nateraj Srbendu da koristi pasarelu ili nadvožnjak za pešake. Pa vidi samo onaj na Dorćolu ili kod Ušća...veća frekfencija pešaka po kolovozu nego ispod ili iznad kolovoza. To je čista lenjost, bahatost i nadasve neukost. Ista stvar i sa vozačima...kod Ade sa vožnjom po trotoaru tokom jutarnjeg špica, sve češće bahaćenje vožnjom u pogrešnom smeru, o kružnim tokovima da ne govorim i td...na sve to se može uticati samo je pitanje dobre volje.\nPromenio Utorak u 07:15 član mick\nJevtaNS 1365 Napisano Utorak u 07:20\nSa moje pozicije Beograd deluje malo zabačeno\nBole37 165 Napisano Utorak u 07:27\nsezona je pocela... start counting...\nmick 476 Napisano Utorak u 07:30\nPa ni vi iz NS-a niste daleko bio sam prošle nedelje kod vas nakon par godina i ni vama ne cvetaju ruže...one priče sa novim gradilištima mi baš ne ulivaju nadu da ćete ostati oaza mira i tišine. O saobraćaju neću da komentarišem...\nnspei 8 Napisano Utorak u 09:38 (promenjeno)\nPre 12 sati, antir3ality je napisao:\nU snimcima pominju kako promovisu bezbednu voznju, a eto kako realno voze. Dizu na tocak, preticanja na punoj, duplo prekoracenje, proklizavanja... Bitno da su zalepili lepljivu traku preko brzinomera i oprosteno im je...\nVezano za udes, neprilagodjena brzina, malo nepaznje i eto nesrece.\nPromenio Utorak u 09:40 član nspei\nBole37 165 Napisano Utorak u 12:30\nPa slucajno sam odgledao par onih Shone san moto vlogova...decko vozi 150 po gradu i snima i ima pratioca hiljade klinaca koji ce da ga imitiraju...sve bre to otislo u q..c krasni...To je ta edukacija koja pije vodu..\nmick 476 Napisano Utorak u 15:34\nPa ima i onaj drugi Šone kako li se zove već...koji ima priču o bezbednoj vožnji i prikazuje dosta tehnika vožnje sa tim nekim edukativnim momentima pa onda izbaci snimak 200kmh na autoputu ili vožnja po trotoaru kod Ade kako bi zaobišao gužvu, mislim...\nJedini lik koji ima neki kršteni taj neki YT sistem je onaj Motoraš...momak koliko vidim ne forsira divljanje, ima neku priču off i on road. Trudi se u klipovima da naglasi po nekad da divljanje nije baš najpametnije, nekako casual lik. Sve ostalo ne bih komentarisao...plač živi.


"A da li će biti nekih blagih korekcija cijena u korist proizvođača vidjećemo nakon što budu izvršene potrebne analize", rekao je Đokić za Nezavisne novine.\n"Pripremamo i zakon o električnoj energiji, koji će značiti više investicija i kvalitetnije uređeno stanje između svih energetskih subjekata u Srpskoj. Nastavićemo da razvijamo interkonekciju sa susjednim državama. Očekujemo i donošenje zakona o regulatoru električne energije i prirodnog gasa, prenosu i tržištu električne energije u BiH", naveo je Đokić.\n"Ne bih želio da dođe do blokade, zato što će na gubitku biti cijela BiH. Bilo bi neuporedivo bolje, umjesto pritisaka i ucjena na Dodika, iskoristiti njegovu ličnu sposobnost i vještinu u pregovorima sa drugim zemljama i u našu zemlju privući što više novih investicija i novih radnih mjesta", zaključio je Đokić.\nPetar Đokoć poskupljenje struje\nJanuarsko poskupljenje struje - nezakonito\nPoskupljenje struje podstaklo opoziciju da najavi proteste širom Srpske\n3962 glasova 74%


NAŠE DETE JE NAJSTRAŠNIJE ZLOSTAVLJANO: Milan i Snežana Borjan traže kaznu zbog montaže na Twitteru! | Mondo Portal\n26. novembar, 18:39\nNAŠE DETE JE NAJSTRAŠNIJE ZLOSTAVLJANO: Milan i Snežana Borjan traže kaznu zbog montaže na Twitteru! 17 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.10.2020. / 10:37 10:59\nAutor Milutin Vujičić 26.10.2020. / 10:37 10:59\nFoto-montaža koju je potpredsednik Partizana i profesor Pravnog fakulteta dr Vladimir Vuletić okačio na Twitteru posle "večitog" derbija izazvala je veliku buru u javnosti.\nNa fotografiju Milana Borjana sa sinom Filipom, maloletnom detetu je "namontirana" glava Ljubiše Tumbakovića. Time se aludira na vezu bivšeg trenera i direktora Partizana sa Snežanom Borjanom, suprugom golmana Zvezde, koja je i sama radila u Humskoj.\n"Najstrašnije je zloupotrebio naše dete. Stavio je montažu na svoj Twitter profil i doveo je u pitanje očinstvo tog deteta. To je nedopustivo da radi kao potpredsednik Partizana i profesor Pravnog fakulteta. Prekršio je konvenciju o pravima deteta. Nijedno dete to ne zaslužuje. Naše dete je najstrašnije zlostavljano. Te slike će ostati na internetu, a on će krenuti u školu za nekoliko godina...", požalila se supruga kapitena Crvene zvezde.\n"Ovo je prevršilo svaku meru. Derbi donosi uvek čarke između nas igrača i uprava, ali mislim da je ovo nedopustivo. Ne može jedan profesor da to radi. Nemam kontakt s njim i meni je ta fotografija prosleđena, poludeo sam i zvao sam advokata da vidimo šta može tu da se uradi, da se kazni. Advokat će podneti krivičnu prijavu protiv njega", poručio je Milan Borjan.\nSupružnici Borjan su istakli da žele kaznu za profesora Vladimira Vuletića zato što se "plaća iz budžeta Srbije", a pitaju se zašto vređanju njih kada kada ga nisu uvredili.\nPosle pomenute objave na Twitteru oni su dobili i pretnje na društvenim mrežama.\n"Navijači nisu poenta, njih ne krivim, krivim one koji su na pozicijama i daju inpute. On ima ozbiljnu poziciju i daje inpute navijačima i okreće ih da prave teška dela. Odmah sam prijavila policiji i istražuju se ove pretnje", dodala je Snežana Borjan i rekla da očekuje reakciju Pravnog fakulteta, dok je Milan Borjan istakao da je zabrinut za bezbednost.\nMilan Borjan Vladimir Vuletić dete\n03.11.2020. / 07:46\nAli ovo mi je najsmješnije pošto je naše dete kanadski državljan kakve veze ima koje državljanstvo ima sad bi i Kanada trebala da bombarduje Srbiju zbog toga Au jeste smešna ova namiguša majko moja a još smiješni profesor.\n16.11.2020. / 08:47\n@Lin A i onaj voditelj Čukanović.\n02.11.2020. / 10:19\nKoja bre meznja pa dete je plod ljubavi, zar ne.


Hitne intervencije | Elektro usluge | Električar Beograd\nHitne intervencije su sastavni deo našeg posla. Hitne intervencije podrazumevaju brz dolazak na adresu i rešavanje kvara. U hitne intervencije najčešće spada servis bojlera, servis veš mašina, zamena osigurača, popravka lustera, zamena prekidača, zamena utičnice…\nHitne intervencije – Električar Beograd\nElektričar Beograd obavlja apsolutno sve intervencije koje može da zatekne na terenu. Nekada u pitanju budu regularne popravke, dok je nekada reč o hitnim intervencijama. U oba slučaja je važno da procedura bezbednosti bude ispoštovana, odnosno da se podjednako temeljno i detaljno obradi i najsitniji kvar, kao i onaj krupniji. Nekada je brzina reakcije veoma važna, posebno kada su u pitanju hitne intervencije koje i zahtevaju što brži dolazak električara na adresu. Možete nam se obratiti u bilo koje doba dana i noći, sve što treba je samo da nas pozovete, a za ostalo ćemo se mi pobrinuti.\nHitne intervencije obavljamo na celoj teritoriji Beograda u svim terminima. Neke popravke zahtevaju urgentan pristup, kao što je u pitanju pokvaren zamrzivač, pokvaren frižider, pokvaren električni šporet, zamena osigurača i ostale popravke na instalacijama i kućnim aparatima. Popravka bojlera je takođe nešto što tretiramo kao hitnu intervenciju. Pokvaren bojler svakako ne treba ignorisati. Pored ostalih neispravnih kućnih aparata, bojler svakako može da bude i najopasniji, posebno ako ga ne gasite prilikom tuširanja. Pozivanjem električara dobijate profesionalnu i pouzdanu uslugu, tako da nakon naše intervencije možete biti apsolutno sigurni da je Vaš dom bezbedan, takođe i poslovni prostor, jer sve elektro usluge obavljamo za pravna i fizička lica.\nDobijate hitne intervencije po najpovoljnijim cenama u Beogradu. Koristimo najsavremeniju opremu. Obezbeđujemo Vam uslugu na najvišem nivou kvaliteta, po svetskim standardima. Ukoliko do sada niste imali iskustva sa našim timom električara, već nakon jedne intervencije ćete se uveriti u kvalitet koji Vam garantujemo. Na Vašu adresu dolazimo u najkraćem vremenskom roku. Kvalifikovani električari sa dugogodišnjim iskustvom su Vam na raspolaganju u bilo koje doba dana i noći. Poštujemo Vaše vreme i sve intervencije obavljamo u dogovorenom terminu, bez nepredviđenih troškova. Dajemo račun i garanciju na kvalitet pružene usluge. Dostupni smo 24h, sedam dana u nedelji, tokom cele godine. Radimo i za vreme praznika.


Mesta na kojima su letovali srpski vladari | Restart Magazin\nMesta na kojima su letovali srpski vladari\n10/08/2020 10/08/2020 Urednik\nSrpski vladari su u prošlosti voleli da letuju na domaćim lokacijama. Ipak, ovo ne znači da su se provodili manje ekskluzivno.\nSrednjovekovni vladari jesu imali letnje dvorove, ali je odlazak tamo bio čisto praktične prirode: Reč je bila o rezidencijama napravljenim u toplijim krajevima, uglavnom od drveta i gde nije bilo potrebe za grejanjem.\nDvorovi ove vrste su bili smešteni u lepe, uglavnom šumovite krajeve na jugu Srbije, ali o životu na ovim mestima danas znamo veoma malo jer od njih nije ostalo gotovo ništa.\nDefinicija odmora, u smislu odlaska preko leta negde gde se ne radi, novijeg je datuma, piše Istorijski zabavnik.\nPrvi srpski vladar za koga pouzdano znamo da je išao da se odmori, bio je knez Miloš Obrenović. On je voleo da se opusti u Sokobanji, a njegov konak i dalje postoji u ovom mestu i pretvoren je u restoran.\nFoto: Depositphotos/ panama7\nDruga lokacija za odmor kneza bila je vinograd u Smederevu. Tu se sagradio skroman letnjikovac, a u čarima dobrog vina su uživali i njegovi potomci. Letnjikovac Obrenovića je svoj puni sjaj doživeo sa poslednjim pripadnikom ove dinastije. Kralj Aleksandar i kraljica Draga su voleli da se osame, pa su u gradu na Dunavu provodili celo leto.\nI vladari iz dinastije Karađorđević su voleli banje. Zato je Banja Koviljača ostala i danas poznata kao “kraljevska banja”. U njoj je uživao kralj Petar I Karađorđević, koji je tu 1908. godine uz svoju rezidenciju podigao savremeno sumporno kupatilo. Danas je to moderno lečilište i prelepi velnes centar.\nMeđutim, tek potomci “čika Pere” su hedonizam doveli na jedan potpuno nov nivo. Oni su imali niz rezidencija, a kako je država porasla, mesta za odmor su nastala i na jadranskom primorju.\nO lepoti Gospodarskog dvorca na Bohinju pričali su i na evropskim dvorovima. Ipak, tek dvorac na ostrvu Bled je zadivio evropsku elitu. Na mestu gde se danas nalazi luksuzni hotel, kralj Aleksandar Karađorđević je 1922. kupio dvorac koji je gradio austrijski vojvoda Ernest Vindišgrac. Kralj je dvorac preimenovo u “Suvobor”, a Bled proglasio letnjom rezidencijom.\nNajatraktivnija destinacija za odmor dinastije Karađorđević u Crnoj Gori bila je nekadašnji dvorac prvog jugoslovenskog kralja u Miločeru. Izgradnja ovog dvorca sa osam pomoćnih objekata finansirana je iz privatne kraljevske kase, a čitava porodica je volela ovde da provodi vrele letnje mesece. Posle Drugog svetskog rata, zamak je adaptiran u hotel “Budvanska rivijera”, koji danas mogu da posete svi koji žele da se osete “kraljevski”.\nBeg od letnje žege kralj Aleksandar i njegovi naslednici umeli su da potraže i na brdu kod Kranja u Sloveniji, gde se i danas nalazi kraljevski kompleks.\nI posle kraljeva – kraljevski\nNa čari letovanja u luksuznim dvorcima nije bio imun ni jugosovenski vođa Josip Broz Tito. On na svom “Galebu” možda jeste plovio celim svetom, ali je najčešće ipak odmarao “kod kuće” – i to “od Triglava do Đevđelije”!\nTito je nakon rata naredio da se na Bledu izgradi nova rezidencija na mestu gde je nekada stajao kraljevski dvorac, pa je vila postala glavno stecište političkih, diplomatskih i protokolarnih obaveza. Vila je u hotel pretvorena 1984. godine.\nSlično, i brdo kod Kranja je postalo njegova slovenačka rezidencija i mesto gde je odlazio svako ko je želeo i mogao da bude viđen u društvu velikog maršala.\nIpak, noga običnog smrtnika u Jugoslaviji nije mogla da kroči bilo gde. San svakoga ko je nešto značio u SFRJ bio je da dobije poziv za odlazak na Brione – u omiljeno mesto za odmaranje bivšeg jugoslovenskog predsednika Josipa Broza Tita.\nNa Brionima su kao Titovi gosti boravili Fidel Kastro, Džon Kenedi, Mao Cedung, Gandi, Če Gevara, ali i Sofija Loren, Mik Džeger i mnogi drugi.\nMesto za koje je važilo da je na njega bilo “nemoguće doći, onoliko koliko je bilo teško otići sa Golog otoka” Tito je toliko voleo da je ovde umeo da provodi i po šest meseci, a ova ljubav je trajala punih 39 godina.\nPosle Titove smrti Brioni su proglašeni za nacionalni park. U jednom njegovom delu zatvorenom za turiste danas se nalazi zvanična letnja rezidencija hrvatskog predsednika.\n← Džerad Leto igraće Endija Vorhola u novom filmu\nOpada broj stanovnika u Hrvatskoj →\nKoliko nas telefoni zrače?\nPriča o Atalantinom grbu\nTramp potvrdio: Fauči će svedočiti pred Senatom


Blaž Slišković novi trener Zrinjskog – Haber.ba\nBlaž Slišković novi trener Zrinjskog\nBlaž Slišković (57), nekadašnji selektor fudbalske reprezentacije Bosne i Hercegovine i proslavljeni igrač Veleža, Hajduka i Pescare novi je trener HŠK Zrinjski, saopštili su iz prvoplasiranog tima Premijer lige BiH, javlja Anadolu Agency (AA).\nBlaž Slišković - Sport.ba\nDanas će preuzeti ekipu, kada će u Međugorju obaviti trening sa prvotimcima. Popularno zvani Baka tako će po treći put biti trener mostarskog Zrinjskog, a na klupi će naslijediti Ivicu Barbarića koji je nakon šest utakmica odstupio zbog loših rezultata.\nU ovoj sezoni Slišković je treći trener Zrinjskog, jer je u prvenstvenoj pauzi iznenađujuće raskinuta saradnja sa Vinkom Marinovićem, odnedavno selektorom mlade reprezentacije BiH.\nUoči starta Lige za prvaka BiH Zrinjski je prvi na tabeli sa 45 osvojenih bodova, jednim više od Željezničara, te dva od Sarajeva.\nU prvom kolu Lige za prvaka Zrinjski će biti domaćin Krupi.\nTeme:Blaž Slišković, HŠK Zrinjski, trener


Operater na CNC mašini za obradu metala | Unimet d.o.o. | Kać, Novi Sad | Poslovi Infostud\nUnimet se bavi mašinskom obradom na CNC mašinama, izradom velikog broja pozicija od lima, sklapanjem i testiranjem različitih uređaja. Firma zapošljava preko 260 ljudi, a sedište se nalazi u Kaću. Imamo dve lokacije za proizvodnju, jednu u Kaću, a drugu na Rudniku. Proizvodnja se obavlja u pet proizvodnih pogona ukupne površine 6500m2 i trenutno posedujemo oko 60 savremenih CNC mašina. Naš sajt: http://www.unimet.rs\nPotreban nam je sledeći profil radnika:\nPoslovna jedinica u Kaću\nIV stepen mašinske struke ili tehničke struke\nPrioritet imaju kandidati sa radnim iskustvom na CNC mašinama i kandidati bez iskustva sa dobrim uspehom u školi\nUnimet se trudi da stvori dugoročne veze sa svojim zaposlenima, a to čini ulažući u osposobljavanje radnika kroz praktičnu obuku, edukaciju i neprekidno učenje. Poštujemo zaposlene kao ličnosti i sve njihove nacionalne i kulturne različitosti. Unimet pruža jednake mogućnosti svim zaposlenima, kao i kandidatima koji konkurišu za posao.\nPoštujemo pravo svakoga da uskladi profesionalne obaveze i svoje slobodno vreme.\nČinimo sve da zaposleni ne budu diskriminisani na radnom mestu. Cilj Unimeta je da razvija i da održava dobre i zdrave odnose među zaposlenima. Želimo da zaposleni budu ponosni što su deo uspešnog preduzeća i da Unimet bude ponosan na znanje i stručnost svojih zaposlenih. Trudimo se da stvorimo što bolje uslove rada, nabavimo najsavremeniju opremu i obezbedimo sigurno radno okruženje. Permanentna edukacija svih zaposlenih uz maksimalno poštovanje svih zakonskih propisa u oblasti radnih prava je naš prioritet.\nKonkursnu dokumentaciju (CV i motivaciono pismo) poslati elektronskim putem. Kandidati bez radnog iskustva su u obavezi da prilože i skenirana svedočanstva iz škole. Konkurs je otvoren do popune.\nSamo odabrani kandidati će biti pozvani na intervju i testiranje.\nUpoznaj poslodavca Unimet d.o.o.\nUnimet se bavi mašinskom obradom na CNC mašinama, izradom velikog broja pozicija od lima, sklapanjem i testiranjem različitih uređaja. Firma zapošljava preko 250 ljudi a sedište se nalazi u Kaću, pored Novog Sada, u severnom delu Srbije. Imamo dve lokacije za proizvodnju, jedan u Kaću, a drugi na Rudniku, 100km južno od Beograda. Proizvodnja se obavlja u pet proizvodnih pogona ukupne površine 6500m2. Na visokoproduktivnim mašinama renomiranih japanskih, američkih i evropskih proizvođača…\nJanus Team d.o.o. - Operater na CNC mašini za obradu metala\nGreiner i JP Packaging d.o.o. - CNC operater\n4M Specijalni alati - CNC operater


Armin Jusufović Biografija - Biografija.org\nPevač (2001. - )\nBiografija ažurirana: 19.09.2021.\nFoto: Armin Jusufović / Filmark Produkcija\nArmin Jusufović je bosansko-hercegovački pop-folk pevač i sportista. Rođen je 11. aprila 2001. godine u Tuzli, Bosna i Hercegovina. Javnosti je postao poznat učešćem na takmičenju „Zvezde Granda“ sezona 2017/2019., gde je u finalu osvojio šesto mesto.\nŽivi u Tuzli sa roditeljima Almirom i Almasom Jusufović. Ima starijeg brata Ervina koji mu je, pored roditelja, najveća podrška. Njegova prva ljubav bio je fudbal, pa tvrdi da sport voli jednako koliko i muziku. Trenirao je pet godina u Fudbalskom klubu Sloboda, za koji i danas navija.\nA post shared by Armin Jusufović🎤 (@arminjusufovicofficial)\nSa 12 godina je počeo da svira klavir, koji je postao druga ljubav i interes pored pevanja. Sa 13 godina počinje se ozbiljnije baviti muzikom.\nU početku svoje karijere dve godine je išao na privatne časove kod Lejle Teskeredžić, profesorice solo pjevanja. 2020. je završio Srednju muzičku školu „Čestimir Mirko Dušek“, smer opšti.\nUčestvovao je na raznim festivalima sevdalinki. Najveću zapaženost je dobio učešćem u muzičkom takmičenju „Zvezde Granda“, gde je njegova karijera krenula uzlaznom putanjom.\nDo sada je snimio je tri pesme i muzičke spotove za iste. Prva pesma pod nazivom „Bezgrešan“ izašla je 2017. godine.\nKrajem juna 2020. godine je objavio pesmu pod nazivom „Tuđa volja“ koju je za njega napisao Bane Opačić.\nOd 2020. godine sarađuje sa Produkcijskom kućom „Filmark“ iz Tuzle, sa kojom je snimio obrade poznatih pesama poput hita „Snježana“ Halida Bešlića.\n„Filmark“ je polovinom maja 2021. godine objavila njegovu pesmu „Potrebna“. Reč je o baladi koju je Armin pisao i komponovao sam, dok je za aranžman bio zadužen Dragan Divjak.\nKaže da je muzika veliki dio njegovog života i da u njoj traži smisao. Smatra da, ako nešto radimo iskreno i od srca i ako nismo ničija kopija, da ćemo istrajati i naći put koji zaslužujemo.\nDa se ne bavi muzikom bio bi fudbaler. Njegov muzički uzor je Adil, čije je pesme i pevao u takmičenju.\n2020. Tuđa volja\nOznake: armin jusufovićbiografijabosna i hercegovinamuzikapop folktuzla\nKratke informacije o: Armin Jusufović\nDatum rođenja: 11. april 2001.\nFacebook: Armin @ Facebook\nInstagram: Armin @ Instagram


Ona je Angelina...luda jeste,ali je volim bez obzira na to...uvijek zna da me zasmije kao niko...svaki trenutak koji provedemo zajedno koristimo na nas poseban nacin!Uijek imamo jedna drugoj da pricamo mnogoooo toga i nikada nam nije dosadno!...P.S. Mnogoo je volimmm!!! ♥ ♥ ♥ :) - Kreiraj naslovnu fotografiju - Lajkujem.com\nOna je Angelina...luda jeste,ali je volim bez obzira na to...uvijek zna da me zasmije kao niko...svaki trenutak koji provedemo zajedno koristimo na nas poseban nacin!Uijek imamo jedna drugoj da pricamo mnogoooo toga i nikada nam nije dosadno!...P.S. Mnogoo je volimmm!!! ♥ ♥ ♥ :)


Srbi na genocid ne pristaju | Novosti.RS\nSrbi na genocid ne pristaju\n09. 02. 2019. u 19:13\nPrema srpskom narodu se ispoljavala gotovo mržnja kao uzročniku svih patnji i nevolja koje su zadesile Evropu od ubistva austrougarskog naslednika prestola Ferdinanda Habzburškog\nLeri King / Foto Dokumentacija "Novosti" i foto-arhiv "Borba"\nPRIPREMAO se u Fulbrajtovoj organizaciji 1977. godine skup na Ohridu o američkoj književnosti. Izvanredni pesnik Ivan Gađanski, jugoslovenski rukovodilac Fulbrajtove komisije, pozvao me je da učestvujem. Pristao sam, napisao i pročitao esej "Novi američki pesnički slučaj". Objavio sam ga zatim u knjizi Krila i vazduh (1983).\nNa Ohrid je stigao i američki ambasador u Jugoslaviji Lorens Iglberger. Nije mu to bio prvi boravak u Beogradu. Ni u Makedoniji, jer se kao diplomata veoma angažovao za vreme skopskog zemljotresa. Malo je i naučio srpski jezik.\nLorens je ljubitelj sporta, naročito boksa. Jedne noći učio me je kako se boksuje. Izmenjali smo malo udarce.\nPOSTAO je kasnije Leri, kako je tražio da ga oslovljavamo, promotor za prodaju kragujevačkog "juga" u Americi. Viđao sam ta srpska kola na američkim drumovima. Znao je Leri ne samo diplomatski posao.\nZauzimao je Iglberger kasnije visoke položaje u američkoj administraciji, najpre kao pomoćnik državnog sekretara, zatim i sekretar, odnosno ministar za spoljne poslove. I to u, za Srbiju gadnim, devedesetim godinama. Optuživali su ga u Americi da brani Srbe. Nazivali su ga čak - Lorens od Srbije. Mada je Lorens kritikovao Miloševića i nazivao ga - kasapin s Balkana. Slično kao i mnogi u Srbiji. Ali nije to isto. Trudio se, ipak, da poriče neke neistine o Srbima, ali bez većeg uspeha.\nA ENGLESKOG pesnika Dejvida Gaskonja upoznao sam u Beogradu sedamdesetih godina. Prišao sam mu zato leta 1991. u Atini još prvoga dana kada sam stigao na svetski pesnički kongres. Obradovao se i ponašao kao da me je prepoznao. Rekao mi je da prati šta se događa u Jugoslaviji, a da njegovo srce kuca za Srbiju. Ali je zapazio da je u tim osećanjima usamljen. Trebalo bi svet da sazna nešto više o mojoj zemlji, engleskoj saveznici iz dva svetska rata.\nPosle večere javlja mi se Dejvid telefonom.\n- Aleksandre, odlučeno je da posle onih obaveznih i ceremonijalnih pozdrava na otvaranju, vi budete prvi govornik. Trebalo bi svakako da se držite predviđene kongresne teme, ali vas ja, kao jedan od dvojice predsednika, neću prekinuti ako nešto kažete i o onome što se događa na tlu vaše države u raspadu i na pragu etničkog rata.\nPOLITIKA je obavestila čitaoce da je Svetski kongres pesnika, deseti po redu, održan u Grčkoj, koja je te 1991. godine obeležavala 2.500 godina demokratije. Objavila je Politika i onaj deo mog izlaganja koji se nije odnosio na kongresne teme nego na Srbiju i događaje u Jugoslaviji.\n"... Pošto je pročitao svoje izlaganje, posvećeno odnosu avangarde u poeziji i avangarde na vlasti, Aleksandar Petrov je zamolio prisutne pesnike, predstavnike grčke kulture i politike, kao i izveštače i novinare, da saslušaju i njegovo mišljenje o događajima u Jugoslaviji ... Srbi su uoči stvaranja Jugoslavije jedini imali svoju državu - čak dve. Drugi jugoslovenski narodi su u njoj stekli sve ono što danas imaju, uključujući i nove teritorije. A Srbija, ma u kojim granicama bude ostala posle eventualnog raspada Jugoslavije, neće biti veća od one kakva bi bila da u nju nije ušla. Srpski narod za sebe ne traži ništa više, ili ništa manje, od onog što bi raspadom Jugoslavije stekli ili izgubili drugi jugoslovenski narodi. Srbi ne odbijaju da žive sa drugima, jer znaju da sa nestankom sadašnje Jugoslavije nastaje nekoliko manjih. A oni koji ne mogu da žive sa Srbijom u zajednici verovatno ne mogu ni sa Srbima u svojim malim 'Jugoslavijama', ma kako se one zvale. A to već budi sećanja na genocid iz Drugog svetskog rata. Jedino na ponovni genocid srpski narod ne pristaje, na taj povratak istoriji od pre pola veka, kada je bio više nego desetkovan." (K. D., "Zapažena rasprava Aleksandra Petrova o položaju Srbije danas". Politika, 12. oktobar 1991).\nTAKO je bilo u Grčkoj. A avgusta 1992. Madrid je proglašen prestonicom kulture Evrope. Među mnogobrojnim manifestacijama je i susret pesnika sa studentima književnosti u "Eskorijalu", u modernom hotelu nedaleko od dvorca Filipa Drugog. U tom hotelu se istovremeno održava i skup istoričara s temom o političkom trenutku savremene Evrope. Gost istoričara je Oto Habzburški.\nEngleski pesnik Dejvid Gaskonj i njegova supruga DŽudi sačekali su Krinku i mene u Madridu. A u "Eskorijalu" Dejvid nam govori o antisrpskom raspoloženju koje vlada u Engleskoj i plaši se da će svašta o Srbima da se kaže na skupu istoričara.\n- Od pesnika Ernesta Kardenala i španske pesnikinje Fani Rubio ne očekujem neprijatnosti, ali od društva Ota Habzburškog ništa dobro.\nZANIMLJIVO je da nas četvoro sedimo u restoranskoj sali baš pored stola za kojim obeduju naslednik Habzburške monarhije sa prijateljima. Zato se i ljubazno pozdravljamo prilikom susreta.\nDok razgovore pesnika sa studentima iz raznih delova Evrope odlikuje uzajamna radoznalost, želja za razumevanjem i ravnopravnom razmenom mišljenja, u sali istoričara prema srpskom narodu se ispoljava gotovo mržnja kao uzročniku svih nevolja koje su zadesile Evropu od ubistva austrougarskog naslednika prestola Ferdinanda Habzburškog.\nNa jednoj od tih sednica prisustvuje i Krinka. Javlja se za reč i na španskom, koji je dobro savladala kao učenica srednje škole u Havani, gde je i maturirala, stupa u raspravu s tim horskim i strašću obojenim stavovima, zasnovanim više na povređenim i zato nasrtljivim osećanjima nego na razumnim razlozima. Niko takvog neugodnog ali uzdržanog i razložnog polemičara nije očekivao, pa zato se niko s Krinkom i ne upušta u dijalog, niti pokušava da je ubedi da nije u pravu.\nA Oto Habzburški posle Krinkinog istupa prestaje da nam se javlja.\nZNAM i sam šta se krajem devdesetih u Americi moglo i nije moglo reći o Srbiji i Srbima.\nNa moj pitsburški telefon javio se u tim vrućim po Srbe vremenima pomoćnik Lerija Kinga, ikone američkog novinarstva. Preneo mi je Kingovu želju da učestvujem u njegovoj emisiji. Skrenuo mi je pažnju da će me, ako se dogovorimo, slušati i gledati milioni gledalaca. Kao da ja to nisam znao! Znao je i on ponešto o meni. Da predajem srpsku kulturu na Pitsburškom univerzitetu i da sam urednik najstarijih srpskih novina koje izlaze na američkom kontinentu.\n- Zapravo najstarije srpske novine koje bilo gde izlaze bez prekida.\nZAINTERESOVAO se gde bi mogao još više da se obavesti o meni. Pomenuo sam svetski poznatu književnu enciklopediju Dictionary of Literarary Biography. Iz članka na gotovo desetak stranica mogu da saznaju o meni sve što ih zanima.\nSutradan se javio ponovo. Srbija je veoma aktuelna tema i ja im izgledam kao dobro obavešteni sagovornik. Predlaže mi da pređemo na pitanja i odgovore. King vodi razgovore uživo ali se prethodno sa sagovornikom, ipak, dogovori o svemu da bi se izbegla iznenađenja i nesporazumi. Može li da snima naš razgovor da ga ne bi posle prepričavao Leriju? Neka snima.\nJavio se opet.\n- Vaši odgovori nisu za CNN. Ne zato što nije istina ono što biste vi rekli, čak verovatno i jeste, a bilo bi i dobro obrazloženo... Ali, vidite kakav je danas odnos zvanične Amerike prema Srbiji... Leri je stvarno želeo da se čuje i druga strana i da vi budete gost u njegovoj emisiji... Znate...\nSUTRA: BRAK IZMEĐU POLITIKE I POEZIJE


Èlanovi «Komisije za 9-11» zadovoljni objelodanjivanjem povjerljivog dokumenta - 2004-04-11\nSa dokumenta je skinuta oznaka «povjerljivo» i objelodanjen je u subotu. Naziv dokumenta je "Bin Laden odluèan da napadne u Sjedinjenim državama". Rièard Ben-Venist, èlan takozvane «Komisije za 9-ti/11-ti» koja istražuje okolnosti pod kojima je došlo do napada rekao je u emisiji televizijske mreže FOKS "Vijesti nedjeljom» kako vjeruje da je autor tog dokumenta želio da predsjedniku stavi do znanja da je moguæe da æe biti teroristièkih napada u Sjedinjenim državama.\n«To je vrlo važan podatak, i on se mora posmatrati u kontekstu prijetnji koje su stizale tog ljeta. Bilo je mnogo informacija o prijetnjama, koje su stizale preko obavještajnih agencija, a koje su indicirale da se tragedija približavala.»\nRièard Ben-Venist kaže da ga, s obzirom na njegovom shvatanje objelodanjenog dokumenta, posebno zabrinjava èinjenica da dvije kljuène obavještajne agencije CIA i FBI – izgleda nisu komunicirale.\nTokom proteklih godina bilo je mnogo problema. F-B-I i C-I-A nisu komunicirali i svi su to znali. Pitanje je da li su se te agencije mogle natjerati da komuniciraju. Jedini naèin da se to uèini je da se tvrdoglavi dovedu u istu sobu ».\nÈlan «Komisije za 9-ti 11-ti» Slejd Gorton posebno kritikuje F-B-I. On kaže da su posljednji istorijski dogaðaji u Americi otežali Bijeloj Kuæi da direktno kontroliše FBI. Slejd Gorton kaže da se do tog zakljuèka došlo tokom prošlonedjeljnih razgovora sa bivšim predsjednikom Klintonom. Gorton kaže da ga je posebno interesovalo to što dokument koji je objelodanjen u Subotu odnosi na 70 istraga Federalnog istražnog biroa o sumnjivim aktivnostima povezanim sa Osamom Bin Ladenom.\n«Bilo bi to na neki naèin utješno za onoga ko je proèitao taj dokument prvi put. Ne znam gdje je voðeno tih 70 potpunih istraga na terenu i to je ono èemu æe se Komisija posvetiti tokom ovonedjeljnih saslušanja».\nAktivnost komisije, protekle nedjelje praæena je u udarnim vijestima pošto je pred Komisijom, o aktivnostima Bušove administracije u periodu pred napade 11. septembra, svjedoèila savjetnica za nacionalnu bezbjednost Kondoliza Rajs. Mnoga od pitanja na koja je odgovarala odnosila su se na dokument koji je u subotu objelodanjen. Svjedoèenje Rajsove uslijedilo je nakon optužbi koje je iznio bivši koordinator za anti-terorizam u Bijeloj Kuæi Rièard Klark. U svom svjedoèenju Klark je kazao da terorizam nije bio prioritet Bušove administracije prije napada 11. septembra.\nKomisija æe zasijedati u utorak i srijedu, a predviðeno je saslušanje predstavnika snaga bezbjednosti i obavještajnih službi. Meðu svjedicima æe biti bivši i sadašnji šefovi CIA i FBI.


Pozivni broj Dunkwa\nGrad/mesto ili region: Dunkwa\nPozivni broj za grad Dunkwa je 03322. Za fiktivni broj telefona 4444404 i pozivni broj grada 03322, broj za pozivanje je 03322 4444404. A Dunkwa se nalazi u Gana.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 4444404, pozivni broj grada 03322 (Dunkwa) i Državni pozivni broj 00233, broj za pozivanje je 00233 3322 4444404. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 03322, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Gana i želite da pozovete osobu u Dunkwa, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Gana je +233 (00233), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Dunkwa, morate da dodate +233 3322 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 4444404, pozivni broj grada 03322 (Dunkwa) i Državni pozivni broj 00233, broj za pozivanje je 00233 3322 4444404.


E, to je ljubav - 7.000 km biciklom da bi gledao KK Partizan! - Sportske.net\nE, to je ljubav - 7.000 km biciklom da bi gledao KK Partizan!\nKraljevčanin Dragan Šibalić odlučio je da biciklom krene na "crno-belu turneju" tokom koje će preći 7.000 kilometara samo da bi gledao gostujuće utakmice KK Partizana u drugoj fazi takmičenja u TOP 16 fazi EL.\nKraljevčanin Dragan Šibalić preći će biciklom, za manje od dva meseca, 7.000 kilometara kako bi gledao utakmice košarkaškog kluba Partizan u Evroligi i pružio mu podršku zbog teške situacije u kojoj se nalazi.\n"Ovom biciklističkom avanturom, koju sam simbolično nazvao 'Crno-bela turneja', želim da pružim moralnu pordršku košarkaškom klubu Partizan i igračima, koji se nalaze u teškoj situaciji, kako zbog povreda, tako i teške finansijske situacije", rekao je danas šibalić agenciji Beta.\nOn je rekao da će do Moskve, gde će CSKA i Partizan igrati 13. marta, biciklom preći 2.500 kilometara, a odatle će putovati za Krasnodar i Istanbul.\n"Preko Rumunije i Ukrajine preći ću otprilike 2.500 kilometara kako bih gledao utakmicu protiv CSKA. Odatle planiram da krenem za Krasnodar, koji je udaljen 1.400 kilometara, na utakmicu sa Lokomotivom 28. marta, a zatim, preko Gruzije i Turske do Istanbula, gde će verovatno 11. aprila igrati Partizan i Galatasaraj", rekao je on.\n"Nakon toga, preko Bugarske ću se vratiti u Kraljevo i za 52 dana ukupno ću preći 7.000 kilometara. Kilometraža mi ne predstavlja problem, mogu da prelazim i po 150 kilometara dnevno, jedini problem će mi biti ruska zima", dodao je Šibalić.\nOn je istakao da na putovanja uglavnom putuje sam, pošto je "teško naći saputnika".\nŠibalić je 2012. godine u oktobru išao biciklom do Milana, gde je gledao utakmicu fudbalera Intera i Partizana. Takođe, putovao je i kroz Republiku Srpsku, istočnu Srbiju i pravio ture i od 1.500 kilometara.\n"Do Milana sam prešao biciklom 1.263 kilometara, a putovao sam preko Mađarske i Slovenije. Takođe, prošle godine sam preko Crne Gore i Republike Srpske išao do Dubrovnika, onda do Skadra, pa u Pećku patrijaršiju i Visoke Dečane, a odatle preko Kosovske Mitrovice vratio sam se u Kraljevo i tada sam prešao oko 1.500 kilometara", rekao je Šibalić.


Svakog dana TIKET DANA tačno u podne! (20. mart) - Sportske novosti\nNaslovna Najave i prognoze Svakog dana TIKET DANA tačno u podne! (20. mart)\nSvakog dana TIKET DANA tačno u podne! (20. mart)\nPoštovani čitatelji i dragi pratioci, ljubitelji statistike i kladioničari, od 8. marta smo krenuli sa rubrikom „Tiket dana“ koji ćemo objavljivati svakodnevno tačno u podne! Tiket predstavlja predloge naših urednika.\nPored mnoštva kladioničarskih informacija koje možete pročitati na našem portalu, ovde ćete imati predloge parova bez analize i isključivo po ukusu naših urednika. Svakog dana u podne, bez obzira na količinu ponude, možete da očekujete šest parova, tačnije po jedan par od strane svakog urednika. Kao što ste sigurno i primetili, ne pratimo svi iste sportove i shodno tome će parovi biti iz različitih sportova, kao i iz mnogih liga koje ne možete pronaći na velikom broju domaćih portala.\n14:00 Kubanj-2 Krasnodar – Černomorec Novorosijsk 2 @1,50\n18:00 APOEL – AEL Limassol 1 @1,44\n18:00 Besiktas – Galatasaray -6,5 h2 @1,85\n20:30 Ribe-Esbjerg – Sonderjyske 1 @1.50\n20:45 Auxerre – Strasbourg 2-4 gola @1.60\n20:45 Bassano vs Venezia 2&2+ @2,35\nOd svakog potencijalnog promašaja se unapred „ograđujemo“, ponavljamo da se tiketi zasnivaju isključivo na ličnom mišljenju svakog od urednika, te Vas pozivamo da neki od parove prepišete ukoliko to želite, a ukoliko ne, na našem sajtu možete pronaći mnoštvo drugih analiza koje vam mogu pomoći pri sastavljanju Vaše dobitne kombinacije. Nadamo se da ćemo imati sreće, da nas intuicija neće prevariti i da će procenat uspešnosti naših tipova biti velik, te da ćemo Vam i na ovaj način pomoći pri klađenju. Parovi nisu sto posto sigurni, igrate ih na sopstvenu odgovornost. Srećno ukoliko ispratite!\nUrednici sajta „Sportske Novosti„\nBudimo u kontaktu putem naše Facebook stranice. Za eventualnu saradnju pošaljite nam email na [email protected]\nPrethodni tekstNBA izostanci i predlog za klađenje 20.3.\nSledeći tekst20.03. – Istorija sporta na današnji dan\nHoćemo li videti 1-2 gola i deseti put u nizu?\nDušan - 23 septembra, 2021\nEkipe Hapoel Ramat Gan i Hapoel Afula sastaće se ovog četvrtka, u okviru petog kola izraelske Leumit League. Meč je na programu od 19...\nPotencijalna goleada u turskom šampionatu?!\nMreže ne miruju u Kupu Poljske?\nNekoliko nizova na ovom susretu


Aliđun - Wikipedia\n(Preusmjereno sa Ilindan)\nAliđun ili Ilindan je, nakon Jurjeva, najpoštovanija bošnjačka svetkovina u Bosni i Hercegovini. Ovdašnji Bošnjacii su oduvijek poštovali Ilindan ili Aliđun, koji je redovno drugog augusta. Sveti Ilija je kršćanska zamjena za staroslavenskog (paganskog) Boga - gromovnika Peruna. "U bošnjačkom svetkovanju Aliđuna su došle do izražaja staroslavenske paganske tradicije povezane s kultom Sunca, gromova i kiše." \nInteresantna je turska izvedenica naziva praznika – Aliđun. Vlastito ime Ali(ja) je muslimanska inačica za kršćanskog Iliju, a riječ gün na turskom znači dan. Jednostavnim prevođenjem Ilindana u Aligun ili Aliđun muslimani nisu htjeli da prikriju njegovo porijeklo. To su potvrđivali zrekom: "Do podne Ilija, od podne Alija", što je uticalo da narodu živi sjećanje na proces širenja islama u Bosni i Hercegovini koje obuhvatalo predislamsko stanovništvo Bosne i Hercegovine, uključujući i mnoge njegove blagdane. Najčuveniji aliđunski derneci održavali su se u Gerzovu, općina Šipovo, pored turbeta čuvenog bošnjačkog epskog junaka, Đerzelez Alije, što također upućuje na spomenutu povezanost Ilija-Alija. \nAliđun je tradicijski obilježavaju širom Bosne, kada se održavaju vašari i teferići. „ Muslimani Sarajeva imali su običaj da na Ilindan rano ujutro odlaze na Trebević, gdje su do mrklog mraka jeli, pili, pjevali i igrali kola veseleći se na različite načine.“ Antropolog Safet HadžiMuhamedović, u svojoj knjizi Waiting for Elijah: Time and Encounter in a Bosnian Landscape, razmatra sinkretističku tradiciju Ilindana-Aliđuna u Bosni, sa posebnim naglaskom na Gatačko polje. U njegovom istraživanju, iščekivanje Ilije i Alije, kojim je bila označena cijela godina tradicionalnog kalendara, poprima novi sadržaj nakon rata 1990-ih: čekanje postaje mikro-politički odgovor na razaranje krajolika i njegove više-vjerske zajednice, a Ilijin-Alijin povratak se javlja kao mogućnost obnove poželjnije prošlosti.\nAliđunski (Ilindanski) derneci - vašeri održavali su se u Večićima (Kotor-Varoš), sve do 1992., kada su nasilno ukinuti, iz „sigurnosnih razloga“ i u Gerzovu kod Šipova. Najatraktivniji dio aliđunskih derneka predstavljale su momačke igre i junačenja. Često su se međusobno takmičili pripadnici različitih konfesija. Glasovite su bile Gerzovske aliđunske igre, na koje dolazili i takmičari iz udaljenih krajeva, da afirmiraju nâm svog zavičaja.U Gornjevrbaskoj regiji na Aliđun održavani su vašari na Treskavici iznad Gornjeg Vakufa i u Kopčiću (između Bugojna i Donjeg Vakufa).\n^ Hadžijahić M. (1980): Sinkretistički elementi u islamu u Bosni i Hercegovini, POF, 28-29 (8-9): 315, Sarajevo.\n^ Duraković E.: Staroslavenski običaji u narodnoj religiji i kulturi Bošlnaka. Esej, Behar, 100, Sarajevo.\n^ Hadžijahić M. (1990): Porijeklo bosanskih muslimana. Muslimanska biblioteka, Sarajevo.\n^ Kulišić Š. (1973): Značaj slovensko-balkanske i kavkaske tradicije u proučavanju stare slovenske religije (II), ANUBIH Knjiga XI, Centar za balkanološka ispitivanja, Knjiga 9, Sarajevo.\n^ Hadžijahić M (1980): Sinkretistički elementi u islamu u Bosni i Hercegovini, POF, 28-29 (8-9): 315, Sarajevo.\n^ Kapetanović R., Mulabdić E. (1990): Šta ne valja. Behar, I-X, (odabrali Isaković A. i Hajdarević H), El-Kalem, Sarajevo.\n^ HadžiMuhamedović, Safet (2018). Waiting for Elijah: Time and Encounter in a Bosnian Landscape. Articulating Journeys: Festivals, Memorials and Homecomings. New York and Oxford: Berghahn Books. ISBN 978-1-78533-856-4.\n^ Niškanović M. (1978): Ilindanski dernek kod turbeta Djerzelez Alije u Gerzovu. Novopazarski zbornik, 2: 165.\n^ Filipović S. M. (2003): Život i običaji narodni u Visočkoj nahiji. Mak, Visoko.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Aliđun&oldid=3007763"\nPraznici u augustu\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 3 august 2019 u 22:57.


Narodna skupština gubi pravo da odlučuje o zaduživanju Srpske - KORONA online\nBANJALUKA – Vlast u Republici Srpskoj mijenja Zakon o zaduživanju, dugu i garancijama sa ciljem da isključi Narodnu skupštinu iz odlučivanja i time Vladi olakša proceduru za novim zaduživanjima, saznaje portal CAPITAL.\n„Pojedinačne odluke o zaduženju do odobrenih iznosa donosi Vlada, osim u slučaju kapitalnih investicija, gdje odluku o odobravanju zaduženja donosi NSRS“, stoji u prijedlogu zakonskih izmjena koje će poslanici razmatrati 30. marta na sjednici Narodne skupštine.\nIako Vlada pokušava da izmjene predstavi kao kozmetičke, Zakon pred poslanike ide po hitnoj proceduri. Uz njega je spremna i Odluka o prijevremenom stupanju na snagu što nedvosmisleno ukazuje koliko se izvršnoj vlasti žuri da izmijeni zakonske propise i što prije krene u jednostavnije zaduživanje.\nVlada u svom obrazloženju navodi kako se predloženim Zakonom omogućava preciznije i bliže procedura zaduživanja.\n„Istom izmjenom bi se stvorile pretpostavke za efikasniju i ekonomičniju realizaciju zaduživanja“, stoji u obrazloženju.\nDodaju kako su uočeni problemi prilikom procedura kod zaduživanja, zbog čega ih je bilo potrebno precizirati i pojasniti.\n„Suštinski ne dolazi do izmjene procedura zaduživanja, već se one samo preciziraju i potpunije i jasnije definišu“, stoji u obrazloženju Zakona.\nVlada ne objašnjava zašto traži da se Zakon donosi po hitnom postupku a ne u redovnoj proceduri ako se, kako tvrdi, ništa suštinski ne mijenja.\nInače, Poslovnikom NSRS je data je mogućnost za donošenje Zakona po hitnom postupku „u slučaju kada se zakonom uređuju pitanja i odnosi nastali usljed okolnosti koje nisu mogle da se predvide, a nedonošenje zakona bi moglo prouzrokovati štetne posljedice po život i zdravlje ljudi, bezbjednost Republike i rad organa i organizacija, i ako je to u opštem interesu“.\nPodsjećamo, kako smo nedavno pisali, u proceduri su i izmjene Zakona o tržištu hartija od vrijednosti RS, takođe u cilju bržeg zaduživanja.\nNaime, procedure prilikom emitovanja hartija od vrijednosti ubuduće će biti pojednostavljene, a to se posebno odnosi na kratkoročne hartije od vrijednosti za koje emitenti više neće morati da objavljuju prospekt.\nRepublika Srpska se danas 45. emisijom obveznica na Banjalučkoj berzi zadužila za novih 21 milion maraka po kamatnoj stopi od 1,99 odsto.\nPlanom za ovu godinu predviđeno je zaduženje do 1,4 milijadi maraka putem kratkoročnih i dugoročnih zaduživanja, te indirektno kroz garancije.\nZakon o zaduživanju, dugu i garancijama mijenjan je i 2017. godine. Tada je Vlada od Narodne skupštine RS preuzela nadležnost za izdavanje garancija u ime Srpske.\nEkonomisti smatraju kako su posljednje izmjene zakona samo nastavak u pravcu što efikasnijeg i bržeg zaduživanja.\nDodaju i to da je nesporna činjenica da postoji skupštinska većina koja bi i bez ovih izmjena podizala ruke za zaduženje ali da je glavni cilj bio izbjeći javnu raspravu, koja uvijek privlači veliku pažnju javnosti kada jeriječ o zaduživanju.\nProtest ugostitelja održan je i u Istočnom Sarajevu


Dvije odluke u korist Crne Gore pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu | Kodex.ME\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu donio je dvije odluke u predmetima Kićović protiv Crne Gore i Vidaković protiv Crne Gore i odlučio da odbaci predstavke kao neprihvatljive u skladu sa članom 35 stav 1 i 4 Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda („Konvencije“), saopštila je Valentina Pavličić zastupnica Crne Gore pred Evropskim sudom za ljudska prava.\n05. 12. 2019 - 11:38 Autor: Kodex\nU predmetu Kićović protiv Crne Gore,kako kavodi Pavličić, podnosilac predstavke je pokrenuo postupak pred Republičkim fondom penzijskog i invalidskog osiguranja („Fond PIO“) radi priznanja prava po osnovu invalidnosti.\n"Fond PIO je 30.11.2004.godine donio rješenje kojim je odbio da mu prizna pravo po osnovu invalidnosti. U postupcima koji su uslijedili nadležno Ministarstvo zdravlja, rada i socijalnog staranja i Upravni sud Crne Gore su donijeli nekoliko odluka odlučujući o zahtjevu podnosioca predstavke. Poslednjim rješenjem Upravnog suda od 3. novembra 2009.godine odbijena je tužba podnosioca predstavke. U konačnom, presudom Vrhovnog suda Crne Gore od 21. decembra 2009.godine odbijen je zahtjev podnosioca predstavke za vanredno preispitivanje sudske odluke. Na odluke iz predmetnog upravnog postupka podnosilac predstavke je podnio ustavnu žalbu koja je odbijena odlukom Ustavnog suda Crne Gore od 24. marta 2011.godine", navodi se u saopštenju.\nU predmetu Vidaković protiv Crne Gore, podnosilac predstavke je rješenjem Fonda PIO penzionisan 1990.godine.\n"Nakon što mu je rješenjem Fonda PIO od 25. decembra 1991.godine umanjen iznos penzije, podnio je žalbu Ministarstvu rada. U postupcima koji su uslijedili nadležno Ministarstvo rada i Upravni sud Crne Gore su donijeli nekoliko odluka odlučujući o zahtjevu podnosioca predstavke. Upravni sud Crne Gore je presudom od 19. aprila 2012.godine odbio tužbu podnosioca predstavke kao neosnovanu, čime je okončan postupak pred Upravnim sudom. Podnosilac predstavke je podnio zahtjev za preispitivanje presude Upravnog suda koji je odbijen presudom Vrhovnog suda Crne Gore od 14. septembra 2012.godine. Na odluke iz predmetnog upravnog postupka podnosilac predstavke je podnio ustavnu žalbu, koja je odbijena odlukom Ustavnog suda Crne Gore od 28. oktobra 2014.godine", istakla je Pavličić.\nPodnosioci predstavke su se u oba predmeta žalili, između ostalog, na navodne povrede člana 6 stav 1 (pravo na pravično suđenje) Konvencije zbog prekomjerne dužine trajanja upravnih postupaka.\n"Predmeti su komunicirani Kancelariji zastupnika Crne Gore pred Evropskim sudom za ljudska prava kao WECL predmeti („well-established case-law“). Prethodno podrazumijeva da za činjenični i pravni osnov predstavke Evropski sud ima dobro ustanovljenu sudsku praksu i da je malo vjerovatno da će doći do odstupanja od te prakse. Iz tih razloga uz predstavke su dostavljeni i prijedlozi za prijateljsko poravnanje", saopštila je Pavličić.\nU pisanom izjašnjenju zastupnik Crne Gore je odbio da zaključi prijateljsko poravnanje u ovim predmetima, iz razloga što je smatrao da u konkretnom nisu ispunjeni uslovi prihvatljivosti predstavki.\n"Naime, u pravnoj odbrani zastupnik je ukazao da ustavna žalba nije bila suštinski djelotvorno pravno sredstvo prije 20. marta 2015. godine. Za predmet Kićović protiv Crne Gore, zastupnik je smatrao da je konačna odluka od koje počinje teći rok za podnošenje predstavke odluka kojom je okončan redovni postupak, a to je u konkretnom slučaju bila presuda Vrhovnog suda Crne Gore od 21. decembra 2009.godine, dok je za predmet Vidaković protiv Crne Gore konačna odluka od koje počinje teći rok za podnošenje predstavke bila presuda Vrhovnog suda Crne Gore od 14. septembra 2012.godine", navodi Pavličić.\nZbog navedenog ona je ukazala da su u oba slučaja predstavke podnijeta van roka od 6 mjeseci.\nEvropski sud je u odluci Kićović protiv Crne Gore konstatovao da je predstavka podnijeta 20. juna 2011.godine, dok je u odluci Vidaković protiv Crne Gore predstavka podnijeta 20. aprila 2015.godine.\n"Prihvatajući argumente zastupnika da je u konkretnim predmetima šestomjesečni rok počeo teći od odluka Vrhovnog suda, a ne odluka Ustavnog suda, Evropski sud je utvrdio da su predmetne predstavke podnijete nakon isteka propisanog roka. Iz tih razloga Evropski sud je u svojim odlukama odbacio predstavke kao neprihvatljive u smislu člana 35 stav 1 i 4 Konvencije", zaključila je Pavličić.


TUŽILAŠTVO O PRISLUŠKIVANJU PREDSEDNIKA VUČIĆA: Pokrenut predistražni postupak!\n← Šta Kurti kaže o kosovskim izborima?\nJačanje poverenja i razumevanja: Stefanović se sastao sa komandantom Združenih snaga NATO u Napulju →\nĐurić: Srbija je faktor stabilnosti i mira u regionu\nBisljimi najavljuje reciprocitet o registarskim tablicama od 15. septembra


Srbija je na ravnopravan način štitila svoje interese: Đurić o detaljima sastanka Vučića i Palmera - Telegraf.rs\n05/11/19 | 13:11 ≫ 13:30\nĐurić dodaje i da je predsednik Srbije na direktan i odgovoran način "suočio" Palmera sa činjenicama\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić kaže da je predsenik Aleksandar Vučić predočio specijalnom izaslaniku SAD za Zapadni Balkan Metju Palmeru šta su zamerke na ponašanje Prištine, šta je Priština u prethodnih godina propustila da uradi, a bila je njena obaveza.\n- To je bio razgovor u kome je Srbija na ravnopravan način, čuvajući dostojanstvo, štitila svoje interese, iako znamo da SAD kao neuporedivo vojno i politički moćnija zemlja već dve decenije unazad podržavaju nezavisnost Kosova - rekao je Ðurić za TV Pink.\nDodaje da je predsednik Srbije na direktan i odgovoran način "suočio" Palmera sa činjenicama, a jedan od primera je formiranje tzv. kosovske vojske, gde je Priština prekršila, ne samo međunarodne propise, već i takozvani ustav Kosova.\nSastanak srpske i američke delegacije - FOTO: TANJUG/ DRAGAN KUJUNDZIC\nÐurić je naveo da se uvažava i prepoznaje odgovorna pozicija Srbije vezana za jačanje saradnje u regionu, da se konačno uvede sloboda protoka robe, ljudi, kapitala i usluga.\n- Postavlja pitanje sudu u kome većinu sudija politički biraju vlade koje su podržale nezavisnost KiM. Jula 2010. godine međunarodni sud pravde donosi mišljenje da je jednostrano proglašena nezavisnost nije u suprotnosti sa međunarodnim pravom - podseća Ðurić.\n- I oni sada govore nekom da je nešto izdao. Vuk Jeremić je poslednji na planeti koji bi tako nešto mogao da priča - zaključio je Ðurić.\n5. novembar 2019 | 14:31\nSAD zvaničniku na vrlo jasan način se kaže da Srbija ima svoje interese na KiM, da postoji neispunjene obaveze o formiranju ZSO od strane Prištine. Srbija najzad ima predsednika Vučića koji vodi promišljenu politiku kako bi svojim građanima obezbedio bolji život.\n5. novembar 2019 | 13:52\nVucic se svom snagom bori za iterese Srbije i Srpskog naroda.\n5. novembar 2019 | 13:30\nSrbija ima najboljeg predstavnika, predsednika Vucica, koji se istinom, cinjenicama i argumentima bori za svoja prava uvek i svuda.