Servisne informacije za Beograd, na dan 04. 07. 2021. godine | Servisne informacije Beograd\nDatum: 04.07.2021 | tagovi: GSP Elektrodistribucija Vodovod\nU nedelju, 04. 07. 2021. godine, bez struje će biti delovi opštine Stari grad i Zemun. Više informacija možete naći na sajtu Elektrodistribucije Beograd.\nU nedelju, 04. 07. 2021. godine, nema planiranih radova na vodovodnoj mreži.\nStari grad: Venizelosova 29\nSavski venac: Aleksandra Tirnanića Tirketa 13\nVračar: Nikole Stefanovića 79\nPalilula: Žarka Zrenjanina 2e – Ovča\nZvezdara: Mitkov Кladenac 4m – Veliki Mokri Lug\nVoždovac: Кumodraška 115, Put za Vodicu-Erčani 35 – Ripanj\nČukarica: Nikolaja Gogolja 78, Ivka Milosavljevića 26 – Umka\nRakovica: Aleksandra Vojinovića 67b – Resnik\nZemun: Кej oslobođenja 11, Glinska 6 – Zemun polje\nGrocka: Marka Oreškovića 26 – Кaluđerica\nSurčin: Surčinska 17 – Jakovo\nPromena režima rada linija javnog prevoza tokom snimanja TV spota „DEI“\nTokom snimanja TV spota „DEI“ Elektrodistribucija Republike Grčke doći će do promena u radu linija javnog prevoza.\nSnimanje će se obaviti na više lokacija i to:\nLokacija 1 - Terazijski tunel u noći 04/05.07.2021. godine u vremenskom periodu od 00:00 do 04:00 časova.\nTokom snimanja, saobraćaj će sve vreme funkcionisati ka Novom Beogradu, dok se menja režim rada linija javnog gradskog prevoza u smeru ka centru grada i to:\n- Za slučaj da se pojavi neko vozilo sa linija broj 65 i 77, ono će saobraćati ulicama: Zeleni venac – Prizrenska – Terazije – Kolarčeva - Makedonska i dalje redovnim trasama;\n- Za slučaj da se pojavi neko vozilo sa linija broj 16, 27E, 35, 95 i E6, ono će saobraćati ulicama: Zeleni venac – Prizrenska – Terazije – Kolarčeva - Trg republike – Francuska - terminus „Trg republike“ - Bulevar despota Stefana i dalje redovnim trasama;\n- Vozila sa noćnih linija broj 15N, 68N, 75N, 603N, 704N i 706N saobraćaće ulicama: Zeleni venac – Prizrenska – Terazije – Kolarčeva - Trg republike – Francuska - terminus „Trg republike“;\n- Vozila sa linije EKO 1 saobraćaće ulicama: Zeleni venac – Prizrenska – Terazije – Trg Nikole Pašića i dalje redovnom trasom.\nLokacija 2 – Ugao ulica Obilićev venac, Topličin venac i Zmaj Jovina dana 04.07.2021. godine u vremenskom periodu od 08:00 do 18:00 časova.\nTokom snimanja doći će do zauzeća kolovoza ulice Oblićev venac neposredno ispred zone raskrsnice sa ulicama Zmaj Jovina i Topličin venac dimenzija 2,0 h 1,5 metara u srednjoj saoraćajnoj traci koja je namenjena za kretanje prema hotelu „Mažestik“, kao i zauzeće desne saobraćajne trake ulice Obilićev venac neposredno posle zone raskrsnice sa ulicama Zmaj Jovina i Topličin venac dimenzija 12,0 h 2,0 metara u smeru prema hotelu „Mažestik“. Vozila sa linije VRАBАC će se kretati preostalom kolovoza.


RTS :: Međunarodni dan zaštite podataka o ličnosti\nRadio Beograd 2 Međunarodni dan zaštite podataka o ličnosti\nutorak, 28. jan 2020, 09:00\n28. januar je međunarodni Dan zaštite podataka o ličnosti - tim povodom sa nama uživo Danilo Krivokapić i Andrej Petrovski iz SHARE fondacije, koja je nedavno objavila publikaciju posvećenu povredi digitalnih prava.\nPričamo o značaju i mogućnostima zaštite privatnosti i podataka o ličnosti. Istog dana biće predstavljen i novi ćirilički font Areal - o fontu i upotrebi ćirilice na internetu govori nam Ana Prodanović, docent na Fakultetu primenjenih umetnosti u Beogradu.\nSat kasnije u Beogradu će biti predstavljeni i rezultati velikog projekta „Škola za 21 vek" - u još 480 škola širom Srbije stiže uskoro 17.500 mikrobit uređaja za rad po ovom programu, detaljnije: Katarina Aleksić iz Centra za obrazovne tehnologije.


Dodjelom 75 stipendija završene "Šantićeve večeri poezije" | Frontal\nMislim da su Srpsko prosvjetno i kulturno društvo /SPKD/ "Prosvjeta" i Srpsko pjevačko i kulturno-umjetničko društvo "Gusle" na dostojanstven način obilježili ovaj veliki jubilej i vratili srpsku kulturu u Mostaru na mjesto koje zaslužuje - rekla je Šagovnovićeva.\nPoslali smo pozitivne poruke iz Mostara saradnjom s prijateljskim društvima i institucijama. Moram podsjetiti kako smo dio programa organizovali s drugim institucijama kulture poput predstave koju smo radili sa tri teatarske kuće iz Mostara i Banjaluke, zatim izložbe koje smo organizovali s Hrvatskim domom herceg Stjepana Kosača, Centrom za kulturu i slično - ističe Šagovnovićeva.\nPrema njenim riječima, "Prosvjetina škola srpskog jezika, istorije i kulture", koja je otvorena završne večeri, ustvari je dopunska nastava koju SPKD "Prosvjeta" organizuje za djecu koja u Hercegovačko-neretvanskom kantonu ne mogu pohađati nastavu na maternjem jeziku.\n07.11.2019. u 09:04h


U članku objavljenom u Dnevnom avazu, dana 16. 10. 2013. na strani 14. pod nazivom „Visoko dobiva javnu kuhinju“ te na portalu www.visoko.co.ba pod istim nazivom stoji sljedeća rečenica: „Nažalost, ne možemo, a da ne spomenemo lokalnu vlast na čelu sa SDA, koja je u predizbornoj kampanji obećavala kule i gradove, ogromne turske investicije i šta već ne, nakon godinu dana od silnih obećanja gotovo da nema ništa, sve je veći broj siromašnih, tako da je otvorenje javne kuhinje u Visokom neminovnost i realnost“.\nTačno je da je situacija u Visokom jako teška. Tačno je da je sve veći broj siromašnih, socijalno ugroženih i gladnih. Tačno je i da je preko 7.000 nezaposlenih. Istina je i da je takva situacija dovela do potrebe otvaranja javne kuhinje. Međutim, žalosno je to što se ovakav projekt i ovakav humani cilj koristi za političko prepucavanje i dobijanje političkih bodova. Žalosno je i gnusno da se ovakav projekt, koji će donositi obroke najugroženijim kategorijama stanovništva, ima političku podlogu i vezuje se, u bilo kojem kontekstu za bilo koju političku stranku ili partiju te se preko ovog humanog djela, političke stranke etiketiraju kao uzročnici takvog stanja.\nNaime, sam projekt je ideja Udruženja „Mladi volonteri“ koje je u partnerstvu sa Centrom za socijalni rad i Općinom Visoko počelo sa realizacijom, a uskoro i sa implementacijom istog. Općina Visoko je već obezbijedila prostor za Javnu kuhinju u Visokom, te i kompletnu opremu za Javnu kuhinju.\nUdruženje „Mladi volonteri“ je apolitična, neprofitabilna i humanitarna organizacija čiji članovi i nosioci aktivnosti ne smiju dozvoliti da njihov rad u Udruženju bude vezan za bilo koje političko djelovanje. Kroz naše aktivnosti i statutarne ciljeve bavimo se aktivizmom, volonterizmom i humanitarnim radom. Da bismo ostvarivali te iste ciljeve, neminovno je da se bavimo i javnim politikama, zakonima i svime što utiče na naš rad, mlade i sve građane Bosne i Hercegovine i Visokog.\nMeđutim, nikad nismo pojedinačno i poimenično prozivali političke stranke ili njihove članove.\nNe želimo i ne možemo dozvoliti da se pomoć javnoj kuhinji iskorištava u političku promociju i u političke svrhe. Svaki čovjek sa čistom namjerom ima mogućnost da pomogne, ali ne dozvoljavamo da se naš projekt i ime našeg Udruženja povezuje sa bilo čime što ima političku pozadinu. Ovaj primjer neka bude poruka svima koji su takvu najmeru imali, neka ne dolaze, jer nam takvi ne trebaju.


Autor: Biblioteka šabačka / MEDIA PS\nŠirom sveta je 8. septembar poznat kao Međunarodni dan pismenosti.\nUstanovljen je na Svetskoj konferenciji ministara obrazovanja na temu iskorenjivanja nepismenosti 1965. godine. Cilj je da se svake godine međunarodna zajednica podseti na status pismenosti i obrazovanja odraslih na globalnom nivou. Želja je da se upozori na problem nepismenosti, koji još postoji u većem delu sveta.\nOko 900 miliona nepismenih ima u svetu, dok je broj nepismenih u Srbiji oko 850.000 stanovnika. Kod nas je nešto manje od 14 posto populacije bez dana škole ili sa nekoliko razreda osnovne škole. Potpuno nepismenih u Srbiji ima više od 165.000 stanovnika. Ono što zabrinjava je da đaci ne poznaju dovoljno gramatiku, pravopis i da im je leksički fond siromašan. Među mladima je izražena upotreba žargorečnizama i stranih reči i sve manja potreba za knjigom i čitanjem.\nUpravo su to razlozi zbog kojih Biblioteka šabačka kroz mnogobrojne svoje aktivnosti i radionice stavlja akcenat na mlade i na njihovo obrazovanje i kulturu. Dugo godina smo se kroz Jezičku vladu, Dramsku sekciju i Klub recitatora bavili pitanjima jezika. U fokusu su nam bili pravilna upotreba jezika i pisma i izražajni govor. Biblioteka šabačka sa tom misijom nastavlja i dalje. Kroz kreativne radionice savladana je i kaligrafija i mnogi čuveni stihovi su dobili novo ruho. Generacije mladih iz Škole primenjenih umetnosti kroz Ediciju Kultura Ćirilice su se bavili lepotom našeg pisma. Mnogi značajni jubileji su obeleženi kroz njihovo stvaralaštvo.\nKvalitetnim i raznovrsnim preporukama knjiga koje se nalaza na interesantno osmišljenim kucima u Odeljenjima za odrasle i decu naši čitaoci su u prilici da obogaćuju svoje znanje i da obogaćuju govor. Na Međunarodni dan pismenosti smo odabrali literaturu koja će svim zainteresovanima pomoći da razreše svoje jezičke nedoumice. U Rečniku srpskpog jezika, najnovijem pravopisu i mnogobrojnim leksikonima i priručnicima koje posedujemo u fondu, mogu se naći sve adekvatne informacije koje su vam potrebne o jeziku.\nZato zaobiđite informacije sa interneta i dođite u Biblioteku šabačku.


Pavlović i Asano za prolaz Partizana, povreda Markovića - Sportklub\nPavlović i Asano za prolaz Partizana, povreda Markovića\nSrbija - Super liga Autor:Saša Ozmo21. okt. 202017:50 > 17:52\nFudbaleri Partizana plasirali su se u osminu finala Kupa Srbije pobedom nad OFK Bačkom 2:0 – strelci su bili Lazar Pavlović i Asano, a meč je obeležila i povreda Lazara Markovića.\nLazar se povredio u petom minutu, neposredno nakon što je njegov prezimenjak Svetozar promašio prvu šansu na utakmici. Već u sedmom minutu crno-beli su poveli – Pavlović je natrčao na odbijenu loptu i precizno šutirao sa dvadesetak metara, golman Milojević bio je nemoćan.\nDenis Stojković, koji je zamenio povređenog Markovića, u 24. minutu nije dobro reagovao posle odličnog dodavanja, jednu pretnju Bačke Zdjelar je osujetio pravovremnim startom, a u nadoknadi vremena prvog poluvremena veliku šansu propustio je Lutovac – izbegao je ofsajd zamku, ali je u situaciji jedan na jedan šutirao pravo u Milojevića.\n— FK Partizan (@FKPartizanBG) October 21, 2020\nStojković očito nije zadovoljio Stanojevića, pa ga je na poluvremenu zameni Natho, a u 47. minutu umalo gosti nisu izjednačili jer je lopta zatresla prečku posle šuta Pisačića, da bi samo dva minuta kasnije Asano vrlo loše šutirao iz izgledne situacije.\nIgralo se otvorenije, Natho je promašio dobru šansu posle dodavanja Jojića, da bi u 75. minutu crno-beli dupliralo vođstvo – pogrešio je nesigurni golman Milojević, njegovo treće loše ispucavanje na meču, Natho je bio asistent, a Japanac Asano šutirao je precizno u dalji ugao.\nIzveštaj sa ostalih mečeva šesnaestine finala Kupa Srbije pročitajte OVDE.\nFK PartizanOFK Bačka\nPartizan potvrdio: Marković i Pavlović pozitivni\nŠpanac suspendovan na osam godina zbog nameštanja mečeva 01. dec. 2020


Plastični materijali | Plastika | Aqua interma inženjering d.o.o.\naquasrbuser October 11, 2017\nZašto plastični materijali – plastika?\nPlastični materijali (Plastika) se veoma lako prave, neuništivi su, lagani a jaki, jeftiniji za proizvodnju, nelomljivi su, transparentni, mogu se koristiti veoma dugo, bezmirisni su, imaju organsko poreklo (nafta), otporni na vodu i hemikalije … One se već zamenile mnoge tradicionalne materijale, kao što su drvo, kamen, koža, papir, metal, staklo, i keramika, u velikom broju oblika njihove ranije upotrebe. Plastične mase se prerađuju valjanjem u folije, istiskivanjem pod pritiskom, ubrizgivanjem, pasiranjem, itd. Zbog svojih mehaničkih svojstava i mogućnosti oblikovanja plastične mase su potisle mnoge druge materijale i njihova je industrija u stalnom porastu.\nMogu biti u obliku trakastih zavesa, ploča, šipki, profila i žica za varenje.\nP V C trakaste zavese\nFleksibilne zavese su jednostavno i ekonomično rešenje za sprečavanje gubitka toplotne energije iz industrijskih prostora, kao i za očuvanje temperature u prostorijama koje se rashlađuju, t.j. tamo gde je bitno održati konstantnu temperaturu. One se mogu koristiti i kao ekonomično i fleksibilno rešenje za podelu većih hala u manje prostore.\nPlastične ploče, šipke, profili, žice za varenje\nPlastični materijali se isporučuju u obliku ploča, cevi, punih i šupljih šipki, profila i žica za varenje u različitim dimenzijama. Plastične ploče, profili, šipke, žice za varenje imaju primenu u raznim aplikacijama.


Vremeplov: Umro Bergman\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 30.Jul.2021, 03:40\n2007 - Umro je švedski režiser Ingmar Bergman, jedan od najvećih umetnika kinematografije uopšte. Iza Bergmana je ostala su 54 filma, 126 pozorišnih predstava i 39 radio drama, brojni scenariji, knjige. U teatru je ostavio dubok trag interpretirajući skandinavske i ruske klasike ali i savremnu dramsku literaturu. Od 1963. bio je direktor Kraljevskog dramskog teatra Švedske. Prvi film je snimio 1946. a internacionalnu slavu mu je doneo film "Osmesi letnje noći" koji je na Festivalu >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << u Kanu dobio nagradu kao najbolja komedija. Naredne godine u Kanu sa "Sedmim pečatom" osvojio je specijalnu nagradu žirija. Dodeljena mu je nagrada za životno delo Američke filmske akademije i tri Oskara za najbolje strane filmove ("Devičanski izvor", "Kroz tamno staklo" i "Fani i Aleksandar"). Ostali dela: "Divlje jagode", "Tišina", "Perone", "Šapat i krikovi", "Jesenja sonata".\nDogodilo se na današnji dan. Danas je petak, 30. jul, 211. dan 2021. Do kraja godine ima 154 dana.\n1419 - Upadom Husita u Gradsku većnicu u Pragu i izbacivanjem kroz prozor članova praške gradske uprave sastavljene od Nemaca, u Češkoj je izbio husitski ustanak. Husiti su bili sledbenici verskog reformatora Jana Husa, neka vrsta čeških protestanata, ali i borci protiv germanizacije. Odbili su da priznaju nemačkog cara Sigismunda I za češkog kralja, pa je on u savezu s papom pokrenuo protiv njih "krstaški rat" koji je trajao do 1436. Naneli su trupama nemačkog cara niz poraza, čak su prodrli i duboko u unutrašnjost Nemačke kako bi podigli na ustanak i nemačke seljake, ali su na kraju poraženi, između ostalog, zbog međusobnih podela i sukoba. Ipak Husitski pokret znatno je oslabio nemački uticaj u Češkoj, tako da je intenzivnija germanizacija ipak bila oslabljena sve do perioda Tridesetogodišnjeg rata u 17. veku, kada je nemački uticaj preovladao.\n1511 - Rođen je italijanski slikar, arhitekta i pisac Đorđo Vazari, jedan od prvih teoretičara istorije umetnosti. Osmislio je i izveo dekoraciju brojnih zdanja, crkava i palata, u Rimu i Firenci. Njegove biografije italijanskih umetnika od 13. do 16. veka glavni su izvor za proučavanje italijanske renesansne umetnosti.\n1771 - Umro je engleski pisac Tomas Grej, pesnik klasicističke škole, kojeg ljubav prema prirodi, dubina osećanja i simpatije za običnog čoveka čine pretečom romantizma. Napisao je malo pesama, ali zauzima visoko mesto u engleskoj literaturi zahvaljujući savršenoj formi stihova, a "Elegija napisana na seoskom groblju" smatra se jednom od najlepših pesama na engleskom jeziku. Njegovu romantičnu pesmu "Bard" na srpski jezik prepevao je Jovan Jovanović Zmaj.\n1784 - Umro je francuski filozof i pisac Deni Didro. Naglašeno nepoverljiv prema svakoj vrsti religioznosti, nosilac je prosvetiteljske ideje u predrevolucionarnoj Francuskoj, inspirator je i glavni urednik velike francuske "Enciklopedije", objavljene između 1751. i 1772. u 28 tomova. Kao protivnik klasičnih autoriteta i tradicionalizma, znatno je uticao na raspoloženje građanstva u borbi protiv starog režima. U filozofskim raspravama razvijao je materijalističko-naturalističke ideje, a u esejima i književnim delima zalagao se za novu kulturu zasnovanu na strogom racionalizmu. Dela: "Pismo o slepima na pouku onima koji vide", "Razgovor Dalambera i Didroa", "Misli o tumačenju prirode", "Dalamberov san", "Žak fatalista", "Ramoov sinovac", "Saloni".\n1863 - Rođen je američki automobilski magnat Henri Ford, proizvođač i konstruktor koji je najviše doprineo naglom razvoju automobilizma. Počeo je kao kovač, ali je vremenom uspeo da izgradi čitavu industrijsku imperiju. Prve "benzinske kočije" konstruisao je 1896, a od 1899. bavio se proizvodnjom automobila, kasnije i traktora. Prvi je uveo serijsku proizvodnju, kao i povoljno kreditiranje kupaca ustrojeno tako da prosečnom građaninu SAD automobili budu dostupni. Godine 1908. stvorio je "model T", "narodni automobil" koji je motorizovao SAD. Napisao je sećanja: "Moj život i rad", ali i antisemitsko delo "Međunarodni Jevrejin", kojeg se kasnije odrekao.\n1898 - Rođen je engleski vajar Henri Mur, jedan od najvećih skulptora 20. veka, inostrani član Srpske akademije nauka i umetnosti. Inspirisao se arhaičnom i primitivnom umetnošću, naročito stvaralaštvom stanovnika predkolumbovske Amerike. Pod uticajem španskog slikara Pabla Pikasa i francuskog vajara rumunskog porekla Konstantina Brankušija, težio je sintezi apstraktnih oblika i nadrealističkih ideja.\n1898 - Umro je nemački državnik Oto fon Bizmark (fon Bizmark-Šenhauzen), nazvan "gvozdeni kancelar", koji je "krvlju i gvožđem" ujedinio nemačke države. Postao je 1862. kancelar Pruske, 1864. u savezu sa Austrijom napao je Dansku i osvojio Šlezvig, a onda se okrenuo protiv Beča i 1866. porazio Austriju, što mu je omogućilo da s Pruskom ujedini severne nemačke državice u Severnonemački savez. Isprovocirao je Nemačko-francuski rat i posle pobede nad Francuskom proglasio je početkom 1871. Nemačku carevinom, a Vilhelma I carem. Suzbijao je separatizam nemačkog rimokatoličkog juga. Godine 1878. objavio je "Izuzetni zakon" (Lex specialis) , kojim je socijaldemokratiju stavio van zakona, ali je paralelno uveo socijalne reforme. Zbog neslaganja sa novim carem Vilhelmom II , 1890. povukao se sa vlasti, posle 28 godina gotovo neograničene vladavine.\n1912 - Umro je japanski car Meiđi tokom čije vladavine je Japan preobražen u modernu državu. Bio je to početak velike imperijalne ekspanzije te zemlje. Ipak ogromna privredna i naučna snaga savremenog Japana najvećim delom je izgrađena tek posle Drugog svetskog rata.\n1930 - Urugvaj je u Montevideu, pobedom u finalu Prvog svetskog fudbalskog prvenstva nad Argentinom sa 4:2, postao prvi svetski šampion. Prethodno je u polufinalu sa 6:1 pobedio Kraljevinu Jugoslaviju, u utakmici koja je obilovala sudskom samovoljom na štetu jugoslovenskog tima.\n1945 - Američku krstaricu "Indijanapolis" potopila je japanska podmornica, usmrtivši više od 800 lica.\n1966 - Engleska je pobedom nad Nemačkom rezultatom 4:2 u finalu svetskog fudbalskog prvenstva odigranom na londonskom stadionu "Vembli" prvi put postala prvak sveta.\n1971 - U japanski putnički "Boing 727" udario je borbeni avion, izazvavši smrt 162 osobe.\n1974 - Turska, Grčka i Velika Britanija potpisale su sporazum o prekidu vatre na Kipru. Do borbenih dejstava je došlo nakon što su se turske trupe iskrcale na tom mediteranskom ostrvu 1973. da bi sprečile ujedinjenje Kipra sa Grčkom, što je bila težnja većine kiparskih Grka od sticanja nezavisnosti 1960. Do tada to ostrvo je bilo britanska kolonija.\n1975 - U Helsinkiju je počela Konferencija o evropskoj bezbednosti i saradnji koja je okupila državnike 35 zemalja, uključujući lidere Sovjetskog Saveza i SAD. Glavni cilj skupa bilo je osiguranje mira u Evropi.\n1980 - Posle 74 godine britansko-francuske kolonijalne uprave, pacifički arhipelag Novi Hebridi stekao je nezavisnost pod imenom Republika Vanuatu.\n1989 - General Vojćeh Jaruzelski napustio je posle osam godina položaj šefa vladajuće komunističke partije, a novi lider poljskih komunista postao je njegov prijatelj i štićenik Mječislav Rakovski.\n1990 - Član britanskog parlamenta, konzervativac Ian Gau, blizak saradnik Margaret Tačer, poginuo je u eksploziji bombe koju je u automobil podmetnula Irska republikanska armija.\n1993 - Lideri bosanskih muslimana (Bošnjaka), Srba i Hrvata iz Bosne i Hercegovine, postigli su na mirovnim pregovorima u Ženevi dogovor, prema kojem bi BiH činile tri etničke republike. Ni ovaj sporazum nije zaustavio građanski rat, najviše zbog uplitanja inostranih interesa.\n1997 - Dvojica arapskih islamskih terorista, samoubica, usmrtili su u Jerusalimu 18 osoba.\n1999 - Američka vojska zvanično je okončala operacije u Panami, posle stogodišnjeg prisustva u toj zemlji Centralne Amerike, koju su SAD i osnovale radi efikasnije kontrole nad Panamskim kanalom. Do 1903. Panama je bila sastavni deo Kolumbije, ali su SAD izmislile podršku tamošnjem "pokretu za samostalnost" pošto se vlada Kolumbije nije složila s predlozima SAD vezanim za status Panamskog kanala.\n2003 - Poslednja "buba" sišla je sa proizvodne trake u Meksiku "folksvagen" broj 21.529.464, koliko ih je za 68 godina proizvedeno u Nemačkoj i drugim zemljama, čime je okončana istorija najduže proizvođenog automobila. Proizvodnja "foksvagena" bila je ideja nemačkog nacističkog lidera Adolfa Hitlera, s ciljem da se proizvede automobil dostupan svakom Nemcu. Izgled karoserije popularne "bube" delo je Ferdinanda Poršea.\n2004 - U eksploziji gasovoda u belgijskoj industrijskoj zoni Gislengijen, 30 kilometara jugozapadno od Brisela, poginulo je 14 lica.\n2005 - Potpredsednik Sudana, bivši lider pobunjenika Džon Garang, poginuo je u udesu helikoptera u južnom delu zemlje.\n2006 - Najmanje 60 osoba, među kojima su 37 bila deca, je poginulo prilikom izraelskog bombardovanja južnolibanskog sela Kana.\n2007 - Britanska vojska je okončala 38 godina dugu vanrednu operaciju u Severnoj Irskoj, pošto je prethodno ukinuta direktna uprava Londona i formirana je redovna civilna uprava. Reč je, navodno, o najdužoj operaciji u istoriji oružanih snaga Britanije započetoj 1969. U Severnoj Irskoj je i dalje ostalo oko 5.000 redovnih britanskih vojnika ali je kompletna bezbednost u tom delu Ujedinjenog Kraljevstva prepuštena lokalnoj policiji. Od početka izbijanja sukoba između katolika i protestanata 1969. u Severnoj Irskoj je službovalo preko 300.000 britanskih vojnika, pri čemu su poginula 763 vojnika i oko 3.500 civila.\n2007 - Umro je Mikelanđelo Antonioni, italijanski filmski režiser. Proslavio se filmovima "Uvećanje" i "Avantura". Antonioni "pesnik s kamerom" ostavio je za sobom 25 filmova. Radio je kao scenarista za Roberta Roselinija, Federika Felinija i Marsela Karnea, da bi prvi put stao iza kamere 1942, snimajući dokumentarne filmove ("Ljudi sa reke Po"). Prvi dugometražni film - "Hronika jedne ljubavi" snimio je 1950. Njegov film "Avantura" je proglašen remek delom i smatra se jednim od deset najboljih ostvarenja u istoriji kinematografije. Oskara za životno delo dobio je 1995. Ostala dela: "Noć", "Pomračenje", "Crvena pustinja", "Kota Zabriski", "Profesija: reporter", "Orao je imao dve glave", "Iznad oblaka" (sa Vimom Vendersom) omnibus "Eros" (sa Vong Kar Vajem i Stivenom Soderbergom).\n2012 - Preminuo je srpski književnik Milan Ranković. Rođen je 1932. u Beogradu, i jedan je od trojice prvih magistara estetike koji su posle Drugog sveskog rata dobili to zvanje na Univerzitetu u Beogradu. Radio je u "Borbi" u kulturnoj rubrici, a predavao je osnove nauke o društvu, a zatim sociologiju umetnosti na Univerzitetu umetnosti u Beogradu. Bio je ministar kulture Srbije od 1988. do 1991. Objavio je više od 40 knjiga.\n2014 - Argentina je zvanično bankrotirala, pošto tamošnje vlasti nisu uspele da se dogovore sa američkim fondovima o reprogramu duga zemlje. Godine 2001. Argentina je već doživela bankrot, nakon što je obelodanjeno da zemlja nije stanju da otplati dug od 95 milijardi dolara.


Brammertz: Dvoje od pet sudija je smatralo da je genocid počinjen i u šest bh. općina - BiH Vijesti\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Brammertz: Dvoje od pet sudija je smatralo da je genocid počinjen i...\nGlavni tužilac Haškog tribunala Serge Brammertz oglasio se nakon presude Ratku Mladiću koji je dobio doživotnu robiju zbog ratnih zločina koje je počinio u Bosni i Hercegovini.\n“Konačno je došlo vrijeme za istinu, Mladić je koristio svoju vojsku da muči, siluje, pobija nevino civilno stanovništvo samo zbog njihove etničke pripadnosti”, rekao je on.\nNaglašava da niko ne bi smio da negira ovu presudu, a da preživjeli i porodice žrtava mogu biti zadovoljni presudom.\n“Mladić bi trebao biti osuđen od svih na prostoru bivše Jugoslavije i širom svijeta, njegovo ime treba upisati na spisak najgorih zločinaca u historiji. Ovo nije presuda protiv srpskog naroda. On je kriv za ono što je sam počinio”, rekao je on.\nBrammertz smatra da je današnja presuda ponudila “neku nadu da je pravda ipak moguća”.\nProkomentarisao je i činjenicu da Ratko Mladić nije osuđen za genocid u šest bh. općina – Foči, Vlasenici, Ključu, Sanskom Mostu, Kotor Varoši i Prijedoru.\n“Neprestano smo branili da ono što se dešavalo u tih šest općina predstavlja genocid, pokušali smo to utvrditi, ali nismo uspjeli. Dvoje od pet sudija su na ovu temu imali pozitivno mišljenje“, kazao je.\nPrethodni članakKrupa bi mogla putem Olimpika, Ilić otkrio koliko novca treba: Nije problem da idemo u niži rang\nNaredni članakIstekao mu ugovor s Monzom: Mario Balotelli na stolu ima ponudu novog člana turske elite


KRAJ VELIKOG RATA 1917–1918 - Istorijski muzej Srbije\n29/11/2019 Global Media Planet INFO KULTURA I NEKULTURA 0\nKRAJ VELIKOG RATA - Istorijski muzej Srbije\nKRAJ VELIKOG RATA 1917–1918 – Istorijski muzej Srbije – VIDEO\nCyr. | Eng.\nIzložba „Kraj Velikog rata 1917–1918” je deo Programa obeležavanja stogodišnjice Prvog svetskog rata, čemu je Istorijski muzej Srbije posvetio veliku pažnju i u prethodnim godinama, organizujući zapažene izložbe u zemlji i inostranstvu („Srbija 1914”, „Žensko lice Velikog rata”, „Milunka Savić – heroina Velikog rata”, „Srbija 1915–16”, „Srbi u severnoj Africi (1915–1919)” i nova stalna postavka u Srpskoj kući na Krfu).\nIzložba je savremeni muzejski projekat koji nastoji da autentičnim materijalima, upečatljivom scenografijom, zvučnim i svetlosnim efektima i upotrebom tehnologija proširene i virtuelne stvarnosti, što potpunije i verodostojnije približi događaje iz poslednjih ratnih godina kada je srpska vojska, nakon velikih stradanja i oporavka u savezničkim zemljama, započela operacije za konačnu pobedu i povratak u otadžbinu.\nPored dokumentarnih filmova, ličnih predmeta, oružja, odlikovanja i brojnih do sada neizlaganih fotografija, na izložbi su prikazane i umetničke slike, skulpture i plakati, koji su obeležili i ovekovečili ovaj slavni period srpske prošlosti.\nU posebnoj galeriji Muzeja prezentovane su dve tematske ekstenzije izložbe: „Đorđe Čarapić Fusek, sekretar Kancelarije kraljevskih ordena – Život i delo” i „Znamenja Prvog svetskog rata iz zbirke Istorijskog muzeja Srbije”, koje će biti otvorene do 20. maja 2019. godine.\nU prvom delu prikazani su život i delo, široj javnosti nedovoljno poznatog, prvog sekretara Kancelarije kraljevskih ordena, formirane 1917. godine na Krfu za potrebe nagrađivanja zaslužnih učesnika rata, koji su dali živote za oslobođenje otadžbine.\nU drugom delu izloženo je gotovo celokupno znamenje iz zbirke Muzeja, koje se odnosi na Veliki rat. Tako posetioci mogu da vide znamenja predratne Kraljevine Srbije, Kraljevine SHS, kao i savezničkih i neprijateljskih zemalja.\nAutori koncepta i producent izložbe: Marko Savić i Stanislav Staša Tomić Autor interaktivnih instalacija: Marko Todorović\nIzložbu su materijalima iz svojih fondova pomogli: Jugoslovenska kinoteka, Narodni muzej Beograd, Muzej Vojvodine, Arhiv Srbije, Istorijski arhiv grada Beograda, Narodni muzej Šabac, Narodni muzej Kragujevac, Narodni muzej Toplice iz Prokuplja, Srpska pravoslavna crkvena opština u Pančevu, kao i brojni pojedinci i porodice (privatne kolekcije generala Marića, generala Simovića, Pantelije Đurića, pukovnika Bojića, Mirjane Jeftić i Gradimira Nikolića).\nKRAJ VELIKOG RATA 1917 -1918 – Istorijski muzej Srbije – IZLOŽBA | VIDEO\nPREPORUČENO: HRABRI IRCI: KADA JE 8.000 IRACA U LETNJOJ OPREMI KRENULO NA 100.000 DO ZUBA NAORUŽANIH BUGARA DA BI POMOGLI SRBIMA!\nIzložba Kraj Velikog rata\nIzložba Kraj Velikog rata 1917–1918\nKraj 1. svetskog rata\nKraj I svetskog rata


NE žen-šen 500 mg -50 kapsula | Germanijum - imunostimulator i prenosilac kiseonika - PRIRODNIM PUTEM DO ZDRAVLJA\nŽen-šen je tradicionalna biljka naroda istočne Azije, Sibira i Severne Amerike, koji već hiljadama godina koriste lekovita i isceliteljska svojstva njegovog korena.\nPrema teritoriji gde raste, postoje korejski ili kineski žen-šen (lat. Panax ginseng) i njemu blisko srodan američki žen-šen (lat. Panax quinquefolius), sibirski žen-šen ili Eleuthero (lat. Eleutherococcus senticosus) i takozvani indijski žen-šen ili Ashwagandha (lat. Withania somnifera).\nPrve dve vrste pripadaju porodici Araliaceae i predstavljaju prave žen-šen korenove. Ostali su biljke sa sličnim adaptogenim svojstvima. Naziv Panax (grč. pan - sve; akeomai - lečim) dobio je po imenu ćerke starogrčkog boga lekarske veštine Asklepija, Panakeje, čije ime se može prevesti sa "ona koja sve leči".\nKoren žen-šena sadrži male količine smole, isparljivog gasa i panakvilona (aktivne supstance sladunjavog, oporog ukusa i blagog mirisa). Ekstrakt, koji se i kod najkvalitetnijih biljaka nalazi u malom procentu (1-2%), sastoji se od trinaest supstanci ginsenozida. Najbolji ekstrakt se dobija iz 5 do 10 godina starog korena, koji treba da bude što većeg volumena (tanko korenje se odbacuje).\nNajstariji zapisi o ovom korenu potiču od drevnih kineskih lekara, koji su koren žen-šena nazivali korenom života, jer po njima usporava proces starenja i omogućava očuvanje snage i mentalne svežine. Stručnjaci najčešće vitalnost i dug život svojstvene Kinezima objašnjavaju redovnim korišćenjem ovog čudotvornog korena.\nPanaks stimuliše fizičku aktivnost, a mnogi smatraju da se može upotrebljavati i kao afrodizijak. Kod žena on pospešuje proizvodnju testosterona, pa se ne preporučuje korišćenje duže od 6 nedelja u kontinuitetu, a kad ga koriste žene treba praviti pauzu između suplementacije od najmanje 6 meseci. Ovaj žen-šen je dobar za digestivni trakt, jer može da ublaži mučninu. Dobar je i za ublažavanje stresa i regulaciju krvnog pritiska.\nPanaks je veoma efektan adaptogen - supstanca koja normalizuje funkcije organizma koji je pod stresom. Adaptogeni imaju funkciju da ubrzaju mobilizaciju telesne energije i oporavak organizma od stresa. Oni ne deluju samo kao tonik, već i mogu da posluže i kao podrška preventivi nekih od navedenih stanja. Adaptogeni su netoksične supstance, nemaju farmakološke efekte, podržavaju organizam suočen sa fizičkim, emocionalnim i biohemijskim stresom. Oni povećavaju otpornost, zdravlje i vitalnost organizma. Panaks sadrži malu količinu germanijuma koji organizmu obezbeđuje energiju i oporavak od stresa i umora.\nJedna od važnih karakteristika panaksa je njegovo svojstvo da podstiče reproduktivni sistem i cirkulaciju kod muškaraca, zbog čega mu se pripisuje osobina da otklanja mušku impotenciju. Kod muškaraca korišćenje ovog žen-šena ima više efekta ako se uzima duži vremenski period (više meseci ili godinu dana).\nKao dodatak ishrani panaks može da bude od koristi:\n- sportistima za izdržljivost i brži oporavak nakon napora i posle povreda\n- za kontrolu stvaranja mlečne kiseline i podsticanje stvaranja energije za rad mišića sagorevanjem rezervnih masti\n- kod hemioterapije i zračenja\n- protiv muške impotencije\nPored toga, panaks pojačava moždanu aktivnost i nivo adrenalinskog lučenja, pojačava imunitet, deluje kao blagi analgetik, ima antistresni efekat, povoljno deluje kod hipoglikemije i pomaže apsorpciju mnogih vitamina i minerala.\nOdrasli 1-3 kapsule dnevno.\nNe koristiti za vreme trudnoće i laktacije. Osobe na terapiji lekovima, kao i osobe koje planiraju da idu na operaciju, treba da konsultuju lekara pre upotrebe ovog proizvoda. Ne preporučuje se upotreba duže od 3 meseca. Zbog mogućeg hipoglikemijskogdelovanja, potreban je oprez kod dijabetičara. Ako dođe do pojave neželjenih reakcija, odmah prekinuti uzimanje proizvoda i konsultovati lekara. Ne sme se prekoračiti preporučena dnevna doza.


Sve se zna, ništa se ne dešava - 29. Salon arhitekture, Muzej primenjene umetnosti, Beograd - Nedeljnik Vreme\n29. Salon arhitekture, Muzej primenjene umetnosti, Beograd\nSve se zna, ništa se ne dešava\nSalon arhitekture je i ovaj put revija godišnje produkcije domaćih arhitekata sa ponekim gostom iz inostranstva, pratećim izložbama, promocijama i razgovorima. Podeljene su nagrade i priznanja. Nije bilo skandala\nGRAN PRI 29. SALONA ARHITEKTURE: Za zgradu opštine u gradu Benidormu u Španiji, Aic – Proyecta / BEVA Proyecta (Juan Anon Gomez, Rafael Martinez Sanches, Gemma Marti Sanjuan, Ramon Calvo Soto i Jose Ramon Tormo Illanes)\nDejan Suđić, teoretičar i arhitektonski kritičar, aktuelni direktor londonskog Dizajn muzeja, prošlog aprila bio je nekoliko dana u Beogradu. Tada je u intervjuu za "Vreme" rekao: "U iskušenju ste – kad pišete za široku publiku – da budete negativni. Da kažete: ovo je loše, ovo je grozno, ovo je nelegalno, moramo to da zaustavimo. Kad pišete kritiku za novine, često pokušavate da sprečite da se dogode loše stvari. Umesto da podstičete dobre. Lako je biti negativan."\nNiti smo mi Britanija, niti je "Vreme" "Gardijan", niti je Muzej primenjene umetnosti Dizajn muzej, niti sam ja Dejan Suđić, ali često mislim o ovim njegovim rečima i pitam se šta je u našim uslovima iskušenje. Da li da hvalimo, neodmereno, sve što je na našoj strani, ili da kritikujemo bez milosti? Biće da bi na oba pitanja odgovor mogao biti pozitivan. I da bi oba odgovora bila tačna.\nGRAN PRI: Salon arhitekture je i ovaj put revija godišnje produkcije domaćih arhitekata sa ponekim gostom iz inostranstva, pratećim izložbama, promocijama i razgovorima. Podeljene su nagrade i priznanja. Nije bilo skandala.\nKvalitet realizacija, projekata i konkursa poboljšava se iz godine u godinu, ali je još mnogo otežavajućih okolnosti. Još nisu primenljivi kriterijumi koji važe za uređenija i stabilnija društva. Nesređenost države, njenih zakona i finansija jako se oseća u graditeljstvu. Veliki novci često ne stižu na pravo mesto na vreme i u prave ruke. Naravno da novac ne podrazumeva i kvalitetnu izgradnju, ali je od velikog uticaja.\nOve godine Gran pri dobili su Španci za zgradu opštine u Benidormu. Oni su i jedini inostrani tim na Salonu. Arhitektura u Španiji je trenutno u ekspanziji, dosta se gradi, arhitekte su poznate i na evropskoj sceni, rade izvan matične države, putuju i drže predavanja najčešće predstavljajući svoju arhitekturu kao kombinaciju visoke tehnologije – kada je to moguće, i poštovanja specifičnosti lokalne sredine i potreba investitora. Objektivno, španski tim je zaslužilo glavnu nagradu, iako je bilo i zlobnih komentara. Zgrada opštine u gradu čije je ime za mnoge u kategoriji španskih sela nije uporediva sa domaćim realizacijama. Da li su pobedili samo zato što dolaze iz znatno bogatije i uređenije sredine od ovdašnje, ili su talentom i duhovitošću uspeli da pronađu ono nešto što razdvaja dobru kuću od konfekcijske izgradnje? Uslovi nisu za zanemarivanje, ali ako je suditi po fotografijama, ni talenta im ne nedostaje.\nDOMAĆI TEREN: Priznanja su podelili domaći autori, uglavnom već nagrađivani na domaćem terenu. Mlađa srednja generacija arhitekata devedesetih godina prošlog veka suočena sa ratom, sankcijama, političkom i finansijskom izolacijom, borila se kako je znala i umela. Jedni su otišli da se nikad više ne vrate, drugi su se izmakli i negde izvan granica sačekali da se stvari nekako srede iskoristivši to vreme za usavršavanje i učenje zanata, a neki su ostali. Danas imaju biroe i dobijaju relativno pristojne poslove u teškim tranzicionim vremenima. Uporni su i ne odustaju lako. Zoran Radojčić, Dejan Miljković i Jovan Mitrović – u različitim međusobnim kombinacijama – poslednjih godina redovno se nalaze na spisku nagrađenih. Ove godine reč je o manjim stambenim objektima. Standard je uspostavljen, sada se glancaju detalji. Tako se i na ovdašnju sredinu mogu odnositi reči čuvenog Čarlsa Dženksa, citirala ih je i Ljiljana Abramović-Miletić u svom tekstu za katalog: "Zbog čega drugog tražite arhitektu ako ne zbog toga što želite nešto bolje ili najbolje što će promeniti vaš život? Arhitektura je poslednja preostala od utopijskih profesija, prva i poslednja, i treba tako da ostane."\nMustafa Musić dobio je priznanje za enterijer ateljea arhitekte. Intiman ili izložbeni prostor koji potencijalnim klijentima pokazuje šta se sve može uraditi između zidova.\nDobro skockanim vilama i luksuznim enterijerima pridružili su se i veliki poslovni objekti. Najviše ih je u Novom Beogradu koji se gradi neverovatnom brzinom, pa treba ozbiljno shvatiti upozorenja i zaštititi ovu urbanu strukturu bogatu zelenilom, izgrađenu posle Drugog svetskog rata na principima Korbizijeove ideje o novom gradu za novo društvo.\nPRIZNANJA ZA ARHITEKTURU: Za porodičnu kuću "Vila T" u Beogradu, Zoran Radojčić…\nTEŽINA RAVNOTEŽE: Stara garda koja je pre nekoliko decenija žarila i palila u stambenoj arhitekturi i malom urbanizmu, danas svoje veliko iskustvo koristi u timovima za projektovanje poslovnih zgrada. Izvan Beograda, ako ne uzmemo u obzir realizacije naših arhitekata koji žive po svetu i tamo grade, kao da se ništa ne dešava. Poneki objekat ili enterijer u Užicu, Vranju, Nišu, Novom Sadu… Jedno priznanje za arhitekturu otišlo je u Užice, Snežani Vesnić i Vladimiru Milenkoviću.\nJedno veče u galeriji Žad razgovaralo se, kao i mnogo puta do sada, o arhitektonskoj kritici. Da li je i koliko ima, zašto je skoro nepostojeća, ko je za to odgovoran. Opet su se pominjali dnevni listovi nezainteresovani za ovu vrstu tekstova, nepostojanje relevantnih stručnih časopisa, kriterijumi, balansi… Sve se zna, a ništa se ne dešava. Desiće se, nadam se, kad diplomci beogradskog Arhitektonskog fakulteta budu podsticani i obučavani da se uz projektovanje ravnopravno bave teorijom i filozofijom arhitekture, kada se država oslobodi teških političkih balasta, kad građani postanu bogatiji i obrazovaniji, kada budemo spremni da se realno suočimo sa svetom i sagledamo svoje mogućnosti. Zvuči utopistički?\n…Za stambeni objekat u Beogradu, Jovan Mitrović i Dejan Miljković\nPoslednjih nekoliko godina redovno se objavljuje po nekoliko dobrih knjiga o arhitekturi. Mirjana Roter-Blagojević napisala je obimnu monografiju Stambena arhitektura Beograda u 19. i početkom 20. veka i za to dobila priznanje Salona. Promocija je održana na dan kad ovaj tekst ide u štampu, u utorak 24. aprila.\nAleksandar Keković i Zoran Čemerikić su svoju knjigu Moderna Niša 1920–1941. promovisali na samom početku Salona priredivši i izložbu u galeriji Žad. U Nišu, tada centru Moravske banovine, mnogo se gradilo između dva rata. Duh moderne donosili su poznate beogradske (Branislav Kojić, Aleksandar Sekulić) i zagrebačke arhitekte. Zanimljivo je da tu nailazimo na realizaciju koju potpisuje jedan od najznačajnijih arhitekata zagrebačke moderne Drago Ibler. Ipak, najviše ga je obeležio ruski emigrant, arhitekta Aleksandar Medvedev. Rusi u Nišu makar i formalno grade u modernističkom duhu, dok su oni u Beogradu uglavnom klasicisti. Aleksandar Keković smatra da je to generacijska stvar. Mlađi su se s lakoćom priklanjali novom vremenu, a stariji su ostajali verni klasicizmu, ili je u Nišu to dominantno stvar investitora.\nPRIZNANJE ZA ENTERIJER: Atelje arhitekte M.M. u Beogradu, Mustafa Musić\nSnaga, kultura i bogatstvo države ogledaju se u njenoj arhitekturi. I briga za ugrožene. Velike arhitekte nikad ne odbijaju non profit poslove, znaju da je projektovanje stanova za socijalno ugrožene veliki kreativni izazov. Naša država još ne stiže da se bavi tako običnim problemima, ali studenti u svojim diplomskim radovima počinju da pokazuju visoku socijalnu i društvenu osetljivost. Milena Delević u svom diplomskom radu razrađuje urbanističke i arhitektonske aspekte naselja za Rome, a Nevena Vasić i Ivana Čarapina diplomiraju baveći se ekološkim temama.\nSalon arhitekture je pri kraju. Gromoglasno se najavljuju Nedelja dizajna i gostovanja svetskih arhitektonskih zvezda. Među njima je i čuvena Zaha Hadid. Ravnotežu je teško postići. I u arhitekturi.\nIntervju – Dragan Todorović, pisac\nPisci su vlasnici realnosti\nZanimanje – kinooperater\nČovek koji voli svoj posao


Moto Sport • MotoGP\nKontrola nekontrolišućeg – uloga rituala u moto trkama\nod Marko Grbić\nDok normalno, MotoGP fanovima nikada nije dosta Valentina Rossija na TV-u, postoji jedan kadar kojeg bismo rado bili pošteđeni.\nSvaki put kada slavni Italijan izlazi iz boksa na trening ili kvalifikacije, TV režiser se trudi da uhvati isti kadar, sa kamere na repu Rossijevog motocikla.\nDok izlazi iz pita, Rossi ustaje na nogostupe i povlači kožu svog kombinezona iz svojih guzova, pre nego što sedne opet i napusti boksove.\nZašto radi ovo? Da li je njegov Dainese kombinezon toliko loše skrojen da mu svaki put smeta kada je na motociklu? Očigledan odgovor na to je, ne. Njegov kombinezon je specijalno skrojen da mu pristaje savršeno, ipak Rossi ovo radi svaki put, bilo potrebe za tim ili ne.\nTo je deo duge serije rituala koje izvodi pre nego što izade na stazu, serija koja je ukljucivala dodirivanje nožnih prstiju, da cucne i drži desni nogostup, i da seda na motor samo sa desne strane.\nOvi rituali – delom korisni zbog razgibavanja, delom da prizovu dobru sreću – su nešto što mnogi izvode, u pokušaju u svojim pokušajima da preuzmu kontrolu nad sobom i svojim okruženjem.\nOd mnogih novinarskih tekstova koje smo pročitali, najzanimljiviji je definitivno onaj koji je objavilo Aspar tim, kojim pokušavaju da objasne šta vozači traže u ovim ritualima i šta pokušavaju da postignu.\nU ovom fascinantnom tekstu celnici Aspar tima objašnjavaju koji su faktori potrebni za stvaranje šampiona i ističu važnost mentalne strane ovog sporta. Sjajan tekst koji će vam zadržati pažnju i pojasniti mnogo stvari. Uživajte…\nSlušanje iste pesme, sedanje na motor uvek sa iste strane, izvodenje istih vežbi za istezanje, pravljenje krsta ili stavljanje jedne rukavice ili čizme prve. Vozači koriste mnoge metode da bi sačuvali fokus, mnoge od njih su bez mnogo logike. Cilj je da pokušaju da blokiraju okolinu i fokusiraju misli na samo jednu stvar, i iznad svega da izrode ideju da je sve pod kontrolom. Neke od ovih metoda su virtuelno pod zaštitom autorskih prava i ponekada se čak i kopiraju od strane novajlija. Ko nije znatiželjan kada vidi Rossija da gleda start svake Moto3 trke, sa zida kao i svaki gledalac, ili savija kolena i ispravlja ih pre svakog sedanja na motor?\nManije, sujeverja, fikcije, ideje ili rutine, nazovite ih kako god hoćete, ali svim vozačima treba „sigurno mesto“. Treba im da ponavljaju određene akcije, koliko god nebitne bile, pomažu im da se koncetrišu i ostanu fokusirani. Poređenja radi, kada biste uradili anketu, mnogi od njih bi priznali da izvode iste procedure, ali svako koristi svoj mehanizam koncentracije da bi stekli osećaj kontrole nad nečim što je izvan liste stvari koje mogu da kontrolišu. Kišu, kontakt sa rivalom, pad… Ovo su samo neke od stvari koje u motociklizmu nije moguće kontorolisati, ali ipak većina vozača tvrdi da one mogu biti ovladane i kontrolisane.\nSuprotnost opštem mišljenju, koncentracija, isključenje, apstrakcija, reakcije na strah… ovo su sve parametri koji mogu biti istrenirani i u toku trkačkog vikenda su skoro jednako kombinovani. Nažalost, trkači su elitne atlete, a to znači preduzimati razne mere koje ta titula zahteva, ali mnogi od njih odbijaju da obrate pažnju na mnoge aspekte koji su važniji čak i od njihove veštine i talenta. Pogotovo u mladim danima. Mnogi ekstremno talentovani vozači zaostajali su zbog svojih loših navika, koje kasnije pokušavaju da prikriju kada preformanse počnu da im opadaju.\nSvakodnevni treninzi, zdrava ishrana i odmor su najvažnije stvari u životu jednog elitnog sportiste. Treniranje uma, da ne podlegne pritisku velikog dana i očekivanja su takode ključna stvar kod optimizacije performansi ovih sportista. Mogućnost da se koncetrišu i podnesu napete trenutke, koncentrisani, je osnova. Vozač mora da zna kako da organizuje svoj vikend u pogledu prioriteta i koncentriše se na to da odvoza na svom najvišem nivou na svakom izlasku na stazu. Postoje dve vrste koncentracije: introspekcija, koja pomaže kod opuštanja, i fokusiranje na spoljašnje faktore. Odmor je takođe vrlo bitan da bi se izbegao mentalni umor koji može da utiče na koncentraciju i fizičke performanse. Što su bolji rezultati to je lakše odmoriti se. Ako je vozač suviše samokritičan i nije postigao dobre rezultate, analiziraće sve razloge zašto je tako i neće uspeti da ih isključi.\nNemojte mešati odmor sa izolacijom, koja može da se pojavi pre nego što vozač počne sa koncentrisanjem. Pronalaženje mesta za obroke na kojima će biti sam, beg u kamp prikolicu da odigra igricu na konzoli ili prosto samo odrema, su osnovni mehanizmi da se pobegne od tenzije i oteraju negativne misli. Postoje vozači koji na kraju trkačkog vikenda mogu da budu totalno iscrpljeni, toliko ni da ne mogu sa fanovima da se slikaju, vec izdrže obavezno slikanje i sakrivaju se u svoje odaje. Dok se neki isključuju fizički, neki dostižu toliki nivo koncentracije da se pretvaraju u zombije. Tela im šetaju po boksu dok su im misli na nekom sasvim drugom mestu.\n„Kontrola nemogućeg“ takode se bavi i strahom, najvećim neprijateljem vozača. U sportu postoji mnogo vrsta strahova, ali onaj najzastupljeniji je strah od neuspeha. Sa strane vozača, najlogičniji je strah od velikog i teškog pada. Normalne ljudske reakcije na strah su paralisanje, izbegavanje i mučenje sa rešavanjem situacije. „Ovi ljudi, koji dožive pad sa preko 200 km/h, i posle 10 minuta se vraćaju na motor i stazu ne mogu biti normalni“! Ovo je jedna od najčešcih izjava, a u njoj i ima malo istine. Nivo adrenalina kod vozača koji je pao u sred treninga je toliki da njegova prva pomisao posle pada je „Moram što pre da se vratim na stazu, trening će uskoro biti gotov!“, a ne kao što bi svako normalan pomislio „O, ne… Pao sam!“. Strah može da se pojavi kasnije, kad se sve završi i hladne glave razmisle kakve su posledice mogle biti. Strah je više prijatelj nego neprijatelj vozačima, zbog toga što im pokazuje granice i stvara odredenu svest za budućnost. Kao kontrast, panični strah može imati katastrofalan efekat tako što će napraviti hendikep vozaču, ili bilo kojoj drugoj osobi.\nDa bismo malo bolje razumeli sivu materiju trkača, vidimo verovanje u sebe kao način da se suoče sa realnošcu. Što je u stvari veoma bitno. Postoje naučni dokazi da pozitivne iliti negativne misli drugačije utiču na odzive mozga. Ali budite pažljivi, vaše samopouzdanja mora da dolazi sa objektivne strane gledišta. Smernost i poniznost moraju biti vaše univerzalne snage. Treba razmišljati pozitivno ali ipak ne zaboraviti da bi se na svakoj trci pobedilo, mora dobro da se pomuči i izbori se za najviše mesto na podijumu. Arogancija i prekomerno samopouzdanje su najverovatnije najbrži putevi ka neuspehu.\nTako da, kada vidite sportistu kako radi neke čudne stvari ili prati neke neuobičajene rituale, nemojte se začuditi. To je njihov način da steknu utisak da imaju kontrolu nad nečim što nije moguće kontrolisati.\n[stm_call_to_action_2 call_to_action_icon=”stm-icon-author” call_to_action_text_color=”#ffffff” call_to_action_label=”Autor: Marko Grbić”]\n[wtpsw_grid design=”design-4″ grid=”4″ show_date=”false” show_author=”false” show_comment_count=”false” limit=”4″ orderby=”rand” category=”203″]\nMoto Sport • MotoGP • Testovi\nKatar test 1. dan- Suzuki najbrži na stazi Losail\nod Ana Popović\nQuartararo najbrži tokom sva tri dana testa u Maleziji\nZarco: Mislio sam da ću biti brži na Ducatiju\nIannoneova budućnost i dalje pod znakom pitanja\nMoto Sport • MotoGP • Testovi Katar test 1. dan- Suzuki najbrži na stazi Losail\nMotoGP KTM predstavio motocikle za sezonu 2020\nMotoGP Quartararo najbrži tokom sva tri dana testa u...\nMotoGP Zarco: Mislio sam da ću biti brži na Ducatiju\nPamet u glavu Pamet u glavu, pa onda na motor !!!


Dijaspora u prošlosti i sadašnjosti (LIII): Izlazak revije “Susreti” - PORTAL REVIJE FOKUS\nNastanku nove iseljeničke revije u okviru Matice iseljenika Crne Gore prethodila je analiza sličnih revija sa ostalog jugoslovenskog područja. Konstatovano je da je Crna Gora jedina republika koja nema svoje iseljeničko glasilo, niti je u postojećim iseljeničkim revijamasa jugoslovenskog prostora crnogorsko iseljeništvo adekvatno zastupljeno. U tom smislu, zatražena je pomoć od republičkih organa za izdavanje novog informativnog glasila, pri čemu se računalo na materijalnu podršku privrednih subjekata iz Crne Gore\nKao što je navedeno, sa revijom „Zavičaj” Matica iseljenika Crne Gore je imala kontinuiranu saradnju gotovo deceniju i po. Iako nemamo direktnih saznanja, baziranih na arhivskim izvorima, koji bi ukazali na razloge prestanka saradnje 1978. godine, može se pretpostaviti da sadržina određenih tekstova u ovoj reviji, po ocjeni Matice iseljenika Crne Gore, više nije odgovarala konceptu rada ove organizacije.\nDa je reviju pratila i domaća javnost, vidimo iz dopisa iz 1976. godine kojeg potpisuju Zoran Lakić i Dragiša Rašović, dostavljenom Matici iseljenika Crne Gore, gdje su spomenuta lica izradila kratku analizu sadržaja revije „Zavičaj”, te u istom aktu zatražili od Matice iseljenika Crne Gore da sa njegovom sadržinom bude upoznata redakcija ovog glasila. Po ocjeni istih propagandno–informativna strana revije može da se na određen način obogati, dok je prigodna dobro aktuelizirana.\nNaslovnica revije „Susreti“\nShodno matrici ondašnjih društveno–političkih radnika ukazano je na sljedeće: „Jubilarni dani NOR uglavnom su obilježeni, posebno je prošla 1975. kao godina pobjede nad fašizmom i oslobođenja Jugoslavije. Normalno je turizmu pridata dužna pažnja, premda ne treba zaboraviti i druge djelatnosti i sve regione naše dvije socijalističke republike sa autonomnim pokrajinama“.\nPotpisnici pisma dalje ističu da „ima razloga da i dalje na stranicama revije nađu svoje mjesto: oslobodilački i odbrambeni ratovi naših naroda; lično junaštvo i heroizam naših ljudi, požrtvovanost i solidarnost socijalističkog čovjeka u elementarnim nepogodama i slično. Smatramo da akcenat treba staviti na ilustracijama i teksto-vima koji govore o bogatoj kulturno–istorijskoj tradiciji, pa i najstarijim spomenicima naše prošlosti.\nMožda se mogu u nastavcima objavljivati odabrani ilustrovani izvodi iz knjiga koji govore o zločinima domaćih izdajnika pod okriljem okupatora za vrijeme NOR Jugoslavije, kao što je „Četnici u Crnoj Gori“ dr Radoja Pajovića, „Jama“ Ivana Gorana Kovačića i slično. Napominju da povremeno čitaoce revije treba informisati o štetočinskom radu ekstremne političke emigracije koja vrši zlodjela do mučkih ubistava naših diplomatskih predstavnika. U smislu navedenog, spomenuti autori pisma predlažu redakciji unapređenje sadržine revije „Zavičaj“, tako da rubrika „Samoupravljač na djelu“ treba da nađe mjesto u istoj, te da se pokrene nova rubrika, sa temom „Kviz znanja“, koji bi obuhvatio poznavanje socijalističe domovine SFRJ.\nNastanku nove iseljeničke revije u okviru Matice iseljenika Crne Gore prethodila je analiza sličnih revija sa ostalog jugoslovenskog područja. Konstatovano je da je Crna Gora jedina republika koja nema svoje iseljeničko glasilo, niti je u postojećim iseljeničkim revijamasa jugoslovenskog prostora crnogorsko iseljeništvo adekvatno zastupljeno. U tom smislu, zatražena je pomoć od republičkih organa za izdavanje novog informativnog glasila, pri čemu se računalo na materijalnu podršku privrednih subjekata iz Crne Gore.\nPrvi broj ilustrovane revije „Susreti“, publikovan je u oktobru 1980. godine. U uvodnom redakcijskom tekstu ove revije javnost se upoznala sa potrebama Matice iseljenika Crne Gore da ima sopstveno glasilo. Bilo je već izvjesno da su brojne posjete iseljenika ovoj organizaciji, kao i sudjelovanje Matice iseljenika Crne Gore u organizacijama raznih kulturno-prosvjetnih, folklornih i drugih manifestacija, zahtijevali novi pristup u informativnoj djelatnosti. Zato se u spomenutom tekstu eksplicitno navodi da glasilo Matice iseljenika Crne Gore ne može da ignoriše socijalnu složenost našeg iseljeništva, u generacijskom, vjerskom, i nacionalnom smislu, pri čemu se konstatuje da dio potomaka iseljenika slabo poznaje maternji jezik roditelja ili gauopšte ne poznaje. To je razlog koji je naveo Maticu iseljenika Crne Gore da štampa ilustrovanu iseljeničku reviju ravnopravno na srpskohrvatskom (ćirilicom i latinicom) i albanskom jeziku, a dijelom i na engleskom jeziku, pozivajući sve zainteresovane subjekte na saradnju.\nUrednik ove revije bio je Vlado Gojnić.\nRevija „Susreti“ je prevashodno bila namijenjena iseljenicima sa crnogorskog prostora. U njoj su se nalazili podaci o životu i radu naših iseljenika i njihovih potomaka. Isto tako, revija je redovno informisala o svim bitnim segmentima društvenog života, tj. o novim objektima, privrednom, kulturnom i sportskom životu u Crnoj Gori. Svaki broj revije imao je ustaljene rubrike, reportaže, komentare, osvrte, izvještaje i vijesti o svim bitnim događajima u zemlji i iseljeništvu.\nUz navedeno, „Susreti“ su sadržali i rubrike koje su se odnosile na pisma čitalaca, ali i veliki broj priloga o istorijatu crnogorskog iseljeništva. Da bi sagledali društveno–političke okolnosti nastanka ove revije, treba obratiti pažnju na prvi broj revije „Susreti“, koji je obilježio intervju sa predsjednikom Izvršnog vijeća SR Crne Gore Momčilom Cemovićem. Publikovan je na srpskohrvatskom i albanskom jeziku, u kome su sumirani utisci i prikazani rezultati posjete delegacije republičkog rukovodstva SAD-u, a koja se dijelom odnosila i na obilazak naših iseljenika.\nPisma i poruke Matici iseljenika Crne Gore i pisma redakciji – revija „Susreti“\nIstovremeno, to je bila prilika da se domaća javnost i iseljenici upoznaju sa programskim određenjima republičkog rukovodstva, kada je u pitanju iseljeništvo, a što su bile obavezujuće smjernice u radu za Maticu iseljenika Crne Gore, pa samim tim i za uređivačku politiku revije „Susreti“.\nCemović je više puta u intervjuu naglasio da su srdačno primljeni širom SAD-a, gdje žive iseljenici iz Crne Gore, Crnogorci i Albanci, ali i drugi pripadnici naroda i narodnosti koji žive u Crnoj Gori. Po ocjeni predsjednika Cemovića „svi oni se, prije svega, osjećaju građanima i pripadnicima SR Crne Gore i nastoje da čitav svoj program postave tako da afirmišu i gaje nasljeđe kulturne i druge baštine Crne Gore“.\nNa tako postavljenoj ideološkoj matrici koncipirani su svi brojevi revije „Susreti“ do njenog posljednjeg broja marta 1991. godine. Dio razloga koji su uticali da Matica iseljenika Crne Gore publikuje novu iseljeničku reviju „Susreti“ saopštio je predsjednik Mihailo Šaro Brajović u intervjuu „Pobjedi“, a čija sadržina je doslovno prenijeta u drugom broju „Susreta“. Objašnjeni su razlozi prestanka saradnje sa „Zavičajem“, što je bilo uslovljeno koncepcijskim razlikama između Matice iseljenika Crne Gore i Matice iseljenika Srbije.\nIako je u intervjuu naglašeno da je Matica iseljenika Crne Gore dugo vremena imala veliko razumijevanje od drugova iz Matice iseljenika Srbije, prije svega, u pogledu prostora i u pogledu finansiranja, po mišljenju predsjednika Brajovića nužno je bilo pokrenuti ilustrovanu reviju i popuniti veliku prazninu u informisanju iseljenika iz Crne Gore i njihovih potomaka o starom kraju. U osnovi, prestanak saradnje sa revijom „Zavičaj“ bio je u problemu pisma, koja je isključivo štampana na ćirilici, a samo na zahtjev Matice iseljenika Crne Gore dio tekstova posvećen Crnoj Gori štampan je latinicom. U istom intervjuu, Brajović je ukazao na problematiku u radu sa albanskim iseljeništvom sa teritorije Crne Gore, koje je brojno, a većina tih iseljenika nalazila se u teškom položaju, jer prve generacije su bile gotovo nepismene i neobaviještene o starom kraju, zbog čega su bili izloženi propagandi albanske emigracije.\n„Zato je trebalo omogućiti albanskom iseljeništvu da dođe do prave informacije. A mi sve to nijesmo mogli postići preko „Zavičaja“.\nRevija „Susreti“ izlazila je mjesečno u 3.000 primjeraka, od čega je nešto više od 2.000 primjeraka distribuirano iseljenicima i njihovim udruženjima u inostranstvu: u SAD 800, Kanadi 400, Australiji 300, Južnoj Americi 200, Zapadnoj Evropi 250. Nekoliko stotina primjeraka dobijale su društveno–političke i privredne organizacije i aktivisti širom Jugoslavije. Matica iseljenika Crne Gore je ovu reviju dostavljala jugoslovenskim diplomatsko–konzularnim predstavništvima, kao i iseljeničkim kulturno–informativnim centrima u inostranstvu.\nZa ondašnje prilike ova ilustrovana revija je bila luksuzno opremljena, veći broj stranica je štampan u koloru, prije svega, reklamni prostor, velikih crnogorskih preduzeća: Kombinata aluminijuma Titograd, Željezare „Boris Kidrič“ Nikšić, „Obod“ Cetinje, Prekookeanske plovidbe Bar, Luke Bar, Budvanske rivijere, Agrokombinata 13. jul i dr, kao i neizostavnog JAT-a.\nTreba naglasiti da su mnoge priče i sasvim slučajni susreti zabilježeni u ovoj reviji često otvarali nove horizonte kada je u pitanju istorijat crnogorskog iseljeništva, zbog čega smo spoznaje o našoj dijaspori dobijali više incidentalno nego li institucionalnim pristupom.\nJedan u nizu takvim primjera odnosi se na Crnogorce u Rumuniji, koji su se, po predanju, naselili u okolini Temišvara 1482. godine, a zemlju svojih dalekih predaka obišli su 1980. godine (Opština Ivangrad).\nUglavnom u tekstovima posvećenim našim iseljenicima, gotovo po inerciji, nasljeđenim pristupom iz „Zavičaja”, pravljene su reportaže koje su trebale da stvore utisak, kako u domaćoj javnosti, tako i u iseljeništvu, o visokoj socijalnoj adaptibilnosti Jugoslovena u novim sredinama.\nIpak, bibliografija o iseljeništvu bilježi i suprotne primjere. Iz toga razloga susrijećemo se sa činjenicom, da jedan dio njih nije u materijalnom smislu daleko odmakao, pa makar se nalazili i na drugom kontinentu, što je ujedno bila potvrda progresa u SFR Jugoslaviji. Uostalom, to je bila dobra propaganda poruka za povratak u stari zavičaj. Na stranicima „Susreta” nailazimo i na kategoriju iseljenika–povratnika, koji su imali svoj klub u Titogradu.\nMatica iseljenika Crne Gore je, pored redovnog distribuiranja revije „Susreti“ na adrese iseljeničkih organizacija dostavljala i druge periodične publikacije štampane u Crnoj Gori, poput časopisa „Stvaranje“, „Koha“ na albanskom jeziku, a za dopunske škole maternjeg jezika „Titov pionir“. Crnogorski iseljenički klubovi su tokom 80–tih godina redovno dobijali „Pobjedu“, kao i lokalne novine „Barske novine“, „Bjelopoljske novine“, ivangradsku „Slobodu“ i titogradsku „Tribinu“. Uz ova glasila, Matica iseljenika Crne Gore je iseljeničkim društvima dostavila u većem tiražu dvije luksuzne monografije „Umjetničko blago Crne Gore“ i „Crna Gora“, štampane na srpskohrvatskom i engleskom jeziku.\nTags: Dragiša RašovićMatica iseljenikaRevija "Susreti"Zoran Lakić\nPrethodna priča Krivokapić: Rekonstruisana Vlada imaće tri potpredsjednika, neki resori će biti podijeljeni\nSledeća priča Đukanović u Njujorku: Ponovno buđenje retrogradnih ideja


Šentilj- Mond Casino i Hotel 4*, Slovenija\ninfo@feragosto.com | 011/260-4283 | 12-19 radnim danima\nPrevoz do ski centra\nSPA & WELLNESS SPECIJAL\nŠENTIL - MOND CASINO I HOTEL 4*\nDostupan za ovaj aranžman\nŠentilj- Mond Casino i Hotel 4*\nTrajanje i prevoz: 2 noći minimum, sopstveni prevoz\nDatum polaska: tokom cele godine\nNoćenja i smeštaj: 2+ noćenja, Hotel 4*\nObilasci: Austrija, Vinogradi, Maribor, Ljubljana…\nCena: Od 01 €\nSvetski poznata vinogradarska područja koja povezuju Sloveniju i Austriju imaju mnogo zajedničkog: slikovite vinograde u kojima se uzgajaju vrhunska vina, kulturni dragulji i pre svega ljubazni domaćini koji srdačno dočekuju goste. Štajerski vinski put je dokaz da vino ne poznaje državne granice i da se ovde stvaraju samo najbolja iskustva vezana za vino, grožđe i vino – što ne bi bilo moguće bez dodira prijateljskih ljudi.\nMond Casino i Hotel 4*\nHotel Mond se nalazi neposredno od autoputa, koji povezuje Sloveniju i Austriju. Tu gde se spajaju panonska i predalpska klima i podneblje, gde se njišu listovi vinske loze na prostranim vinogradskim plantažama, na par metara od Austrije, bas tu se uzdiže ovaj vrlo interesantan hotel i kazino Mond.\nOd Maribora stižete kolima za desetak minuta, do Ljubljane za oko sat vremena ili do austrijskog Graca za pola sata. Na vama je izbor, na koju stranu želite da krenete.\nHotel preporučujemo ćistim hedonistima koji uživaju u svakoj kapljici ovog božanskog pića Vina i onih koji sreću vole da isprobaju u hazarskim igrama.\nUdobnost prostranih soba dizajniranih u vinskom stilu, upotpunjava vrlo ozbiljan kazino koji se nalazi u donjem nivou hotela. Ako pak niste ljubitelj hazarskih igara a volite vina, hotel nudi dnevne izlete do obližnjih vinarija, gde možete degustirati kvalitetna vina, sa slovenačkih i austrijskih plantaža. Po povratku sa izleta možete odmarati u mini spa wellnesu u okviru hotela.\nU večernjim satima se možete zabaviti u velikoj Cabaret dvorani, gde se organizuju koncerti, kabare, modne revije i drugi vidovi zabave.\nHotel je takodje pogodan i za poslovni svet, s obzirom da poseduje veliku salu za konferencije, seminare i bankete. Moguće je podeliti salu na dve manje, tako da se prilagodi broju gostiju. Sve vrste zabava, svadbenih venčanja i privatnih zabava je moguće organizovati u ovoj sali.\nU turističkoj agenciji Feragosto Travel možete uraditi rezervaciju za ovaj hotel.\n+ Mond Casino i Hotel 4*\nRadno vreme: 12-19h radnim danima


U susret 10. Festivalu nauke: Deset srpskih naučnika za čistu desetku | Zanimljivosti\nU susret 10. Festivalu nauke: Deset srpskih naučnika za čistu desetku 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nU susret 10. Festivalu nauke: Deset srpskih naučnika za čistu desetku\n„Sećam se te 2007. kada smo se, kao nekakvi loše kostimirani klovnovi, pojavili na sceni sa idejom da pokažemo kako se komunicira nauka. Sve je bilo novo i sveže. Učili smo i osluškivali puls publike“, priseća se danas prvog Festivala nauke dobitnica stipendije Marija Kiri, koordinatorka Festivala nauke a sada na postdoktorskim studijama na Upsala univerzitetu u Švedskoj, Zorana Kurbalija Novičić. „Na prvom Festivalu sam prvi put stala na pozornicu i pokušala da objasnim publici različitih intersovanja, uzrastne strukture i obrazovanja, čime se ja to bavim a tada sam bila na početku svojih doktorkih studija. I umesto treme i panike ja uplovljavam u najprijatnije osećanje vladanja scenom i oslobađanja svakog atoma pozitivne energije koju povratno dobijam od gladnih očiju iz publike. I nepogrešivo shvatam - ovo je moj put i to želim da radim“. Zorana danas svoju naučnu viziju istražuje, razvija i usavršava na Centru za evolucionu biologiju Upsala univerziteta u Švedskoj. Kako kaže, nauka u Srbiji „postoji, radi i čeka neka bolja vremena“.\nSa njom je saglasan i Nemanja Đorđević, takođe jedan od prvih koordinatora festivala, danas direktor Centra za promociju nauke. „Ma kojim poslom da se bavimo, nauka nas podseća da je moguće odleteti na drugu planetu, da nas sopstvena čula varaju, da su zemljom nekada hodali dinosaurusi i da ne bi bilo Fejsbuka da nema nauke“, objašnjava Đorđević. Za njega je najveći izazov bio da napravi sadržajniji, pametniji i uspešniji festival od prethodnog.


Hotel i marina na budvanskim Havajima? - Novosti - Turistički svet\nHotel i marina na budvanskim Havajima?\nBudvanski Havaji, kako nazivaju ostrvo Sveti Nikola naspram crnogorske turističke prestonice, po svoj prilici, neće još dugo biti - neuzorana ledina. Ukoliko crnogorski parlament usvoji Prostorni plan posebne namene za obalno područje, koji je do sredine marta bio na javnoj raspravi, na ostrvu koje je dobilo ime po nekadašnjem restoranu u havajskom stilu, koji je bio na meti turista, moći će da se gradi hotelsko-turistički centar sa 750 kreveta i drugim sadržajima.\nNajatraktivniji deo ostrva, na njegovoj jugozapadnoj strani, gde je predviđena gradnja, površine 37.000 kvadratnih metara, pripada Kompaniji "San investments", koju povezuju sa biznismenom Stankom Subotićem. Ova firma je u decembru prošle godine izmiriila poreski dug prema Opštini Budva koji je iznosio 600.000 evra.\nNajoštriji u kritici je bio poznati budvanski arhitekta Vladislav Plamenac, koji je kazao da da bi gradnja marine sa 150 vezova, kakva se planira, bila "ekološka bomba", i da treba jednom da se stane sa betoniranjem gotovo cele "rivijere bisernih plaža".\nUz konstataciju da bi, recimo u Hrvatskoj, proterali iz države onoga ko bi predložio da se gradi na Lokrumu ili Mljetu, arhitekta i predsednik Mesne zajednice Stari grad u Budvi Slobodan Mitrović je kazao:\n- Nama je ostrvo Sveti Nikola isto što je Dubrovčanima Lokrum. Ovako nas uništavate - poručio je planerima Mitrović.\nDeo ostrva, kojeg u narodu nazivaju još i Školj, kupio je devedesetih godina od sestara naslednica Vukčević i Piletić,a beogradski biznismen, nekadašnji visoki funkcioner JUL-a dr Nenad Đorđević. Pošto je izgradio lukobran u koji je ugrađeno dosta novca i kamena, nameravao je da podigne turističke objekte.\nStanko Subotić izmirio dugove\nBiznismen Stanko Subotić je izmirio gotovo sve dugove prema Crnoj Gori. Skinuta je hipoteka i sa vile "Montenegro" na Svetom Stefanu, prvog objekata sa pet zvezdica na crnogorskom primorju, pošto je firma "Manola menadžment LTD" iza koje, kako tvrde lokalni mediji stoji Subotić, izmirila dug Opštini Budva na ime poreza na nepokretnosti. Izbrisana je i hipoteka Prve banke na ovaj objekat pošto je izmiren dug za kredit od 120.000 evra, koji je pre četiri godine uzela firma "Talmot trevel turs", koju, navodno kontroliše Subotić.


Penzijsko-invalidsko osiguranjeBoravak stranaca\nUPRAVA ZA DIJASPORU\tBORAVAK STRANACA\n1) Stranac sa boravkom do 90 dana, ako namjerava da u tom mjestu boravi duže od tri dana;2) Stranac sa odobrenim privremenim boravkom ili stalnim nastanjenjem u Crnoj Gori, ako namjerava da u tom mjestu boravi duže od osam dana.\n1) zapošljavanja i rada, obavljanja privredne ili preduzetničke djelatnosti;2) sezonskog zapošljavanja;3) srednjoškolskog obrazovanja ili studiranja;4) učešća u programima međunarodne razmjene učenika i studenata ili drugim programima mladih;5) specijalizacije, stručnog osposobljavanja i praktične obuke;6) naučno- istraživačkog rada;7) liječenja;8) spajanja porodice;9) humanitarnih razloga;10) drugih opravdanih razloga, određenih zakonom ili međunarodnim ugovorom.\nStranac kome je odobren privremeni boravak iz razloga utvrđenih u stavu 1 ovog člana može da boravi u Crnoj Gori u skladu sa svrhom zbog koje mu je privremeni boravak odobren. Strancu se može odobriti privremeni boravak, ako: 1) ima sredstava za izdržavanje; 2) ima obezbijeđen smještaj; 3) ima obezbijeđeno zdravstveno osiguranje; 4) ne postoje smetnje sa aspekta nacionalne bezbjednosti, javnog poretka ili javnog zdravlja; 5) je priložio dokaz o opravdanosti zahtjeva za privremeni boravak.Odobrenje za privremeni boravak u Crnoj Gori izdaje Ministarstvo unutrašnjih poslova, uz prethodnu saglasnost Policije.\n1. Kopiju važeće putne isprave (vrijeme važenja putne isprave mora biti najmanje tri mjeseca duže od roka na koji se odobrava privremeni boravak);2. Dokaz da je Policiji prijavio boravište (odsječak bijelog kartona ili njegova kopija – ukoliko zahtjev podnosi u Crnoj Gori);\n3. Dokaz o posjedovanju sredstava za izdržavanje - dokazom o posjedovanju sredstava za izdržavanje koja mu omogućavaju egzistenciju za vrijeme privremenog boravka u Crnoj Gori smatra se potvrda, odnosno drugi dokaz o stanju na bankovnom računu stranca u banci koja se nalazi u Crnoj Gori, dokaz o ličnim primanjima po osnovu radnog angažovanja, izjava kojom se pravno lice obavezuje da će snositi troškove boravka stranca, odnosno dokaz da je strancu obezbijeđeno izdržavanje na drugi način. Smatra se da stranac posjeduje sredstva za izdržavanje, ako posjeduje novčana sredstva u iznosu od najmanje 10 eura za svaki dan boravka u Crnoj Gori;4. Dokaz da ima obezbijeđen smeštaj - dokazom o obezbijeđenom smještaju smatra se isprava o pravu svojine na stambenom prostoru ili zaključen ugovor o zakupu stambenog prostora (ovjeren od strane suda), odnosno pisana izjava lica kod kojeg stranac ima obezbijeđen smještaj ili potvrda o smještaju kod privrednog društva ili preduzetnika registrovanog za pružanje usluga smještaja;5. Dokaz o obezbijeđenom zdravstvenom osiguranju - dokazom o obezbijeđenom zdravstvenom osiguranju smatra se putničko zdravstveno osiguranje obezbijeđeno od ovlašćenog osiguravajućeg društva (putničko osiguranje izdato od stranog osiguravajućeg društva na period od 30 dana uz ovjereni prevod ili polisa osiguranja izdata od osiguravajućeg društva sa sjedištem u Crnoj Gori na period od 30 dana), zdravstveno osiguranje obezbijeđeno u skladu sa međunarodnim ugovorima ili zdravstveno osiguranje ostvareno pod uslovima i na način utvrđen posebnim zakonom;\n7. Dokaz o uplati administrativne takse za zahtjev i administrativne takse za odobravanje privremenog boravka na žiro-račun: 825-50-71, model 05: i. taksa za zahtjev - poziv na broj: 302752846, iznos 5 euraii. taksa za odobravanje privremenog boravka - poziv na broj: 302751220, iznos 10 eura\nNAPOMENA: U slučaju odobravanja privremenog boravka strancu radi sezonskog zapošljavanja, dokazom o obezbijeđenim sredstvima za izdržavanje, obezbijeđenom smještaju i obezbijeđenom zdravstvenom osiguranju, smatra se potvrda privrednog društva ili preduzetnika kod kojeg stranac namjerava da radi. Po zahtjevu za odobravanje privremenog boravka, Ministarstvo unutrašnjih poslova odlučuje u roku od 20 dana od dana podnošenja urednog zahtjeva. Po zahtjevu za odobravanje privremenog boravka radi sezonskog zapošljavanja, Ministarstvo unutrašnjih poslova odlučuje u roku od sedam dana od dana podnošenja urednog zahtjeva. Nakon odobravanja privremenog boravka, rješenje Ministarstva unutrašnjih poslova o odobrenom privremenom boravku stranac preuzima lično. Odobrenje privremenog boravka unosi se u važeću putnu ispravu stranca, čije vrijeme važenja mora biti najmanje tri mjeseca duže od roka na koji se odobrenje izdaje, ili mu se izdaje lična karta za stranca. Ova lična karta za stranca izdaje se strancu koji nema važeću putnu ispravu, i kojem se do dobijanja strane putne isprave, privremeni boravak odobrava rješenjem. Privremeni boravak strancu radi zapošljavanja i rada, obavljanja privredne ili preduzetničke djelatnosti izdaje se na rok određen u radnoj dozvoli. Privremeni boravak strancu radi sezonskog zapošljavanja može se odobriti na period do osam mjeseci u kalendarskoj godini. Stranac koji podnese zahtjev za odobrenje prvog privremenog boravka prije isteka boravka od 90 dana može ostati u Crnoj Gori do donošenja konačne odluke.Ukoliko područna jedinica ili filijala MUP-a donese rješenje kojim se odbija zahtjev za odobravanje privremenog boravka, stranac može protiv tog rješenja izjaviti žalbu Ministarstvu unutrašnjih poslova, u roku od osam dana od dana prijema rješenja.\n1. kopiju važeće putne isprave (vrijeme važenja putne isprave mora biti najmanje tri mjeseca duže od roka na koji se produžava privremeni boravak);2. dokaz o opravdanosti zahtjeva3. dokaz o uplati administrativne takse za zahtjev i administrativne takse za produženje privremenog boravka na žiro-račun: 825-50-71, model 05:i. taksa za zahtjev - poziv na broj: 302752846, iznos 5 euraii. taksa za produženje privremenog boravka - poziv na broj: 302751220, iznos 10 eura\nStalno nastanjenje može se odobriti strancu koji je do dana podnošenja zahtjeva za odobravanje stalnog nastanjenja boravio u Crnoj Gori neprekidno pet godina na osnovu odobrenja za privremeni boravak. Izuzetno, stalno nastanjenje se može odobriti strancu koji je do dana podnošenja zahtjeva imao odobren privremeni boravak u Crnoj Gori manje od pet godina neprekidno, ako to nalažu razlozi humanosti ili bi to predstavljalo interes za Crnu Goru. Odobrenje za stalno nastanjenje izdaje Ministarstvo unutrašnjih poslova. Zahtjev za stalno nastanjenje stranac podnosi Ministarstvu, u mjestu boravišta. O zahtjevu za odobrenje stalnog nastanjenja Ministarstvo odlučuje u roku od šest mjeseci od dana predaje urednog zahtjeva. Odobrenje za stalno nastanjenje unosi se u putnu ispravu stranca. Zahtjev za odobravanje stalnog nastanjenja stranac podnosi lično. Za lice mlađe od 18 godina, odnosno poslovno nesposobno lice, zahtjev podnosi roditelj, odnosno zakonski zastupnik. Za odobravanje stalnog nastanjenja maloljetnom strancu potreban je dokaz o stalnom nastanjenju jednog od roditelja i saglasnost drugog roditelja. Uz zahtjev za odobravanje stalnog nastanjenja, stranac je dužan da priloži dokaz o odobrenom privremenom boravku u Crnoj Gori u neprekidnom trajanju od pet godina prije podnošenja zahtjeva, ovjerenu kopiju važeće putne isprave, dokaz o posjedovanju sredstava za izdržavanje, dokaz da ima obezbijeđen smještaj, dokaz o zdravstvenom osiguranju, dokaz da u Crnoj Gori nije pravosnažno osuđen za krivično djelo koje se goni po službenoj dužnosti, kao i dokaz da protiv njega nije pokrenut krivični postupak za takvo krivično djelo. Državljani država nastalih na prostoru bivše SFRJ, koji su imali prijavljeno prebivalište u Crnoj Gori prije 3. juna 2006. godine, imaju pravo na stalno nastanjenje, bez potrebe podnošenja zahtjeva i bez posebnog odobrenja, uz obavezu podnošenja prijave radi registracije. Državljanin države nastale na prostoru bivše SFRJ, kome je prijavljeno prebivalište u Crnoj Gori poslije 3. juna 2006. godine do 4. marta 2008. godine, ima pravo na stalno nastanjenje bez posebnog odobrenja, uz podnošenje prijave radi registracije u evidenciji stranaca sa stalnim nastanjenjem i važeće putne isprave, ako do dana podnošenja prijave nije odjavio prebivalište iz Crne Gore.Administrativna taksa za odobravanje stalnog nastanjenja iznosi 10 eura.\nBulevar sv. Petra Cetinjskog br.22,\nTel: 020 225 341;\nFax: 020 203 275


Faktor | Krečinić: Bihać i Livno će dobiti automatske stanice za mjerenje kvaliteta zraka\nU Federalnom hidrometeorološkom zavodu su nam kazali kako će ove stanice biti postavljene u Bihaću i Livnu.\nNaime, zagađen zrak, naročito u zimskom periodu, sve je veći problem u našoj zemlji, a među većim zagađivačima su privatna ložišta na drva i ugalj, kao i veliki broj automobila. U Federaciji BiH trenutno postoji 21 automatska stanica za mjerenje kvaliteta zraka, dok ih je u manjen bh. entitetu RS pet.\nIz budžeta FBiH, kako su nam kazali u Fondu za zaštitu okoliša FBiH, bit će im prebačeno 500.000 KM za nabavku automatskih stanica, a koje će se ustupiti na korištenje Federalnom hidrometeorološkom zavodu.\n- Rok za implementaciju projekta je 31.12.2021. godine. Ove monitoring stanice bit će dio mreže monitoring kvaliteta zraka za FBiH kojom upravlja Federalni hidrometeorološki zavod - naveli su nam iz Fonda.\n- Trenutno u Federaciji ima negdje oko 21 automatska stanica i sa ove dvije imat ćemo ih 23. I u februaru kroz švedski projekat pomoći za BiH ćemo dobiti dvije stanice, tako da će federalna mreža činiti nekih 25 stanica, s tim da su u planu još dvije stanice. Jednu postavlja Institut Kemal Kapetanović u Tešnju, a drugu će postaviti Kanton Sarajevo u Vogošći kada se završe procedure nabavke - kaže Krečinić i dodaje:\n- Planirano je da do kraja naredne godine u federalnoj mreži bude nekih 27 stanica za praćenje kvaliteta zraka i bit će pokrivena cijela teritorija Federacije. Ako uzmete u obzir da FBiH ima 27, a RS ima pet, od kojih dvije rade, onda imate predstavu da je mnogo bolje pokrivena FBiH. Te automatske stanice su aktivne.\n- Naše je da mjerimo, da ukažemo na to da li je nešto prekoračeno ili nije. Vi znate da u Federaciji imate deset malih država, mislim na kantone, a ova oblast je prvobitno na kantonima. Treba mjenjati navike ljudi, mentalitet... Nismo mi Švicarska da bismo mogli to preko noći promijeniti. Neko će nekada nešto morati uraditi, ali sa sadašnjom postavom čisto sumnjam - kaže Krečinić.\n- Radile su se studije prije dvije-tri godine, radit će se i ove godine analiza čestične tvari, da se vidi konkretno izvor. Utjecaj kućnih ložišta naravno da je veliki, kao i vozila. Vi u Sarajevu nemate neku industriju pa da to na nju svalimo, u Zenici se sve svali na ArcelorMittal iako imaju oni i drugih zagađivača. Nešto se radi za poboljšanje situacije, ali mi ćemo to osjetiti nekad, kao što ćemo se voziti i autoputem do mora, nekad. Sve ide jako sporo - ukazuje Krečinić i dodaje:\n- Među najzagađenijim gradovima u BiH su Tuzla gdje dominira sumpor dioksid, imali smo prekoračenja. U Zenici je također zagađenje sa sumporom, prašinom, u Sarajevu dominira ta prašina, imat ćemo ako Bog da monitoring u Bihaću i Livnu, da vidimo šta se tamo događa.\nEnis Krečinićzagađenje zrakaautomatske staniceFBiH\nUtoplite se jutros\nU većini zemlje danas oblačno, osjetljivi trebaju reducirati aktivnosti i boravak na otvorenom


odrekli-smo-se-malih-ekrana-na-48-sati-i-proveli-najbolji-vikend | Porodica | Život porodice\nEksperiment jednog tate: Odrekli smo se malih ekrana na 48 sati i proveli najbolji vikend ikad! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nEksperiment jednog tate: Odrekli smo se malih ekrana na 48 sati i proveli najbolji vikend ikad!\n03.09.2016. / 09:00\nDojin Ričards je tata dve devojčice od 3 i 5 godina, i piše blog o roditeljstvu koji slavi sve dobre očeve ovoga sveta, a letos je sproveo jedan veoma interesantan eksperiment koji preporučuje svim roditeljima.\nČesto sam ovog leta bio na kauču sa klinkama i gledao TV ili filmove u udobnosti našeg klimatizovanog doma. Sve dok jednog momenta nisam ukapirao: Da li se zaista povezujem sa svojim ćerkama dok smo zavaljeni na kauču i gledamo u ekrane? Ne baš. Nismo mnogo pričali, i često smo sedeli, razvlačili se tuda, sa minimalnom interakcijom.\nTako sam odlučio da napravim mali eksperiment pre nekoliko vikenda. Odlučio sam da ne dozvolim gledanje televizije ili korišćenje uređaja narednih 48 sati. Moje ćerke imaju 3 i 5 godina, i obožavaju da gledaju crtane i igraju igrice na svojim uređajima - ali hteo sam da probamo nešto novo.\nPogledajte i Iz ugla jednog tate: Zbog čega se očevi ne bude kada beba plače\nMoje obećanje njima je bilo da ćemo se više zabavljati radeći stvari zajedno nego gledajući u ekrane. Bile su skeptične - čitaj: napravile su histeričnu scenu - ali kada smo ušli u auto i krenuli na prvu destinaciju stvari su se promenile.\nOsećao sam se kao dete u akva-parku\nŠta smo radili: Naša prva ekskurzija bez ekrana bila je do lokalnog akva-parka. Prskali smo se vodenim puškama, a ja sam ih satima jurio po celom mestu. Kasnije nisam morao da ih molim da odspavaju jer su bile potpuno umorne (kao i ja).\nŠta smo dobili iz toga: Deca su se super provela, ali meni je najbolje bilo što sam se opet osetio kao dete. Znam da ću zvučati kao starkelja, ali kada sam bio klinac mi smo se stalno igrali napolju. I znate šta? Zabavljao sam se. Po meni, to je bolje nego biti zalepljen za neku spravicu u kući. Daću sve od sebe da u budućnosti više vremena provedemo osećajući vetar u kosi (.. Dobro, možda ne u mojoj kosi, ali znate na šta mislim).\nPogledajte i San svakog deteta: Soba kao umetničko delo jednog veoma kreativnog oca (FOTO, VIDEO)\nStvaran život je haotičan, ali sjajan\nŠta smo radili: Devojčice su mi pomagale da pravim kolače. Stavile su svoje kuvarske kapice, razbijale jaja, merile sastojke i koristile mikser. Naravno, napravile su neverovatan haos, ali svi ti haosi vode ka fenomenalnim uspomenama.\nŠta smo dobili iz toga: Roditelji znaju da njihova deca hoće uvek da budu pored njih. To nije uvek dobro, pogotovo ako želite da odete u toalet u miru - ali nekad takve situacije možemo napraviti korisnima. Ne samo da sam naučio svoje devojčice nekim osnovama kuvanja, već sam im i pokazao da je normalno i za očekivati od tata da kuvaju.\nPogledajte i Roditeljstvo: Kako to rade tate, a kako mame (FOTO)\nProzor u svet je bolji i od najboljeg ekrana\nŠta smo radili: Odišli smo u lokalni tržni centar. Devojčice su sedele u stolicama, gledale kroz prozor i posmatrale dešavanja napolju. Ovo je trajalo nekih tridesetak minuta, dok sam ja opušteno jeo u pozadini.\nŠta smo dobili iz toga: Često trošimo gomile novca na fensi rođendanske proslave i druge materijalne stvari za našu decu. Ali moramo se zapitati - da li će se oni zaista sećati ičega? Ne sećam se nijedne svoje rođendanske žurke, ali sećam se zabavnih trenutaka koje sam proveo sa braćom, a koji su bili slični ovome koji su moje ćerke imale u tržnom centru. Najbolji dio toga je što ovakvi trenuci ne koštaju ništa - ali nemaju cenu.\nŠta smo naučili u ova dva dana bez ekrana\nTokom ovog eksperimenta sam najviše uživao gledajući kako moje devojčice komuniciraju. Umesto da se svađaju koji će crtani gledati ili koju aplikaciju koristiti, one su pričale, smejale se i uživale zajedno.\nČinjenica je da deca brzo rastu. I pre nego što se okrenemo, oni će biti odrasli, a mi ćemo žaliti za propuštenim šansama da se sa njima povežemo. Eliminisanje ekrana mi je pokazalo kako jednostavne stvari u životu mogu biti lagane, isplative i divne.\nDa li je realno da ja kao roditelj potpuno zabranim televiziju i ostale uređaje u domaćnistvu? Naravno da nije. Ali je realistično da ograničim vreme provedeno pred njima. Srećom, od kada smo imali ovaj odmor od ekrana, devojčice su zainteresovane da što manje vremena provode tako, i naše domaćinstvo je bolje zbog toga. Jer, na kraju krajeva, ne postoji aplikacija koja može zameniti staromodno porodično povezivanje.


𝗠𝗼𝗷𝗠𝗮𝗷𝘀𝘁𝗼𝗿.𝗵𝗿® - Cijena Hidroizolacija temelja Zvonimirovo\nHidroizolacija temelja Zvonimirovo\nCijena hidroizolacije temelja Zvonimirovo, temelj hidroizolacija cijena Zvonimirovo, hidroizoliranje temelja cijena Zvonimirovo, cijena postave hidroizolacije na temelje Zvonimirovo, hidroizoliranje temelja cijena Zvonimirovo\nTrebam ponudu majstora za trganje starih pločica, hidroizolacija i postavljanje novih pločica na polukružni balkon. Zvonimirovo\nMolim vas prijedlog rješenja I nekakve majsore koji mogu odraditi hidroizolaciju temelja. Kuća je veličine 8 x 8,5. Zvonimirovo


Marguerite Yourcenar - Uslovi žene u savremenom društvu - ART mozaik\nUSLOVI ŽENE U SAVREMENOM DRUŠTVU\n(Rezime razmišljanja Marguerite Yourcenar)\nOno što me brine u feminizmu u današnje vreme, sa kojim se slažem u potpunosti sto se tiče plata – naravno, po jednakim zaslugama – naravno, je jedan element a to je element protestvovanja protiv muškarca.\nTo je ta tendencija suprostavljanja muškarcu koja po meni nije prirodna, koja, čini mi se, nije neophodna i koja ima za rezultat uspostavljanje getoa.\nGetoa imamo dovoljno, imamo ih čak i previše.\nVolela bih da vidim žene koje razmišljaju o nekoj vrsti ljudskog bratstva umesto da se suprotstavljaju jedna grupa drugoj.\nTo me sprečava da budem član i da stavim potpis na prospekte većine feminističkih organizacija.\nNe volim etikete, i “žena” u jednom smislu je etiketa.\nNe volim uopšteno sve što razdvaja i umanjuje bića na određena ponašanja.\nHoću da žena ima slobodu da bude isto žena i isto “malo žena” koliko ona želi.\nSamo, ima jedna druga poteškoća koja se postavlja u naše vreme, to je pomalo kao i sve manjine : borimo se u korist sloboda koje su bile vrlo korisne pre pedeset godina, možda više nego za slobode koje bi bile korisne u današnje vreme.\nRazumemo dobro da pre pedeset ili pre dvesta godina kada su žene bile predodređene da budu zatvorene u unutrašnjosti svojih domova i da ništa drugo ne rade osim da nadgledaju kuvaricu ako su imale jednu ili da same kuvaju ako nisu, one su ipak sanjale nešto drugo.\nKao u Molijera, gde žena treba da se stara samo o kuhinji a da ne čita rečnike.\nTo je bilo jako uznemirujuće, i kada posmatramo život žena iz druge epohe shvatamo da su vrlo često one radile potpuno druge stvari.\nAli na kraju, u današnje vreme, situacija nije toliko dramatična. Žene rade više sta žele, čak i u život jedne domaćice, one odlučuju da li se žele upustiti ili ne.\nOno što se desilo, nažalost, je da mnoge žene prave od muškog načina života jedan ideal.\nTo je čudna ideja jer mislim da život jednog muškarca i nije baš toliko idealan.\nAli žene sanjaju da budu u jednakosti sa muškarcem koji ustaje u 7h30’ izjutra, uzima svoju akt-tašnu pod ruku, ispija kafu na brzinu i žuri u kancelariju.\nTo, kao ideja slobode i oslobođenja – reći ću da me ta ideja ostavlja ravnodušnom.\nIdeja karijere, ideja uspeha, uspeh novca, dominacije, postaje za ženu (i to vidimo kada čitamo pojedine feminističke časopise) ideal uspeha ljudskog bića.\nJa smatram da je to jedan veliki poraz za oba pola.\nAko muškarac može samo to da ponudi to je jako tužno.\nAko se žena ograničava i sanja o karijeri te vrste, ona će primetiti jednog dana da je to prazno i da je propustila mnogo šta drugo.\nI tada bismo voleli da postavimo novi ljudski ideal.\nIdeal koji će ponuditi bićima, možda ne neophodno razonodu, razonode nemamo nikad, ali na kraju više slobode aktivnosti i izbora.\nManje zatvoreništva u radu koji je postao svet, koji je postao jedna forma robijaškog licemerstva. Zato što ljudi ne rade ništa drugo osim to, postali su opsednuti. Postoji i drugo : postoji činjenica da smo malo zgroženi kada vidimo pojedine feminističke časopise i članke na prvoj strani kako je stanje žene u društvu stravično, da treba da se uzdigne na nivo muškarca i tako dalje. Okrećemo stranu i vidimo, na finom papiru, slike kozmetike, grudnjaka, visokih štikli, raznoraznih stvari koje pripadaju starom arsenalu “žene objekta”. To čini da te gospođe igraju na dve karte.\nPitaju me da li verujem da žene imaju nešto specijalno da doprinesu našoj civilizaciji.\nE, pa da, mislim da da. Treba reći ovo isto : zbog pređašnjih uslova, ograničenih ako želite, imam potrebu da kažem “dubljih” uslova žene u prošlošti, ona je ipak biće koje je rađalo decu. Ona je bila ta koja je čistila, podizala, gajila, hranila, oblačila decu i davala im prve lekcije humanizma u neku ruku.\nZbog tog razloga, ona je bila mnogo bliža “bazičnoj stvarnosti”, mnogo više nego što su muškarci.\nŽena može dati taj dublji smisao realnosti, fizičke realnosti, fiziološke stvarnosti koje toliko fale našoj civilizaciji.\nZato smatram da žena može da igra veliku ulogu demonstrirajući važnost svega ovoga.\nKada bi žena to radila, to bi odmah dalo jednu ulogu, čak i sa pacifičkog staništa, sa staništa sloboda i civilnih prava.\nZato što bi smo imali više razumevanja za mehanizam života i smrti kojem je žena, jadna, snagom uslova, vekovima bila često tako blizu.\nPrevod: Mersiha Leković\n← “Kad je Niče plakao” – Rađanje bliskosti kroz psihoterapijske razgovore\nDanijel Cerović: Umjetnost nam je prijeko potrebna →


Umro od posledica srèanog udara jer su 43 bolnice odbile da ga hospitalizuju - Komentari -Život - B92.net\nUmro od posledica srèanog udara jer su 43 bolnice odbile da ga hospitalizuju\nÈovek iz Alabame preminuo je zbog posledica srèanog udara nakon što su 43 bolnice odbile da ga prime na odeljenje intenzivne nege, zbog popunjenosti kapaciteta usled koronavirusa.\nIzvor: B92 utorak, 14.09.2021. | 15:26\nAntivakseri da se leèe kuæi i toeto.\n(prašnjavi, 14. septembar 2021 19:04)\nVakcinisani da se ne primaju u bolnicu, jer su oni bezbedni i sa laganim simptomima i "toeto"?\n(XP, 15. septembar 2021 06:15)\nOva vest je istinita kao ona o Oklahomi pre nedelju dana, gde navodno žrtve pucnjave nisu primljene zbog popunjenosti bolnice predoziranima od ivermektina, a što se pokazalo kao izmišljotina.\nRat (dez)informacijama je u toku. Žrtve dezinformacija na svim stranama.\n(XP, 15. septembar 2021 06:14)\nNe kapiram zasto pune bolnice kovid pacijentima koji nisu vakcinisani... umro je pogresan covek! Valjda treba da prime coveka koji je imao srcani udar a da ceka onaj koji nije hteo da se vakcinise.\n(Lepi Cane, 14. septembar 2021 20:19)\nUmro u Alabami zbog toga i toga...koliko li je u svetu takvih sluèajeva zbog toga i toga i onoga i onoga, ko na to uopšte može i na koji naèin da utièe uz tendenciju da æe biti i gore!!!...na žalost.....\n(m, 14. septembar 2021 16:06) # Link komentara\nPojedinac ne moze da utice na te tendencije, ali kolektiv moze, putem glasanja. Mi u Kanadi imamo glasanje 20-tog septembra, gde imamo moc da kao individue kazemo politickim partijama sta mislimo o njihovim planovima u pogledu ekonomije, zdravstvene zastite, reakcijma na kovid, taksama, itd. Narod treba da bude proaktivan u kreiranju svoje buducnosti, umesto da sedi u nekom cosku i place od bespomocnosti. Treba lobirati i vrsiti pritisak za svoja prava. Moj muz je isto zrtva kovida, jer nije svojevremeno dobio tretman koji mu je bio neophodan, prosle godine zbog kovida. Drago mi je da se "dopisivao" sa Ontarijskim ministarstvom za zdravstvo, povodom svog slucaja. Bar im je rekao sta misli o njihovoj "zdravstvenoj zastiti" i sta je od njih dobio za to sto je 30 godina uplacivao putem takse, silne pare u nefukcionalan sistem. To bi svi trebalo da rade, umesto sto se mire sa sudbinom. To mozda nece pomoci njima direktno, ali ce pomoci nekom drugom, a i to je nesto!\n(Kanadjanka, 14. septembar 2021 18:55)\nkoliko se dugo zlopatio dok nije obisao 43 bolnice?\n(Perica, 14. septembar 2021 18:54)\nImas opciju da se besplatno vakcinises, i zastitis sebe i druge oko sebe. Ne Ne Ne ti si zdrav ne treba ti nista. Ok, neces i ne moras, ali onda treba da se uvede obavezno placanje bolnickih troskova, upravo zbog ovakvih slucajeva. Ja imam ista iskustva gdje ljudi ne mogu da se lijece ni od cega osim je j...e korone, i kad je puna i prazna bolnica.\nUVEDIRE PLACANJE LJECNICKIH TROSKOVA ZA NEVAKCINISANE.\n(Komsija, 14. septembar 2021 18:32)\nNa stotine hiljada ljudi je umrlo,zato sto nije moglo da dobije adekvatnu pomoc i na vreme,zbog kovida.\n(mix, 14. septembar 2021 18:20)\nDokle smo došli ovo je ponor žalost i tuga\n(kamikasa, 14. septembar 2021 18:17)\nPa ti placaj zdravstveno osiguranje celog života.\n(Si, 14. septembar 2021 18:00)\n(kovidokrate na ðubrištu istorije, 14. septembar 2021 17:44)\nUmro covek od posledica korone. Eto.\n(CZBG, 14. septembar 2021 17:38)\nNe ugrožavaju antivakseri veæ doktori.\n(No one, 14. septembar 2021 17:20)\n(Darkside, 14. septembar 2021 16:50)\nSamo jedno pitanje postavljam, dokle ova bolest misli da ide???!!!\nPritom ne mislim na koronu!!!\n(acca, 14. septembar 2021 16:39)\nToliko o zdravstvenoj zastiti ma divljem zapadu.Bruka.\n(zoran, 14. septembar 2021 16:13)\nNeko je upitao kako antivakseri ugrožavaju ljude?\n(Branko, 14. septembar 2021 16:12)\nNista novo, mene su u januaru odbili za operaciju tumora i rekli mozes tek u septembru!\n(miki, 14. septembar 2021 16:11)\n(m, 14. septembar 2021 16:06)\nI sad ce neko da se javi ovde i kaze kako je to normalno.\nTo se desava i kod nas i bice sve vise\n(nrmk, 14. septembar 2021 15:50)\nKovid je sad jedina bolest.\n(superhik, 14. septembar 2021 15:40)


Dom omladine sutra otvara vrata uz nove sadržaje za mlade - BIGportal.ba\nNaveli su da je planiran bogat program koji počinje od 13.00 časova u okviru kojeg će nastupiti članovi vokalnog ateljea „MaMa Vox“, Centra „Dajte nam šansu Zvjezdice“, predstavnici DIS pozorišta mladih, sekcija udaraljki „Zdravo da ste“ i mnogi drugi.\n– Bogat program biće nastavljen i tokom dana, pa je tako termin od 18.00 časova rezervisan za veče salse, dok će od 20.00 časova svi ljubitelji pozorišta moći da uživaju u predstavi DIS pozorišta mladih – rekli su u Gradskoj upravi.\nPrema planu koji je osmislila aktuelna adnistracija u Domu omladine će biti sprovedene razne aktivnosti.\n– Tako će pored promocije zdravih stilova života i navika, mladi ljudi biti u mogućnosti da stiču nova znanja, nove vještine, a u planu je i pokretanje muzičke radionice i plesne sekcije, te mnoštvo drugih aktivnosti koje će omladince privući i zadržati na ovom mjestu, a u planu je i porektanje „Dnevnog boravka“. Tako će svi mladi ljudi imati priliku da, u slobodno vrijeme između školskih obaveza i drugih aktivnosti, imaju svoj kutak u kojem će provoditi kvalitetno slobodno vrijeme – zaključili su u Gradskoj upravi.


Nova tarifa predsednika opštine Palilula Aleksandra Jovičića? Jovičić ušao u Vesićevu teritoriju i pokazao ko je jači? - Jutarnji GLASnik\nPosted on 01/09/2018 04/09/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nU Srbiji građani još uvek ne prepoznaju korupciju. Većina smatra da je to samo primanje mita. I dalje se korupcija ne prijavljuje – što zbog straha, što zbog nepoverenja u institucije, navodi se u izveštaju Transparensi internešenela koji je objavljen 2017. godine.\nTo je upravo problem Srbije u poslednjih 30-ak godina.\nS druge strane, kada bi obećana borba protiv korupcije bila uvek praćena konkretnim akcijama za rešavanje sistemskih problema, koji stoje iza pojedinačnih slučajeva, ali i svih javno poznatih slučajeva u kojima se sumnja na korupciju, to bi, na duži rok, moglo da utiče i na smanjivanje stvarnog nivoa korupcije, a zatim i percepcije o njenoj raširenosti.\nI kao što tajkunska privreda korumpiranog kapitala u velikim zemljama, ako su pogođene sankcijama ili preteranom korupcijom, postepeno tone u nelikvidnost i siromašno stanovištvo se povećava umesto da se smanjuje.\nSlično je i u Srbiji.\nVrhovna monetarna vlast, u vidu guvernerke, po istom sistemu ličnog omogućavanja korupcije, pogoduje tajkunima i krupnim korpooracijama da uništavaju male i srednje preduzetnike, i šire monopol umesto da ga smanjuju na tržištu.\nTako su nedavno na Opštini Palilula malim preduzetnicima, vlasnicima kioska koji hrane od tog posla porodice, postavili uslove konkursa na kojima se unapred znalo da mali gube od velikih korporacija.\nA razlog je, sada i javno svi govore, da su u upravi Opštine Palilule dobili za to drastično veći novac.\nPriča se da su do sada vlasnici lokacija uobičajeno morali da plaćaju čelnicima opština, da ih ne bi dirali, od 3.000 do 5.000 evra.\nDa li je sada apetit predsednika Opštine Palilula Aleksandra Jovičića povećan preko granica ekonomske moći njegove gubernije, pa je počeo da se meša i u posao gospodina Vesića i viših od njega.\nTo u korupcionaškom modelu nije dozvoljeno ili možda u Srbiji jeste, ali se onda postavlja pitanje ko je uzeo pare.\nVeliki novac, velikih korporacija, mogu da uzmu samo veliki političari. I to je javna tajna.\nDa li je Goran Vesić, zamenik gradonačelnika ili neko drugi odgovoran za takozvano lično omogućavanje korupcije?\nTaj sistem zastupljen je u Rusiji, kojim se političari svrstavaju na nivoe korupcije tako da političari na višim nivoima lično omogućavaju političarima na nižim, da nekažnjeno budu korumpirani do svog nivoa, a da se ne mešaju u višu korupciju.\nRangiranje po korupciji 2016 bivših republika SFRJ, Tabela:Transparensi internešenela\nOvo i u Srbiji funkcioniše sve od vrha vlasti do dna, gde se nalazi takozvana mala korupcija, na nivou opština grada Beograda.\nPo ovom modelu to bi značilo da se na primer Goran Vesić, koji je zamenik gradonačelnika, ne meša u korupciju u opštinama po rejonima, na primer Skupštine opštine Palilula.\nKada su Gorana Vesića sa N1 televizije upitali povodom ovog slučaja dodele lokacija velikim korporacijama, na uštrb malih preduzetnika koji tu decenijama rade, da pomogne i interveniše, on je tvrdio da nije upoznat i da nije nadležan.\nDa li to „zatvaranje očiju“ može da se protumači da se upravo po onom korupcionaškom modelu, dozvoljava i da je predsednik Skupštine opštine Palilula ovlašćen da prikuplja korupciju do svog nivoa.\nDa li to znači da se zamenik gradonačelnika ponaša se kao gubernator Beograda?\nSamo što Beograd nije ruska gubernija, niti je toliko veliki grad pa da je moguće da se resursi pljačkaju u nedogled.\nResursi Beograda su ograničeni i poznaje se na svakoj opštini koliko je novca opljačkano od naroda preko korupcije, priča se po kuloarima. I dodaju da važi pravilo;\n3, 5, 7 hiljada evra.\n– za malu uslugu premeštaja na bolje radno mesto – 3.000 evra,\n– za novo radno mesto – 5.000 evra,\n– za mesto u državnoj upravi, 7.000 evra.\n– Jedan kiosk je dosada koštao od 2.000 – 5.000 evra.\nPošto su resursi opštine Palilule ograničeni, po modelu „mala bara puno krokodila“, sad nekoliko ulica blizu centra postaju profitabilni, kao i oni u centru svakog naselja, pa preko skandaloznog nameštenog tendera i korupcije preko „noći“ se lokacije dodeljuju drugima.\nTermin „preko noći“ je i zbog toga što već naveliko vlasnicima lokacija stižu prijateljska upozorenja da će ih preko noći iseliti. Sa fantomkama ili ne nisu naveli.\nZa te iste kioske na tim lokacijama debelo se naplaćivalo godinama unazad.\nOva vlast morala je očigledno hitno da dođe do novih sredstava.\nČelnici Palilule oglušili se o poziv zamenika gradonačelnika Beograda Vesića da razmotre i postupaju po dopisu građana, kao i da odgovore- Foto:Jutarnji GLASnik\nUz pomoć napredno politički koruptivnog, dodvorački podobnog Aleksandra Jovičića, prvog čoveka Palilule, pod raznim izgovorima uklanjaju se raniji zakupci lokacija za kioske na ovoj opštini.\nI ljudi koji preko dvadeset, a neki čiji su i roditelji radili pa su oni nasledili taj posao čak punih četrdeset godina rade na tim lokacijama, dobijaju rešenje da se sklone i ustupe mesto velikim korporacijama. Bez šanse da tužbom isprave nepravdu, ostavljeni na ulici, bez posla od koga žive njihove porodice, građani umesto da dobiju pomoć Opštine Palilule postaju socijalni slučajevi.\nOvi građani su imali sastanak sa čelnicima ove opštine krajem juna ove godine, kada su im obećali da će im pomoći i da će sve biti rešeno, kao i da neće dozvoliti da ostanu bez posla.\nGoran Vesić je takođe obećao da će proveriti o čemu se radi i zaista je profesionalno reagovao i brzo odgovorio na upit građana.\nMeđutim, predsednik Opštine Palilule Aleksandar Jovičić se nije udostojio da primi ove ljude, da im da bilo kakav odgovor, a čini se da se mnogo ne obazire ni na Gorana Vesića, zamenika gradonačelnika.\nIstog dana kada sekretarica Opštine Palilula, na upit vlasnika lokacija da li i kada mogu da očekuju odgovor koji je za njih tražio i Goran Vesić, rečeno im je da će to biti do kraja sledeće nedelje.\nDva sata kasnije oni dobijaju rešenje da moraju da se isele iz objekata za nepunih sedam dana.\nMediji su danas pisali o smeni predsednika Opštine iz Blaca zbog primanja mita, člana Srpske napredne stranke.\nČini se da bi bilo bolje da se krene od Beograda i Opštine Palilula, da se ispita, ako ni zbog čega drugog, onda bar zbog političkog marketinga naprednjaka, da pokažu da zaista „čiste“ sve, pa i njihove Jovičiće i Vesiće koji su i ukoliko se utvrdi da jesu ogrezli u korupciji.\nTagged ALEKSANDAR JOVIČIĆ, GORAN VESIĆ, KIOSCI, PALILULA