nagrada postala deo antisrpskog diskursa\n12.12.2019. 15:32h 12.12.2019. 15:32h\nKusturica je istakao da se ljubav prema mržnji gaji vekovima i da je isplivala i 1914, 1918, 1941. i 1945. godine, ali da će one koji je se drže dočekati još jedan poraz, pa će kao što su izgubili dva svetska rata, izgubiti i treći.\n"A onda sam na kraju ispao ja nemoralan zato što prijateljima idem u susret", rekao je Kusturica i poručio da će to uvek činiti bez obzira na njihovo političko uverenje i da nikada neće biti zaustavljen onima koji iz svog nemorala govore o tome kakav je on.\nKusturica je zapitao "ko bi rekao i mogao da pretpostavi u prošlosti da bi Nobelova nagrada mogla da bude deo antisrpskog diskursa".\n"Put do Handkea je bio dug, ali je zato delo bilo formatirano davno i utoliko je ta nagrada je data njemu, ne za ono što je mislio i govorio, kako kažu, nego za ono šta je zapisano u njegovim knjigama", rekao je Kusturica.\nOn je ocenio da svi Handkeovi oponenti nisu pročitali ni dva reda njegovih knjiga, iz opusa koji je ogroman.\nKusturica je ocenio da je poistovećivanje Nobelove nagrade sa političkim idejama potpuno pogrešno i dodao da Handke ništa ružno nije govorio o stradanju muslimana, nego je čak govorio da je tamo /u Srebrenici/ napravljen najveći zločin posle Drugog svetskog rata.\n"Ali, nije rekao ono što upotpunjuje ideološku parolu koju je zaključio Haški tribunal. Nije hteo to da kaže. Ali, ne može se reći da je govorio protiv muslimana", istakao je Kusturica.\nBAKIR PROGLASIO HANDKEA NEPOŽELJNIM U SARAJEVU: Odluka doneta na inicijativu SDA!\nPodsetimo, austrijski pisac Peter Handke primio je u utorak Nobelovu nagradu za književnost za 2019. godinu. Uručenju nagrade u Stokholmu prisustvovao je i Handkeov režiser Emir Kusturica.\nEmir KusturicaBakir IzetbegovićBIHPeter HandkeNobelova nagrada za književnostSDAmržnja


MILJENICI NATJEČAJA I Bakir Izetbegović ima zeta za jahanje | Hercegovina.Info\nDinastija se malo poigrala s dumpingom\nMILJENICI NATJEČAJA I Bakir Izetbegović ima zeta za jahanje\nSprega politike i javnih poduzeća na natječajima koji traju više od desetljeća, nije nikakva novost. Da politike itekako ima, govori i to da je tvrtka zeta lidera SDA prvi put izašla na ovaj natječaj s Ćesirom koji je u tom trenutku napuštao SDA.\n"Od 2011. do danas, dakle punih 10 godina, tvrtka Bosnaplast iz Sarajeva iz godine u godinu dobiva poslove nabavke polietilenskih cijevi od Javnog županijskog poduzeća Sarajevogas, čija vrijednost za ovo razdoblje iznosi više od dva milijuna maraka", istražio je Fokus.\nU ovoj informaciji, iako već na prvi pogled bode u oči da jedno javno poduzeće već desetljeće vrši odabir jednog te istog ponuđača, ne bi toliko bilo ništa sporno, da osim koruptivnih u samim natječajnim postupcima, nema i elemenata i političke povezanosti između rukovoditelja ova dva subjekta.\nVlasnik tvrtke Bosnaplast je Huso Ćesir, višegodišnji predsjednik Općinskog odbora SDA Novi Grad, te veoma utjecajna osoba u ovoj stranci. Tek odnedavno on više nije član SDA.\nDirektori javnog županijskog poduzeća Sarajevogas u navedenom razdoblju su najvećim dijelom bili kadrovi SDA poput Saliha Selmanovića i Nihade Glamoč. Trenutno je na čelu Sarajevogasa Edis Baković koji je u ožujku imenovan na ovu funkciju.\nNajnoviji ugovor između Sarajevogasa i Bosnaplasta o nabavci polietilenskih cijevi između Ćesira i Sarajevogasa potpisan je 28. lipnja ove godine. Ugovor je težak 131.600 maraka (bez PDV-a). No, primjetno je da je za razliku od prošlogodišnjeg natječaja koji je bio težak 199.991 maraka (bez PDV-a), ukupna ponuda za polietilenskih cijevi u 2021. smanjena za čak 68.391 maraka.\n"Pozivajući se na Zakon o slobodu pristupa informacijama zatražili smo od Uprave Sarajevogas natječajnu dokumentaciju te zapisnike s pregleda i ocjene ponuda za ovu, prošlu i 2019. godinu, kao i ugovore za proteklih 10 godina", dodaje Fokus.\nKonačna ranglista u 2021., razlika u cijeni 200 KM\nU ovoj godini potpisan je ugovor od 131.600 maraka bez PDV-a, i to za isporuku 5.500 metara cijevi promjera 32x3mm, 5000 metara cijevi promjera 63x5,8mm, zatim 3.500 metara cijevi promjera 110x6,3mm, 1.500 metara cijevi promjera 160x12mm, te 1.200 metara cijevi promjera 225x12mm, 600 metara cijevi promjera 50x3mm, 120 metara cijevi promjera 75x4,5mm, te 150 metara cijevi promjera 90x5,4mm.\nDakle u prošloj godini, Sarajevogas je od Bosnaplasta kupio 12.900 metara cijevi za cijenu od 199.991 maraka, a ove godine skoro 5.000 metara više odnosno 17.570 metara za znatno nižu cijenu, odnosno umanjenu za 68.391 maraka.\nO čemu se radi? Za razliku od prošle godine gdje je, prema zapisniku kojeg je Fokus dobio, Bosnaplast bio jedini ponuđač, ove godine to nije bio slučaj. Prema zapisniku s pregleda i ocjenjivanja ponuda, ove godine su u igri bila čak četiri ponuđača i to Vodoskok Tomislavgrad, Toplota Tenica, Bihexo Sarajevo, te Bosnaplast Sarajevo.\nOno što je najzanimljivije iz ovog dokumenta jest to da su nakon provedene aukcije, Toplota Zenica i Vodoskok Tomislavgrad ostali na ponudama (bez PDV) u iznosima od 153.000 i 182.529 maraka, dok su Bosnaplast i Bihexo spustili svoje ponude dosta nisko i to Bosnaplast na spomenutih 131.600 maraka, a Bihexo na 131.800 maraka, dakle tek 200 maraka više.\nBihexo je tvrtka koja je u vlasništvu Mirsada Berberovića, zeta lidera SDA Bakira Izetbegovića, a koja već godinama dobiva brojne poslove za javna županijska poduzeća u sarajevskoj Županiji. Sudeći prema, natječajnoj dokumentaciji u proteklih deset godina, po prvi put je konkurirala Bosnaplastu za posao na koji je gotovo pa bio pretplaćen. I ne samo to. Očito je da je i snižavanje cijene na minimalnih 130.000 maraka u nadmetanju imalo također svoju svrhu.\nZa razliku od svih ranijih natječaja kojima je bilo propisano da se cijevi proizvode od 100 posto žutog ili narančastog granulata, uvjete koje je uvijek zadovoljavao Bosnaplast, u 2021. došlo je do promjene ovog uvjeta, pa je dodan i kriterij da cijevi za plin mogu biti crne boje s koekstrudiranima narančastim linijama, a cijevi za vodu crne boje. Ovdje se postavlja pitanje zašto ovaj kriterij, odnosno proširivanje palete kriterija nije bilo osigurano i svih proteklih godina.\nU 2019. godini Sarajevogas (odnosno direktorica Nihada Glamoč) je s Ćesirom potpisao ugovor 184.670 maraka za nabavku 19.796 metara cijevi, dakle opet znatno više u odnosu na količinu za koju je potpisan ugovor ove godine.\nZanimljivo u ovom natječaju jest to što je grupa ponuđača formirana u konzorcij Vodoskok, Novi Kolodvor Tomislavgrad i Heplast-pipe Prelog na ranglisti imala povoljniju cijenu od Bosnaplasta te je ponudila 179.446 maraka, ali je Ćesirova tvrtka ipak prošla s 1,3 boda više, uprkos identičnoj ponudi kvalitete cijevi.\nU 2018. godini ponovo dolazi do potpisivanja ugovora između Glamoč i Ćesira vrijednog 169.401 maraka (bez PDV-a), a u 2017. ugovor s istim potpisnicima je iznosio 133.585 maraka (bez PDV-a). U 2016. Sarajevogas je s Ćesirom potpisao ugovor od 148.110 maraka (bez PDV-a), a u 2015. od 189.717 maraka (bez PDV-a).\nUgovore za 2014, 2012. i 2011, u ime Sarajevogasa kao direktor je s Ćesirom potpisivao Salih Selmanović.\nSlobodan Golubović, urednik portala PratimoTendere, specijaliziranog portala za monitoring javnih nabavki, kazao je za Fokus.ba da je uvidom u dokumentaciju vezanu za nabavke polietilenskih cijevi Sarajevogasa, samo u posljednjih šest godina, čak i laiku jasno da je tvrtka Bosnaplast favorit na svakom tenderu.\n"Na osnovu dosadašnjeg iskustva u monitoringu javnih nabavki, može se uočiti da je ovisno o okolnostima primjenjivan različit modus operandi. Tako je primarno u više slučajeva Bosnaplast bio jedini ponuđač na tenderu i tu postoje najmanje dvije mogućnosti za zloupotrebu. Prva je pogodovanje u tehničkoj specifikaciji, a druga dogovor ponuđača da se jedni drugima ne miješaju u posao. Sljedeća mogućnost zloupotrebe je diskvalifikacija ponuđača, pa tako dokumentacija pokazuje da su npr. u 2017. godini na natječaj stigle 2 ponude, ali je samo Bosnaplastova bila prihvatljiva. I na kraju, u 2021. godini, uvjetovano ”jakom tržišnom konkurencijom”, imamo neprirodno spuštanje vrijednosti ponude za više od 30 posto u odnosu na procijenjenu vrijednost nabavke, usljed čega je Sarajevogas sigurno uštedio značajna sredstva što je pozitivno, ali bi svakako do kraja trebalo ispratiti realizaciju ugovora", ističe Golubović za Fokus.\nFokus.ba obratio se Upravi Sarajevogasa u vezi s ovim nabavkama, a odgovore na pitanja je dao v.d. direktora Edis Baković. On ističe da je Sarajevogas dosljedno provodio odredbe Zakona o javnim nabavkama te je, provodeći procedure nadmetanja kao najpovoljnijeg ponuđača u posljednjih desetak godina izabirao firmu Bosnaplast „jer je u tom razdoblju imala najpovoljnije ponude“. Podvlači da su te ponude bile transparentne, javne i nediskriminatorne i svim ponuđačima su omogućavale da sudjeluju u postupcima nabavki pod jednakim uvjetima.\nIz Sarajevogasa tvrde da ukupni broj dužnih metara cijevi nije jedini faktor koji utječe na vrijednost ugovora\nZašto je u ovoj godini (2021.) ugovor za isporuku cijevi “lakši” za čak 68.391 maraka (bez PDV) od prošlogodišnjeg iako je isporučeno skoro 5000 metara cijevi više nego lani?\n"Radi se o ugovorenim količinama od kojih još nijedan metar nije isporučen u ovoj godini. Uspoređivanje količina cijevi u metrima te poređenje s ukupnim vrijednostima ne stoji jer se može vidjeti da ima većih profila cijevi koji su znatno većih jediničnih cijena, a time i ukupnih cijena. Stoga ukupni broj dužnih metara cijevi nije jedini faktor koji utječe na ukupnu vrijednost ugovora, tu su još i profili, vrsta, namjena cijevi i sl.", rekao je Baković.\nOn nije želio dati komentar na to da su se dva ponuđača, Bihexo i Bosnaplast, praktično utrkivala u snižavanju cijene te su oba u 200 maraka razlike predložila konačnu cijenu.\nOdgovorio je, pak, na pitanje zašto je tek u ovogodišnjem tenderu dodan kriterij da cijevi za plin i vodu mogu biti i crne boje, a u proteklim.godinama je to bilo samo žute ili narančaste.\n"Zbog omogućavanja veće konkurencije među ponuđačima. Navedeno je urađeno nakon suglasnosti od stručnog tehničkog tima poduzeća da crne cijevi za plin, iako nešto drugačijih tehničkih karakteristika, napravljenih po zahtjevima traženih standarda, mogu biti ugrađene u plinski sustav, pri čemu osiguravaju zadovoljavajuću razinu sigurnosti i ostalih tehničkih zahtjeva", rekao je Baković.\nNakon informacije iz prethodnog odgovora kako je Sarajevogas odjednom odlučio da omogući veću konkurenciju među ponuđačima, Baković je suočen s konstatacijom da se nakon svega stječe dojam da ima elemenata favoriziranja ponuđača.\n"Nadamo se da ćete na osnovu dostavljene dokumentacije i pojašnjenja uvidjeti da Sarajevogas nije favorizirao nijednog ponuđača", kaže Baković te pojašnjava zašto je npr. 2019. na tenderu grupa drugih ponuđača imala bolju cijenu od Bosnaplasta, ali je Bosnaplast ipak u konačnici izabran.\n"U postupku ocjene prispjelih ponuda Bosnaplast je ispunjavao uslove za obaveznu primjenu prefencijalnog tretmana domaćeg, a što je u konačnici rezultiralo njegovim izborom, s obzirom na to da je njegova ponuđena cijena u postupku ocjenjivanja tretirana kao manji iznos (umanjen za 5 posto), a sve u skladu s tada važećom odlukom Vijeća ministara BiH", rekao je Baković.\nVlasnik Bosnaplasta Huso Ćesir odgovorio je na pitanja kako to da ga u Sarajevogasu više od 10 godina biraju kao prvorangiranog ponuđača, posebno uzme li se u obzir njegov utjecajan status u SDA i činjenica da su skoro sve ove godine na čelu Sarajevogasa bili kadrovi SDA.\n"Što se tiče priče o privilegijama, o tome da sam ja bio u SDA i da su direktori isto iz SDA, to je napuhano. Mislim da se izmijenilo jedno sedam direktora. U pitanju je isključivo tržišna utakmica, s tim da je specifična po pitanju Sarajevogasa, koji je distributer opasnih materijala i njihovi kriteriji su najoštriji u odabiru radova i materijala, te samog gazdovanja instalacija. Imaju i rigorozan pristup odabira materijala, ali i dobavljača. U tu svrhu napravili su katalog odabranih dobavljača, izvođača i materijala. Dakle, oni imaju svoj interni katalog koji poštuju. Bosnaplast je nakon grčevite borbe ušla za poslove Sarajevogasa. Otprilike 7-8 godina smo se borili sa Pipelifeom iz Beča, svjetski poznat proizvođač ovih cijevi. Tamo 2010. smo prvi put prošli kao najpovoljniji ponuđač", kazao je Ćesir.\nProkomentirao je i posljednji natječaj na kojem se prijavila i firma Bihexo, u vlasništvu Mirsada Berberovića, zeta lidera SDA Bakira Izetbegovića. No, prije toga je naglasio da su na natječaju promijenili bitan kriterij za cijevi, te su, po pitanju boje, osim narančaste koja je standard u svijetu i predstavlja znak opasnosti odjednom dozvolili i crnu. I ne samo to, dodaje on, veoma mu je indikativno i to što su u okviru tendera dozvolili i e-aukciju.\n"Na ovom tenderu Vodoskok i Bosnaplast nude narančaste cijevi, Bihexo i Toplota Zenica nude crne cijevi. Prva ponuda svih je takva da smo svi bili u pet posto, ali onda se dozvoljava e-aukcija i tu se otvara prostor za špekulante i dumping cijene koji služi za izbacivanje konkurencije. Dok je Bosnaplast svih ovih godina bio samo dobavljač cijevi, Bihexo je bio isključivo dobavljač za vanjski materijal i nije nikada do sada nudio cijevi. Prvi put se pojavio na ovakvom natječaju. Bihexo je išao s dumpingom do 30 posto i zato je došlo do ovako niske cijene. Ovo je cijena koja je totalno neisplativa. Ovo je bilo krajnje nekorektno i ovo je došlo s novom upravom. Kako se može ići tako nisko? Ili ako imaš ogromne kapacitete pa hoćeš da uništiš sve oko sebe ili ako imaš utjecajnu pozadinu koja se zove Izetbegović. Dakle ovo je ciljano išlo spregom nove Uprave i Bihexa", rekao je on.\nDirektora Bihexa nije komentirao ove navode. Kako je rečeno Fokusu, zbog njegovog odsustva.\nUredu za borbu protiv korupcije i upravljanje kvalitetom Kantona Sarajevo nedavno je u suradnju s OSCE-om predstavio registar javnih nabavki, kako je tada rečeno na prezentaciji, moćan alat kojim se mogu pratiti i razne anomalije i koruptivni elementi vezani za javne nabavke u KS, kao i moguće političke veze kod dobivanja poslova.\n"Kada je u pitanju Registar podataka o javnim nabavkama, isti je uspostavljen Odlukom o Registru podataka o javnim nabavkama koje provode institucije čiji je osnivač Kanton Sarajevo, koju je Vlada Kantona Sarajevo donijela 28.01.2021. godine. U Registar se unose podaci o javnim nabavkama koje su započete u 2021. godine. Imajući u vidu činjenicu da je primjena ranije navedenih akata Vlade, koji definiraju pitanja kontrole javnih nabavki i objavu podataka o provedenim javnim nabavkama, počela tek u 2021. godini, a i činjenicu da Ured u prethodnom razdoblju nije zaprimao prijave nepravilnosti u predmetnom slučaju navedenom, informiramo Vas da Ured ne može dati traženi komentar, ali da će u narednom razdoblju s posebnom pažnjom pratiti predmetni slučaj", rečeno je za Fokus.ba u Uredu za bobru protiv korupcije KS.\nInače, kada je riječ o javnim nabavkama u KS i spregom s politikom, prema pisanju Žurnala, od 2016. godine firme u vlasništvu Huse Ćesira dobile su poslove vrijedne više od 1,3 milijuna maraka od javnih poduzeća i institucija. Na svim natječajima njegove firme bile su jedini ponuđači. Na čelu tih javnih poduzeća i institucija bili su kadrovi SDA.\nvijesti Bakir Izetbegović SDA BIH sarajevogas


Hoće li Sarajevo biti bliže Beogradu od Banjaluke?\nVoz Sarajevo-Beograd, Foto: protest.ba\nU najnovijem Mostu Radija Slobodna Evropa razgovaralo se o odnosima između Srbije i Bosne i Hercegovine koji su u poslednje vreme krenuli uzlaznom linijom. Sagovornici su bili Sulejman Tihić, predsedavajući Doma naroda Parlamentarne Skupštine Bosne i Hercegovine, i Dragoljub Mićunović, predsednik Odbora za inostrane poslove Skupštine Srbije.\nBilo je reči o tome koliko značaj Istanbulske deklaracije umanjuje činjenica što je ne priznaju lideri Republike Srpske, o Deklaraciji o Srebrenici Skupštine Srbije, u kojoj meri je slučaj Ganić prepreka za uspostavljanje dobrih odnosa, koliko Beograd i Zagreb mogu pomoći u rješavanju krize u Bosni i Hercegovini, može li Beograd uticati na Milorada Dodika da ublaži svoj negativan stav prema Bosni i Hercegovini, da li će Beograd ubuduće više sarađivati sa Sarajevom nego sa Banjalukom, kao i tome kada se može očekivati poseta predsednika Tadića Sarajevu i članova Predsedništva Bosne i Hercegovine Beogradu.\nOmer Karabeg: Posle višegodišnjih trzavica i nesporazuma odnosi Srbije i Bosne i Hercegovine su na najboljem putu da se poprave. Ko je najzaslužniji za taj novi trend?\nDragoljub Mićunović: Pre svega, rukovodstva dve zemlje, a imam utisak da i vreme čini svoje. Naravno, tu je i posredništvo Turske, a i celokupne međunarodne zajednice. Sve je to doprinelo da najzad počnemo da razgovaramo o budućnosti.\nSulejman Tihić: Slažem se. Svakako da je u tome bila važna uloga rukovodstava Srbije i Bosne i Hercegovine. Značajno je bilo i posredništvo Turske, a i zahtjevi iz Evropske unije da se odnosi između dvije zemlje podignu na viši novo.\nOmer Karabeg: Najveći iskorak u pravcu boljih odnosa bila je Istambulska deklaracija koju su potpisali predsednik Srbije Boris Tadić i predsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Haris Silajdžić, kao i predsednik Turske Ibrahim Gul. Međutim, Republika Srpska ne priznaje tu deklaraciju i oštro je kritikuje. Da li to umanjuje njen značaj?\nDragoljub Mićunović: Ja se nadam da ćemo nesporazum, koji imamo sa rukovodstvom Republike Srpske oko te deklaracije,\nNadam se da ćemo nesporazum, koji imamo sa rukovodstvom RS oko Istanbulske deklaracije, uspeti nekako da prevaziđemo jer je ona korisna za sve.\nuspeti nekako da prevaziđemo jer je ona korisna za sve. U slučaju Istanbulske deklaracije razgovori su vođeni na nivou Bosne i Hercegovine, ali mi smatramo da odnosi Srbije treba da budu odlični i sa svim delovima Bosne i Hercegovine.\nOmer Karabeg: Rukovodstvo Republike Srpske kaže da njihov član Predsedništva Nebojša Radmanović nije bio konsultovan i da je zbog toga potpis gospodina Silajdžića nevažeći.\nDragoljub Mićunović: Ne bismo hteli da takve stvari na bilo koji način otežavaju sporazum o kome je reč. U svakom slučaju potrebno je da razgovaramo, potrebno je što je moguće više saglasnosti oko svega jer jedino na taj način možemo ostvariti napredak.\nOmer Karabeg: A da li je bilo kontakata sa rukovodiocima Republike Srpske i pokušaja da se oni ubede da je ta deklaracija i u njihovom interesu?\nDragoljub Mićunović: Ti razgovori su postojali. Ja u tim razgovorima nisam učestvovao, ali sigurno ih je bilo nivou preds\nRepublika Srpska je navikla da isključivo ona razvija saradnju sa Srbijom, pa joj ne odgovora da se uspostavljaju odnosi između država, to jeste između Srbije i države Bosne i Hercegovine.\nednika i njihovih timova.\nSulejman Tihić: Ja sam pozdravio potpisivanje te deklaracije. Međutim, čini mi se da se njoj pridaje prevelik značaj. Ona sadrži principe koji su normalni u odnosima između dvije zemlje, posebno dvije susjedne države. Nema u njoj ništa što bi bilo kome moglo da smeta. Uostalom, odnosi između naše dvije zemalje mogli bi da se razvijaju i unapređuju i bez te deklaracije. Ali dobro je što je ona potpisana i što se u njoj pominju suradnja i poštivanje teritorijalnog integriteta, suvereniteta, ljudskih i etničkih prava. Zašto su iz Republike Srpske reagovali na takav način? Vjerovatno zbog toga što nisu u dovoljnoj mjeri, ili pak nikako, bili konsultovani. Drugi razlog može biti u tome što je Republika Srpska navikla da isključivo ona razvija saradnju sa Srbijom, pa joj ne odgovora da se uspostavljaju odnosi između država, to jeste između Srbije i države Bosne i Hercegovine.\nSrbija ne insistira na izručenju Ganića\nOmer Karabeg: Gospodine Tihiću, da li ste zadovoljni Deklaracijom o Srebrenici, koju je nedavno usvojila Skupština Srbije, i pored toga što se u njoj ne pominje reč genocid?\nSulejman Tihić: Jesam, zadovoljan sam. Ja sam i čestitao predsjedniku Tadiću. Tačno je da se u toj deklaraciji riječ genocid ne pominje eksplicitno, ali pominje se presuda Međunarodnog suda pravde u Hagu u kojoj se govori o genocidu i načinu njegovog izvršenja i jasno se kaže da su za genocid odgovorne vojne i policijske snage Republike Srpske. Zbog toga ja ne vidim da to što u deklaraciji nije pomenuta riječ genocid predstavlja neku posebnu smetnju. Usvajanje te deklaracije bio je važan korak u unapređenju odnosa između Bosne i Hercegovine i Srbije i vjerujem da će ona dugoročno doprinijeti i boljim odnosima unutar Bosne i Hercegovine.\nDragoljub Mićunović: Mislim da je dobro što je doneta Deklaracija o Srebrenici. Tamo je rečeno da je to bio strašan zločin. Mislim da je u ovom slučaju najvažnija intencija - ne pojedine reči, bilo implicitne ili eksplicitne - da se zločini fiksiraju za odgovornost određenih ljudi ili grupa. Jer, svaka priča o kolektivnoj krivici samo stvara smetnje. Mislim da je jako dobro što se okrećemo budućnosti. Mi ne možemo živeti isključivo od prošlosti. Prošlost smo, da tako kažem, maksimalno oglodali.\nMislim da je jako dobro što se okrećemo budućnosti. Mi ne možemo živeti isključivo od prošlosti. Prošlost smo, da tako kažem, maksimalno oglodali. Ako želimo da našim potomcima stvorimo šansu za iole pristojan život, moramo da se okrenemo dijalogu.\nJa ne znam šta više iz te prošlosti, ne ove neposredne nego i daleke, nije pomenuto. Ako želimo da našim potomcima stvorimo šansu za iole pristojan život, moramo da se okrenemo dijalogu. Kroz dijalog ćemo otkloniti sve\npredrasude i nesporazume. Treba imati hrabrost da se stvari pogledaju kakve jesu, da se to kaže i prizna - i da se ide dalje.\nSulejman Tihić: Prošlost ne možemo zaboraviti, ali ne treba u njoj živjeti. Ja sam prije dvije godine dao jednu izjavu o potrebi promjene prioriteta bošnjačko - bosanske politike, založio sam se da mi političari rješavamo probleme sadašnjosti i budućnosti, a da prošlost ostavimo institucijama koje se bave procesuiranjem odgovornih za zločine i historičarima. To je kod jednog dijela javnosti naišlo na nerazumijevanje. Ova deklaracija jeste na određen način napuštanje politike prošlosti. I u Srbiji i u Hrvatskoj dosta je promijenjen odnos prema Bosni i Hercegovini. Tamo se sada vodi politika koja napušta prošlost. Nažalost, ovdje u Bosni i Hecegovini prošlost je još uvijek prisutna u politici - i to na svim stranama.\nSlučaj Ganić ne bi trebalo da bitno kvari naše odnose. Srbija ne insistira, i predsednik Tadić je to rekao, da Ganić bude izručen Srbiji i da suđenje bude u Beogradu. Za nas je to irelevenatno.\nOmer Karabeg: Koliko je slučaj Ganić prepreka uspostavljanju dobrih odnosa između Srbije i Bosne i Hercegovine?\nDragoljub Mićunović: Ja mislim da to ne bi trebalo da bitno kvari naše odnose. Srbija ne insistira, i predsednik Tadić je to rekao, da Ganić bude izručen Srbiji i da suđenje bude u Beogradu. Za nas je to irelevenatno. Ali sigurno je važno, a i za samog gospodina Ganića, da do tog procesa dođe, da se utvrde činjenice i odgovornost. Mi ne treba da zbog toga dovodimo u pitanje naše odnose, već ceo slučaj treba da prepustimo pravosuđu i očekujem da će taj proces, ukoliko do njega dođe, biti transparentan, objektivan i korektan. Slažem se sa gospodinom Tihićem da istoričarima treba da prepustimo da sude o prošlosti. Od političara je dovoljno što su pripremili ovakvu prošlost i sadašnjost.\nSulejman Tihić: Nažalost, taj slučaj je već opteretio naše odnose. Ja mislim da slučaj Ganić treba rješavati u okviru sporazuma\nSlučaj Ganić treba rješavati u okviru sporazuma o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima koji je 24. februara ove godine zaključen između BiH i Srbije, a ne u okviru postupka ekstradicije. Po tom sporazumu potpuno je jasno da bi slučaj Dobrovoljačka trebao da bude u nadležnosti suda BiH.\no pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima koji je 24. februara ove godine zaključen između Bosne i Hercegovine i Srbije, a ne u okviru postupka ekstradicije. Po tom sporazumu potpuno je jasno da bi slučaj Dobrovoljačka trebao da bude u nadležnosti suda Bosne i Hercegovine jer prioritet ima sud one zemlje gdje je izvršen zločin, gdje osumnjičeni ima prebivalište i gdje se nalaze dokazi i svjedoci. Inače, slažem se da je važno da sud okonča slučaj Dobrovoljačka i da se tačno utvrdi i broj žrtava i odgovornost, ukoliko ona postoji. Lično smatram da političko i vojno rukovodstvo Bosne i Hercegovine nije željelo da u Dobrovoljačkoj dođe do žrtava, ali sud je taj koji ima posljednju riječ.\nOmer Karabeg: Gospodine Mićunoviću, da li je vama poznato zašto slučaj Ganić nije rešavan po ovom sporazumu nego se išlo na ekstradiciju?\nDragoljub Mićunović: To je bilo pre ovog sporazuma. To je jedna stara poternica po kojoj je Interpol postupio. Ali ja se slažem da je to dobar sporazum i da ga treba primenjivati u praksi. Isto tako postoji i problem skrivanja zločinaca u susednim državama. Imamo slučaj Glavaša, koji je osuđen u Hrvatskoj, on se sklonio u Bosnu, pa, pošto ima i bosansko državljanstvo, ne može biti izručen. Sve te stvari treba da rešimo u interesu pravde da bi se svako ko je osumnjičen za zločin našao pred sudom. A sudski postupak mora da bude fer i potpuno transparentan, pa će onda biti svejedno koji će sud suditi.\nOmer Karabeg: Gospodine Tihiću, kako gledate na slučaj Ilije Jurišića? Može li se primenom sporazuma o pravnoj pomoći olakšati njegov položaj?\nSulejman Tihić: Taj slučaj je u poodmakloj fazi, na drugostepenom rješavanju. Kada budemo imali presudu i kada budemo znali da li će prvostepena presuda biti ukinuta ili pak potvrđena, onda bismo mogli koristiti mehanizme koji postoje u tom sporazumu koji predviđa ne samo suđenje nego i izdržavanje kazne u zemlji čiji je državljanin osumnjičeni.\nDragoljub Mićunović: Ja se slažem da treba videti kako stoji stvar sa dosadašnjim tokom suđenja i, kao i u slučaju Ganić, omogućiti da se primeni ovaj sporazum.\nRešavati probleme dijalogom\nMene jako boli sudbina izbeglica i smatram da pravda nije ispunjena dokle god čovek ne može da se vrati svojoj kući ili dok mu se ne nadoknadi ono što je ne svojom krivicom izgubio u ratu.\nOmer Karabeg: Kako vidite ulogu Beograda i Zagreba u prevazilaženju krize u Bosni i Hercegovini?\nDragoljub Mićunović: Za poboljšanje odnosa potrebna je, pre svega, dobra volja i drago mi je da ona u ovom trenutku postoji u sve tri države. Sigurno da postoji nekoliko problema koje treba da se reše i u tom smislu treba da sarađujemo. Mene jako boli sudbina izbeglica i smatram da pravda nije ispunjena dokle god čovek ne može da se vrati svojoj kući ili dok mu se ne nadoknadi ono što je ne svojom krivicom izgubio u ratu. Mislim da bi trebalo da organizujemo jednu konferenciju na kojoj bismo pokušali da rešimo to pitanje. S druge strane, moramo da obnovimo ono što se nekada zvalo jedinstveni kulturni prostor i da razmenom pozorišta, kulturnih grupa, sastancima intelektualaca, književnim večerima i na razne druge načine uspostavimo dijalog koji je najbolji način da se reše svi neporazumi.\nSulejman Tihić: Beograd i Zagreb mogu igrati i pozitivnu i negativnu ulogu. Dobro je što Beograd, evo, već izvjesno vrijeme igra pozitivnu ulogu -Zagreb i nešto duže - pa određene izjave i antidejtonska ponašanja ne nailaze na njegovu podršku. Sada iz Beograda stižu glasovi smirivanja ovdašnjih unutrašnjih tenzija. Ja mislim da bismo mi trebali zaključiti sporazume o posebnim odnosima između Bosne i Hercegovine i Hrvatske, kao i Bosne i Hercegovine i Srbije. O tome sam razgovarao sa hrvatskom premijerkom Jadrankom Kosor prilikom našeg nedavnog susreta u Zagrebu. Srbija i dalje može na entitetskoj razini imati odnose sa Republikom Srpskom, ali mi moramo razvijati odnose između naših država.\nMislim da bismo mi trebali zaključiti sporazume o posebnim odnosima između BiH i Hrvatske, kao i BiH i Srbje. Srbija i dalje može na entitetskoj razini imati odnose sa RS, ali mi moramo razvijati odnose između naših država.\nKoje su to oblasti u kojima možemo sarađivati? To je svakako pitanje izbjeglica, koje je pomenuo gospodin Mićunović, zatim pitanje ratnih zločina, o tome smo već govorili, kao i pitanje granica, gdje smo blizu sporazuma i taj posao bi što prije trebalo završiti. Da i ne govorim o potrebi razvijanja ekonomskih odnosa i zajedničkog nastupa na trećim tržištima, kao i o kulturnoj saradnji koja povezuje ovaj prostor.\nOmer Karabeg: Gospodine Mićunoviću, šta mislite o inicijativi gospodina Tihića da se naprave sporazumi o specijalnim odnosima između Bosne i Hercegovine i Srbije i Bosne i Hercegovine i Hrvatske?\nDragoljub Mićunović: Sve što može da doprinese boljim odnosima, da učvrsti veze i onemogući nesporazume - dobro je došlo. Predsednik Tadić često ističe da Srbija poštuje međunarodno priznatu Bosnu i Hercegovinu i njen teritorijalni integritet i da je u tom pogledu, kao jedna od supotpisnica Dejtonskog sporazuma, apsolutno privržena tom sporazumu. Odnosi između entiteta su, naravno, unutrašnja stvar i mi se zalažemo da se rešavaju dijalogom.\nPredsednik Tadić često ističe da Srbija poštuje međunarodno priznatu BiH i njen teritorijalni integritet i da je u tom pogledu, kao jedna od supotpisnica Dejtonskog sporazuma, apsolutno privržena tom sporazumu.\nOmer Karabeg: Beograd se zalaže sa celovitu Bosnu i Hercegovinu, to stalno ponavljaju i predsednik Tadić i najviši funkcioneri Srbije. S druge strane, Milorad Dodik, lider Republike Srpske, smatra da je Bosna i Hercegovina neodrživa. Može li Beograd na izvestan način uticati na Dodika da ublaži svoj stav?\nDragoljub Mićunović: Naš stav o Bosni i Hercegovioni je vrlo jasan, ali Beograd ne želi nikome da bude tutor, pa ni Bosni i Hercegovini - bilo da je reč o celini ili o delovima - niti želimo da vršimo pritisak. Saveti koje dajemo su vrlo jasni. Mi kažemo da ne treba dramatizovati situaciju, da treba tražiti rešenja i da ne treba vući riskantne poteze. Mi želimo da se sporazumom dođe do pravednoga i razumnoga rešenja i ja mislim da je ono moguće.\nMeđudržavni susreti već u maju\nOmer Karabeg: Gospodine Tihiću, mislite li da će ovo poboljšanje odnosa između Bosne i Hercegovine i Srbije značiti da će ubuduće Beograd više komunicirati sa Sarajevom nego sa Banjom Lukom?\nSulejman Tihić: Svakako. Ja se nadam da ćemo česće komunicirati kako bismo riješili pitanja koja već duže vremena stoje neriješena. Međutim, najvažniji je unutrašnji dijalog i on se ne može ničim zamijeniti. Što prije shvatimo da nam niko iz inozemstva neće donijeti nekakva\nU BiH nema idealnih rješenja. Ono što je idealno za Sarajevo, nije za Banjaluku, ono što je idealno Hrvatima nije Srbima ili Bošnjacima. U BiH postoje samo realna rješenja. To su ona oko kojih se možemo dogovoriti.\ngotova rješenja, prije ćemo riješiti naše probleme. U Bosni i Hercegovini nema idealnih rješenja. Ono što je idealno za Sarajevo, nije za Banjaluku, ono što je idealno Hrvatima nije Srbima ili Bošnjacima. U Bosni i Hercegovini postoje samo realna rješenja. To su ona oko kojih se možemo dogovoriti. U svemu tome veoma je važna uloga medija. Nažalost, naši mediji podržavaju jednu, drugu ili treću politiku isključivosti, a ne afirmišu politiku dogovora i kompromisa. Spremnost na dijalog i kompromise tumači se kao slabost. Ja sam to najbolje iskusio i u prudskom procesu i u mnogim drugim dogovorima kada smo se Stranka demokratske akcije ja lično trudili da budemo dio rješenja za razliku od onih koji su stalno poticali politiku isključivosti. Mi smo na domaćem nivou postigli dva dobra sporazuma. Jedan je bio aprilski paket ustavne reforme iz 2006. godine, koji, na žalost, nije dobio dovoljno glasova u parlamentu Bosne i Hercdegovine. Prošle godine imali smo butmirski paket, koji su napravili Evropljani i Amerikanci i koji je sadržavao otprilike 90 posto aprilskog paketa, ali srpska strana, koja je bila pristala na rješenja iz aprilskog paketa, nije željela da prihvati ono što je već ranije, prije četiri godine, prihvatila. Na drugoj strani imamo opcije koje smatraju da je aprilski paket nedovoljan i da treba još jače ići u reforme, tako da smo tokom posljednje četiri godine svjedoci politike isključivosti maltene na svim stranama koja ne vodi rješavanju problema i koja nikome nije u interesu.\nOmer Karabeg: Gospodine Mićunoviću, da li će u budućnosti Beograd više komunicirati sa Sarajevom nego sa Banjom Lukom?\nDragoljub Mićunović: Kad je reč o državnim odnosima, budući da je sedište države u Sarajevu, sigurno ćemo imati mnogo više kontakata nego do sada, što ne znači da ćemo prekinuti odnose sa Banjom Lukom koji mogu imati drukčiji karakter vezan za posebne ekonomske i\nKad je reč o državnim odnosima, budući da je sedište države u Sarajevu, sigurno ćemo imati mnogo više kontakata nego do sada, što ne znači da ćemo prekinuti odnose sa Banjom Lukom.\nkulturne odnose. Ja bih podsetio da je, kad sam postao predsednik parlamenta SR Jugoslavije, jedna od mojih prvih poseta bila poseta Sarajevu. To je bio znak da želimo da imamo najbolje moguće odnose sa celovitom Bosnom i Hercegovinom koja nam je sused. Koliko je to važno svedoči i obim naše trgovačke razmene. Mi smo ekonomski upućeni jedni na druge. I stvarno bi bila krajnja neodgovornost da se sve to prenebregne. Jedna od meni najomraženijih floskula, koje sam slušao ratnih godina, bila je da ne možemo živeti zajedno. Ja, koji dugo pamtim, znam da to nije istina, da su ljudi živeli zajedno i bili prijatelji, da je onda došlo vreme kada su učinjene grozne stvari, ali to se u istoriji dešavalo. Ljudi ponovo moraju da žive zajedno na normalan način i u punoj slozi. Mislim da je u Bosni i Hercegovini moguće naći rješenje. Treba ga strpljivo tražiti uz više uzajamnog poverenja. Alternativa kompromisu i dogovoru jesu sukobi i rascepi koji nikoga ne mogu usrećiti.\nOmer Karabeg: Kada se može očekivati poseta predsednika Srbije Tadića Sarajevu i Predsedništva Bosne i Hercegovine Beogradu?\nSulejman Tihić: Ja bih želio da do tih posjeta dođe što prije. Znam da će predsjednik Tadić biti na obilježavanju\nPredsjednik Tadić je zadnji put bio u Sarajevu kad sam ja bio predsjedavajući Predsjedništva i, kada bi išlo po tom redu, onda bi sada Predsjedništvo BiH trebalo da ide u posjetu Beogradu.\n15-godišnjice Srebrenice, ali to je poseban čin. Važno je da se u ovom mjesecu realizira jedna od te dvije posjete. Ja sam imao poziv od predsjednika Tadića da ga posjetim u ovom mjesecu i da razgovaramo. Međutim, želio bih da Predsjedništvo, kao najviši organ vlasti u Bosni i Hercegovini, posjeti Srbiju.\nOmer Karabeg: Gospodine Mićunoviću, koja će se poseta pre ostvariti?\nDragoljub Mićunović: To ne bih mogao sa sigurnošću da kažem jer termini još nisu utvrđeni. Ali ono što ja znam jeste da se u maju očekuje poseta iz Sarajeva, a odmah nakon toga predsednik Tadić bi išao u Sarajevo.\nSulejman Tihić: Predsjednik Tadić je zadnji put bio u Sarajevu kad sam ja bio predsjedavajući Predsjedništva i, kada bi išlo po tom redu, onda bi sada Predsjedništvo BiH trebalo da ide u posjetu Beogradu.\nPogledajte i nedavni radio most u kojem je Radio Slobodna Evropa povezao gradonačelnike Beograda i Sarajeva:\nSkupština Srbije usvojila Deklaraciju o Srebrenici\nOkreće li Tadić leđa Dodikovoj politici?\nMost povezao gradonačelnike Sarajeva i Beograda


Međunarodna špedicija | Pojmovnik Transporta | TIMOCOM Augmented Logistics\nU doba globalizacije, transport robe na velike udaljenosti sve više dobiva na značaju. Međunarodna špedicija organizira transport preko granica države sa svim pravima i obvezama, te na taj način predstavlja poveznicu između nalogodavca i prijevoznika. U slučaju da dođe do realizacije posla, međunarodna špedicija sudjeluje u cijeni transporta sa svojom maržom. Ponude preuzima, primjerice, iz međunarodnih burzi tereta. Pored normalnog transportnog poslovanja, međunarodna špedicija organizira i druge dodatne logističke usluge, poput skladištenja robe ili kompletne obrade dokumentacije i carinjenja.


FoNet | 25. okt 2019.\n„Trenutna atmosfera u društvu, kada je u pitanju bezbedan rad novinara, zatrovana je nekažnjivošću za govor mržnje i pretnje. Time što takav govor nije uopšte ili dovoljno kažnjavan, stvoren je utisak da je sve dozvoljeno, čak i poželjno u verbalnim obračunima“, ukazao je on.\nPrema mišljenju Matića, u samom centru se nalazi politička i društvena elita, koja diktira snagu i obim nipodoštavanja, vređanja, diskreditovanja novinara i medija koji se bave istraživačkim novinarstvom, „ili su politički pročitani kao deo suprotnog tabora“.\nDragoljub Simonović Milan Jovanović Veran Matić Željko Matorčević Žig Info\n← Advokat uzbunjivača iz Krušika: Stefanović hapsi svedoke svoga ništavila\nProdukcije kao zaobilazni put do konkursnog novca (1): Novosadski Dnevnik preko ćerki firmi zaradio milione →


Pastor: U Vojvodini moguća vlada bez socijalista\nPredsednik Skupštine Vojvodine i lider Saveza vojvođanskih Mađara Ištvan Pastor izjavio je da bi eventualna odluka Socijalističke partije Srbije (SPS) da republičku vladu formiraju sa Srpskom naprednom strankom (SNS) mogla dovesti do toga da SPS ne bude u novoj pokrajinskoj vladi.\n"Na pokrajinskom nivou parlamentarna većina je veoma masivna, a to koja će kombinacija biti na koncu dogovorena na republičkom nivou nije u uzročno-posledinoj vezi s formiranjem pokrajinske vlade", rekao je Pastor za novosadski Dnevnik.\nSigurno je, međutim, ocenio je Pastor, "da to ipak može imati određene posledice na politički sastav nove vojvođanske vlade".\n"Ali, o tome odluku treba da donese DS u Vojvodini, odnosno mandatar Bojan Pajtić", rekao je Pastor.\nPastor je dodao da je za SVM prihvatljiva i vlada sa socijalistima i bez njih.\n"Naime, ukoliko se demokrate odluče da ih isključe iz vlasti u Vojvodini, to bih razumeo kao posledicu neuspeha pregovora na republičkom nivou, dok, s druge strane, mislim da bismo, i pored drugačijeg rasporeda na republičkom nivou, sa socijalistima u pokrajinskoj vladi možda imali bolju komunikaciju sa republičkom vladom", naglasio je on.


Dan online - Podgoricom: Dan poljoprivrede - 2020-02-18\nPodgoricom DANAS U SREDNJOJ MJEŠOVITOJ ŠKOLI U GOLUBOVCIMA Dan poljoprivrede\nSrednja mješovita škola u Golubovcima danas će organizovati „Dan poljoprivrede”. Cilj manifestacije je promovisanje poljoprivrede na području Podgorice kroz povezivanje sa lokalnim organizacijama i pojedincima kroz prizmu urbanog i modernog.\n–Poljoprivredni smjer, prvi je ovog tipa otvoren u našoj lokalnoj zajednici. Za cilj ima promovisanje vrijednosti poljoprivredne proizvodnje našeg kraja kroz edukaciju i osposobljavanje mladih za samostalan rad – kazao je Zoran Klikovac, direktor škole. A.D.\nVuković da se izjasni da li je prekršio zakone\nFale oprema i klime\nDo Mataguža 100 rupa\nSkidaju stari asfalt\nOd 500 ulica samo 21 nazvana po ženama\nU čast Njegošu\nSakupili 275 jedinica krvi\nPlatan star jedan vijek\nGradiće vrtić iza Ruskih kula\nSpavaju u pozajmljenom automobilu


eKapija | Kasne radovi na Koridoru 11 - Otvaranje deonice od Obrenovca do Čačka najranije polovinom 2018?\nIzvor: Novosti | Nedelja, 19.11.2017.| 16:29\nKasne radovi na Koridoru 11 - Otvaranje deonice od Obrenovca do Čačka najranije polovinom 2018?\nUmesto do kraja ove, od Obrenovca do Čačka ćemo Koridorom 11 stići u najboljem slučaju polovinom sledeće godine. Na dve deonice, od Obrenovca do Uba i od Lajkovca do Ljiga, koje je trebalo da budu završene tokom novembra, urađeno je tek oko 75% posla. Na trasama koje su ukupno duge oko 50 kilometara preostalo je asfaltiranje sa završnim slojem, radovi u tunelu Brančići i regulacija vodotoka.\nJoš se ne zna tačno koliko će biti produžen rok za izgradnju deonica pošto je potpisan prvi aneks kojim se ugovor produžava do 30. novembra, a u toku su pregovori sa kineskom kompanijom Shandong o drugim odštetnim zahtevima koji će ovaj rok produžiti.\nMinistarka građevinarstva Zorana Mihajlović je letos imala primedbe na broj radnika na ova dva gradilišta. Glavne zamerke izvođaču bile su neorganizovanost i nedovoljno angažovanje ljudstva i mehanizacije. Sada u resornom ministarstvu tvrde da su upozorenja urodila plodom. Ipak, nedovoljno da bi rok bio ispoštovan.\n- Posle prethodno izrečene opomene izvođač je obavio reorganizaciju ljudstva i mehanizacije - kažu u ministarstvu. - Napravljena je bolja organizacija gradilišta, koja je omogućila postojeći stepen realizacije.\nNajveći problem na ovom potezu predstavlja tunel ispred Ljiga. Predsednik Aleksandar Vučić je pre nekoliko dana izjavio da ovaj tunel predstavlja veliki problem i da postoji mogućnost da se u početku pusti saobraćaj samo kroz jednu tunelsku cev. Do sada je probijena samo desna cev i to tek krajem avgusta. Radovi su komplikovani zbog sastava zemljišta i podzemnih voda.\n- Tunel je na kritičnom putu. Trenutno se prevazilaze problemi neusklađenosti projektnog rešenja i geološkog sastava tla - navode u ministarstvu. - Pre svega se vodi računa o bezbednosti radnika koji rade na iskopu tunela i nijedan rok nije preči od ljudskog života.\nNadležni navode da timovi inženjera razmatraju sva tehnička rešenja za završetak tunela i kažu da je jedna od opcija da se po okončanju radova na samoj trasi auto-puta u saobraćaj prvo pusti bar jedna tunelska cev, jer bi radovi na drugoj mogli da potraju.\nKineskom izvođaču je zamerano da kvalitet radova nije na zadovoljavajućem nivou, naročito na poslednjem mostu na deonici kod Ljiga. Nekoliko puta su opominjani i zbog kvaliteta betona koji ugrađuju u mostove i ostale objekte prilikom izgradnje autoputa, jer je izvođač napravio grešku u tehnologiji prilikom izlivanja betona. U resornom ministarstvu navode da su greške ispravljene.\n- Otklonjeni su propusti. Činjenica da su upućivane opomene, ukazuje na stalnu kontrolu rada i izvođača i nadzora i laboratorija - tvrde u ministarstvu.\nJedni kasne, drugi rade ispočetka\nDve deonice, čija izgradnja kasni, trebalo bi da povežu i trasu od Uba do Lajkovca, oko čije izgradnje je izbila afera zbog tužbe Zorane Mihajlović protiv bivšeg kolege Milutina Mrkonjića. Ministarka je izjavila da će zbog propusta i ugrađivanja gline u trup auto-puta popravka štete na ovoj deonici, gde na 4,5 kilometara praktično asfalt mora ponovo da se izliva, trajati godinu dana i da će koštati milijardu dinara. Zbog svih ovih okolnosti teško da će do kraja 2018. godine prvi automobili proći u šest traka put od 102 kilometra od Obrenovca do Čačka.\nautoput Obranovac Čačak\nNBS: Postoji prostor za smanjenje premije osiguranja automobila 13.11.2018.\nPoljoprivreda i banjski turizam glavni pravci razvoja Bijeljine - Mamac za investitore i četiri industrijske zone i novi putevi 13.11.2018.\nUkrajinski MHP najavio petogodišnja ulaganja u Perutninu Ptuj od 250 mil EUR 13.11.2018.\nGoogle menja algoritam više od 2.400 puta godišnje - Novi ekonomski poredak i kreativna industrija u fokusu konferencije BIZIT 2018 13.11.2018.\nDržava osniva sedam firmi koje će se baviti izgradnjom stanova za pripadnike snaga bezbednosti 13.11.2018.\nRadiće se Prostorni plan za Nacionalni fudbalski stadion u Surčinu 13.11.2018.\nHiljadu dolara za dojavu o kriminalu - Aplikacija za prijavu kriminalaca od decembra i u Srbiji 13.11.2018.\nGradi se najsavremenija digitalna farma u Doroslovu kraj Sombora 13.11.2018.


Aleksandra Orlić | 23. septembar 2019. | 14:41 | Zdravstvo\nStatistički podaci za Severnobački okrug iz 2018. godine govore da većinski udeo u opštem mortalitetu, tačnije 53 odsto, imaju bolesti srca i krvnih sudova. Zbog toga je Zavod za javno zdravlje u saradnji sa Apotekom Subotica i Crvenim krstom, u susret Svetskom danu srca, koji se obeležava 29. septembra, organizovao niz preventivnih akcija.\nTokom prošle godine na teritoriji Severnobačkog okruga od bolesti srca i krvnih sudova umrlo je 1.430 osoba. Najučestalije dijagnoze pacijenata bile su provišeni krvni pritisak, arteroskleroza, oboljenja srčanog mišića, koronarna bolest i infarkt mozga. Većina kardiovaskularnih bolesti uzrokovana je faktorima rizika koji se mogu kontrolisati, lečiti ili modifikovati, poručuju lekari.\nNa nivou primarne zdravstvene zaštite značajnu ulogu u prevenciji bolesti srca i krvnih sudova, imaju i farmaceuti, koji svojom edukacijom, savetima o zdravom načinu života i pravilnoj upotrebi lekova, kao i preventivnim pregledima aktivno učestvuju u očuvanju zdravlja stanovništva.\nAkcija preventivnih pregleda održaće se sutra, na promenadi na Prozivci, kada će sugrađani u terminu od 10 do 12 časova moći besplatno da prekontrolišu svoje zdravlje. Doprinos u obeležavanju jednog od najznačajnijih datuma u kalendaru Zdravlja, daće i Crveni krst.\nSvetski dan srca ustanovljen je 2000. godine, sa ciljem da informiše ljude širom sveta da su bolesti srca i krvnih sudova vodeći uzrok smrti, jer po podacima Svetske zdravstvene organizacije, više od 18 miliona ljudi svake godine izgubi život od posledica ovih oboljenja.


#Cam2Cam Prime #Kralj Sobe #HD+ #jebanje u guzu #pušenje kurca #jebanje #duboko grlo #trljanje pice #trljanje #analna igra #ručni rad #svršavanje #četovanje #cumshot #stripovanje #sisanje kurca #jebanje parova #snažno jebanje #ljubljenje #igranje #uživanje #lizanje #masturbacija #svršavanje po licu #lizanje dupeta #vođenje ljubavi #prsti u guzi #jebanje u dupe #sado-mazo #kamera šou #lizanje jaja #svršavanje unutra #svršavanje u usta #masaža #sisanje kite #trojka #dildo igra #pušenje cigareta #sisanje jaja #jebanje u picu #zavođenje #sisanje #sanjanje #drkanje #guza u usta #jebanje u stopala #poskakivanje #prskanje #svršavanje po dupetu #jebanje dildoima #devojka na devojku #sedenje na licu #nabijanje pesnica #gledanje krišom #pušenje #dildovanje #dupla penetracija #lizanje pice #lizanje pičke #lovense #creampie #sperma po licu #jedenje pičke #jebanje devojaka #nabijanje prstiju #jebanje pičke #azijska masaža #lizanje sisa #svršavanje po sisama #svršavanje u pičku #lizanje dlakave pičke #povlačenje #gutanje #žudnja #ejakulacija #lizanje analnog otvora #jebanje u sise #ženska dominacija #razmenjivanje sperme #četvorka #ohmibod #bez jebanja #Igre #mašine za jebanje #grupni seks\n#Cam2Cam Prime #Kralj Sobe #HD+ #cumshot #analna igra #kamera šou #ručni rad #pušenje kurca #pušenje cigareta #svršavanje #drkanje #igranje #četovanje #masturbacija #dildo igra #jebanje u guzu #creampie #gledanje krišom #duboko grlo #uživanje #trljanje #pušenje #ljubljenje #prsti u guzi #stripovanje #jebanje u dupe #sisanje #masaža #zavođenje #nabijanje prstiju #jebanje dildoima #jebanje #dildovanje #ejakulacija #lizanje #sado-mazo #sanjanje #sperma po licu #sisanje kurca #nabijanje pesnica #ohmibod #gutanje #povlačenje #svršavanje po licu #žudnja #snažno jebanje #poskakivanje #jebanje u stopala #trojka #lovense #lizanje dupeta #sisanje kite #vođenje ljubavi #svršavanje unutra #svršavanje po dupetu #svršavanje u usta #lizanje analnog otvora #dupla penetracija #lizanje jaja #guza u usta #sisanje jaja #sedenje na licu #azijska masaža #svršavanje po sisama #razmenjivanje sperme #jebanje u sise #jebanje parova #lizanje sisa #bez jebanja #mašine za jebanje #četvorka #grupni seks #Igre\n#svršavanje#duboko grlo#lizanje pičke#lizanje pice\n#cumshot#jebanje dildoima#snažno jebanje#drkanje\n#sperma po licu#gledanje krišom#masaža#jebanje pičke\n#jebanje#masturbacija#trljanje pice#Cam2Cam Prime\n#dildovanje#zavođenje#devojka na devojku#HD+\n#kamera šou#uživanje#gutanje#jebanje u sise\n#prsti u guzi#lizanje jaja#četovanje#gledanje krišom\n#dildovanje#jebanje devojaka#jedenje pičke#Kralj Sobe\n#ljubljenje#povlačenje#lizanje pičke#lizanje pice\n#dupla penetracija#nabijanje prstiju#masturbacija#pušenje cigareta\n“569 countdown, 27 earned, 542 left to Goal! -- Make all ur fav bongababes happy today!!!! :)\n#sado-mazo#pušenje kurca#četovanje#sisanje kurca\n#duboko grlo#dildo igra#jebanje pičke#jebanje u picu\n#sisanje kurca#dildo igra#jebanje pičke#lizanje pice\n#uživanje#nabijanje prstiju#snažno jebanje#prskanje\nkill me for pleasure ...2 lush on,and groupshow open/fuck pussy 1000 tks /anal with big toy 1300tks/GOAL 5000tks 4853 F\n#svršavanje u usta#jebanje u stopala#jebanje pičke#lizanje pice\n#prsti u guzi#sisanje kurca#trljanje pice#lovense\n#sisanje kurca#sisanje kite#lizanje pice#lovense\n#svršavanje po dupetu#trljanje pice#ohmibod#lovense\n#svršavanje#sedenje na licu#jebanje u stopala#Igre\n#svršavanje po dupetu#jebanje dildoima#jebanje pičke#Igre\n#analna igra#igranje#jebanje dildoima#gledanje krišom\n#lizanje dupeta#duboko grlo#dupla penetracija#Cam2Cam Prime\n#dildovanje#sedenje na licu#gledanje krišom#lizanje pice\n#lizanje jaja#pušenje kurca#dildo igra#gledanje krišom\n#ručni rad#pušenje cigareta#jedenje pičke#Cam2Cam Prime\n#četovanje#ženska dominacija#trljanje pice#jebanje u sise\n#analna igra#dupla penetracija#sisanje#Igre\n#jebanje u stopala#mašine za jebanje#zavođenje#devojka na devojku\n#sisanje kite#jebanje u stopala#gledanje krišom#drkanje\n#dildovanje#nabijanje pesnica#mašine za jebanje#lizanje sisa\n#jebanje u guzu#sisanje kite#ženska dominacija#trljanje pice


Predstavljanje članova - Stranica 38 - Muzika Harmonike\nPost od Koca » 29 Jan 2021, 09:19\nZapustena harmonika moze biti bure bez dna sto se tice ulaganja i ko zna sta se sve treba servisirati ali napamet prijatelju ti niko ne moze reci dijagnozu kao ni cenu. Znaci jedan pregled majstora je neophodan. To je ista situacija kao u TV emisiji Auto SOS gde se vade automobili iz supa pa ih sredjuju kako bi vlasniku vratili sredjen auto, pri cemu na svakom koraku iskacu problemi pa se ceo tim hvata za glavu. Tako da neka malo niza cena od trzisnih moze se pretvoriti u neisplativu investiciju. Harmonika od stajanja propada vise nego od sviranja pa u najmanju ruku novi meh sa sredivanjem tonova je oko 500e pod uslovom da je sve ostalo u besprekornom stanju a to ostalo treba videti i sigurno je jos par stotina evra. Ne znam kako ce neki majstor oceniti dihtaciju jer je meh probusen, pa kad sa sanira meh onda se tek vidi da li dihtuje ili ko zna gde jos pusta vazduh. Znaci pokusaj prvo sa saniranjem meha bez kupovine novog koji je oko 200e i nekim letimicnim sredjivanjem tonova i kozica po principu radi - ne radi i kozica koje su deformisane i to ako ce se neko prihvatitin da tonove sredi "tako malo" a nije definisano sta znaci malo jer ima 328 tonova samo u desnoj strani i nekih oko 200 kozica pa + basovi. Treba tonove ocistiti, nastimati, nastelovati zazore kako bi bila tonski sredjena i u stvari bila to sto jeste Dallape. Svaki rucni rad se ne isplati vec samo original. Obzirom da se ne radi o profesionalnom harmonikasu predlazem delimican servis.Pozdrav.\nPost od Harmonikas001 » 29 Jan 2021, 13:10\nEvo i ja da se predstavim iako je vec dosta poruka napisano Zovem se Amar.Imam 17 godina(bas sam mlad) i dolazim iz Sarajeva.Treci sam razred srednje muzicke skole i pohadjam solisticki odsjek.Sviram harmoniku jos od sedme godine jer je moj otac kao mali zelio da svira harmoniku, ali nije imao uslova i na kraju zeli da to ja ostvarim jer moze da mi priusti sve sto on nije mogao da ima u mojim godinama.Prva harmonika mi je bila royal standard, a u 4. razredu sam kupio dallapu 2+2.Kasnije sam obje harmonike prodao jer mi je trebala za srednju muzicku skolu harmonika sa baritonom.Kupio sam scandalli koji sigurno necu mijenjati ni prodavati.Prve tri godine u osnovnoj muzickoj skoli sam bio jako los, imao sam veliku tremu prije nego sto dodjem na cas da sviram jer mi je profesorica bila jako stroga i zahtjevna, a ja nisam vjezbao skoro pa nikako.Kasnije sam se "probudio" i poceo vježbati jer sam dobio novu harmoniku i odmah mi je dosla volja za sviranjem.Prolazio sam 5,00 u muzickoj.Krenuo sam u KUD sa starijim drustvom iz muzicke i tu sam dosta stvari naucio i dosta sam putovao sa njima.Sva kola i pjesme sam sam naucio.Imam dosta i nota pa ih koristim jer znam da citam.Sada sam se vise posvetio klasicnoj muzici jer imam puno zahtjevnog gradiva.Nemam vremena za narodnu muziku, nekad nesto skinem na brzinu i opet nastavim da vjezbam klasiku.Preko ljetnog raspusta cu da se vise posvetim nasoj muzici.Ako bude bilo sanse prijaviti cu se na neko takmicenje jer stvarno imam tehniku i brzinu, ali zatrpan sam gradivom iz orkestra, kamerna muzika, ciklusi, komadi.Svaki dan vjezbam po 6h bez odmora.Prije nakon 2h bi me zabolila ruka i ukocili bi mi se prsti ali sada sam vec navikao i mogu da sviram cijelu noc ako treba.Pozdrav svima sa foruma i eto izgleda da sam jedan od mladjih ovdje.Pola Vas bi mi mogli biti ocevi po godinama\nUčlanjen: 29 Jan 2021, 01:14\nPost od Lemi » 29 Jan 2021, 15:32\nZelim da se zahvalim Koci i na brzom odgovoru. Stvarno ste ok i naucio sam puno kroz vase postove. Ako uspem da restauriram tu harmoniku, postavicu slike na ovaj forum. Jos ako bi mi pomogli oko majstora. Mozda okolina Novi Sad, naj idealnije. Znam da je to macka u dzaku ali bi voleo da sin svira na pravom instrumentu. Kolega mi je rekao da ako je imalo u dobrom stanju ta Dallape, da su to najbolje serije, 60' godina. Sigurno je original ali videcemo. Hvala na pomoci i ostajemo vasi verni pratioci\nUčlanjen: 27 Nov 2020, 14:14\nPost od pekos » 01 Feb 2021, 13:25\nja sam Ante iz Splita,imam 48g.kad sam imao 15 godina ucio sam svirati harmoniku oko 1 g.sada mi je opet dosla zelja,pa cu kupit polovnu harmoniku i lagano pocet ponovo svirat\nUčlanjen: 22 Mar 2021, 23:01\nPost od milosh_ » 22 Mar 2021, 23:20\nPozdrav svima harmonikasima. Sviram gitaru rekreativno ali od skoro me zaintrigirala harmonika kao instrument i poceo sam malo vise da proucavam o njoj pa na kraju eto me ovde kod vas Dosta tema sam procitao i resio da se registrujem eto da vam se javim, a i ako zatreba nesto da pitam Jos uvek nemam harmoniku ali tragam, promatram pa cemo videti. U nadi da cu vam jednog dana biti kolega, pozdravljam vas\nPost od guerini » 23 Maj 2021, 23:54\nPost od milosh_ » 12 Jun 2021, 09:07\nZdravo drustvo, evo samo da javim kupio sam harmoniku Weltmeister 96 basova crna, 250 € sam platio, sad krecemo sa radom


U Sarajevu otvoren Sajam knjiga – In reformator\nNedjelja, Oktobar 24, 2021\nU Sarajevu otvoren Sajam knjiga\nApril 19, 2017 Urednik 2052 Views otvorenje, sajam knjiga, sarajevo\nDvadeset deveti Sarajevski sajam knjiga otvorio je jutros vrata prvim posjetiocima koji će ovih dana uživati u velikoj ponudi i niskim cijenama, javlja Anadolu Agency (AA).\nAmer Kapo, direktor KJP Skenderija, i Ajdin Šahinpašić, direktor TKD Šahinpašić, poželjeli su dobrodošlicu prvim posjetiteljima i uručili im prigodne poklone, odnosno knjige.\n“U narednih šest dana očekujemo posjetu na nivou prošle godine. Otprilike da će oko 50.000 ljudi proći kroz sajamske dvorane i vidjeti sve ono što smo priredili. Ima dosta noviteta, mnogo knjiga smo objavili, ne samo mi nego svi izlagači”, istakao je Šahinpašić.\nKako i uvijek, kako je kazao, na sajmu se očekuju sniženja do 70 posto.\n“Imate uvijek određenih rasprodaja određenih knjiga, koje se mogu kupiti čak po marku što naravno nije popularno”, pojasnio je Šahinpašić.\nNajavio je i mnogo promocija.\n“Ono što me posebno raduje jeste da se kultni autori vraćaju u Bosansku kuću, znači imat ćemo promociju izdanja ‘Kamenog spavača’ Maka Dizdara, najavljuje se promocija djela Derviša Sušića. Mi pripremamo sabrana djela Zuke Džumhura”, dodao je Šahinpašić.\nJedan od ovogodišnjih izdavača je Sakib Pleh, direktor Biblioteke za slijepa i slabovidna lica BiH, koji je kazao da biblioteka već pet godina učestvuje na Sajmu knjiga u Sarajevu.\n“Moram napomenuti da mi na ovom štandu ne prodajemo ništa, s obzirom na to da je djelatnost biblioteke neprofitabilnog karaktera. Mi izložimo tu da se vidi da postoiji biblioteka. U ovom trenutku imamo 1.237 članova širom BiH, odnosno svijeta. Naši članovi nisu samo korisnici iz BiH, nego i izbjegla i raseljena lica koja žive u Švedskoj, Finskoj, Danskoj, Norveškoj, Australiji, SAD-u”, pojasnio je Pleh.\nJedan od prvih posjetitelja Sajma je bio Smajo Halilović, koji je kazao da prakticira da za svaki Sajam knjiga da dođe u Skenderiju.\n“Knjiga je moj najbolji drug. Od rođenja do danas najviše vremena provodim u druženju sa knjigama. Nažalost, dolaskom moderne tehnologije ljudi se sve više oslanjaju na internet, Google i razne mreže, da ne čitaju knjige što je pogubno”, istakao je Halilović.\nPoručio je da “knjige ostaju u pamćenju”, a na Sajmu se mogu naći knjige iz svih oblasti i za svakoga.\nJedan od ovogodišnjih partnera Sajma je i Fondacija “Mak Dizdar”, koja će u okviru programa obilježavanja 100. godišnjice rođenja bh. pjesnika organizovati poseban program.\nNovitet je da i Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine ove godine učestvuje na Sarajevskom sajmu knjiga.\nSajam je idelna prilika za građane da kupe knjige po povoljnim cijenama, da otkriju nove trendove iz oblasti svog interesovanja i prisustvuju promocijama i upoznaju se sa autorima i književnicima.\nSajam će trajati šest dana i svi zainteresovani ga mogu posjetiti u dvorani “Mirza Delibašić” Kulturno-sportskog centra Skenderija u periodu od 10 do 19 sati.\n← Ispod olupina policijskog helikoptera izvučeno 12 tijela\nU Beču izgrađeni parkovi za motoričke aktivnosti →


NOVA POBEDA SRBIJE: Srbija pod snegom, a u Zrenjaninu plus 10! | Blok vesti\nHome Sport NOVA POBEDA SRBIJE: Srbija pod snegom, a u Zrenjaninu plus 10!\nNOVA POBEDA SRBIJE: Srbija pod snegom, a u Zrenjaninu plus 10!\nMUŠKA rukometna reprezentacija Srbije pobedila je Grčku sa 31:21 u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo koje će se 2022. godine održati u Mađarskoj i Slovačkoj.Original Article\nPrevious articleMUP: Situacija na vodotokovima stabilna, vanredna situacija u četiri grada i 13 opština\nNext articlePROBLEMI U NBA LIGI SE NASTAVLjAJU: Odložena sedma utakmica ove sezone


ANDALUZIJSKA TURA - avionom/ autobusom - 7 dana / 6 noćenja - SAT Travel\nANDALUZIJSKA TURA - avionom/ autobusom - 7 dana / 6 noćenja\nJesen / zima putovanja - avionom\nAndaluzija je najveća španska regija, asocijacija je na flamenko, borbe bikova, jarke boje i strast.\nSa oko 8 miliona stanovnika i 87.268 km2 površine, prostranija je i mnogoljudnija od polovine evropskih zemalja.\nJedinstveno je mesto gde se susreću istok i zapad u egzotičnoj mešavini hrišćanske, mavarske, jevrejske i ciganske kulture.\nŠpanska pokrajina Kastilja predstavlja dušu Španije. Neki od najlepših gradova nalaze se u ovoj pokrajni uzdižući se iz usamljenih polja centralne Španije. Renesansna Salamanka, srednjovekovna Avila i na kraju pulsirajući Madrid, svojim kulturno-istorijskim spomenicima uvrštenim u svetsku kulturnu baštinu, samo su deo bogate zaostavštine Iberijskog poluostrva.\nLepotom je inspirisala mnoge čuvene pisce, pesnike i slikare.Zavičaj je slikara velikana, Pabla Pikasa i Velaskeza.\nMalaga je posle Sevilje drugi po veličini grad autonomne pokrajine Andaluzije i glavni grad provincije Malaga. Malaga je sa 565.000 stanovnika oko peti grad u Španiji po broju stanovnika. Nalazi se na krajnjem zapadu Mediterana na nešto više od 100 kilometara od Gibraltara.\nGranada je veoma star grad. Zbog zaštićenog položaja između okolnih brda, kao i zbog neuobičajeno plodnog zemljišta, ovo područje bilo je veoma rano naseljeno.\nKordoba ili Kordova nalazi se na reci Gvadalkivir, u podnožju planinskog venca Sijera Morene. Do danas je sačuvala karakterističnu mavarsku urbanu arhitekturu s brojnim građevinama sačuvanim iz doba arapske vlasti. Velika Abd-ar-Rahmanova džamija, građena od 785, jedan je od najveličanstvenijih spomenika islamske umetnosti.\nPored Barselone, Madrid je turistički najpoznatija metropola Španije.\nMadrid nema Ajfelov toranj, Big Ben ili Koloseum, ali ima najveću zapadnoevropsku kraljevsku palatu “Palacio Real“, jedan od najboljih svetskih muzeja ”Prado” i stadion najtrofejnijeg svetskog fudbalskog kluba!\nMadrid je od onih gradova u kojima se naglašeno sudaraju tradicionalno i moderno, evropska metropola sa najviše sunčanih dana u godini.\nMalaga : Las Vegas 3 * www.hotellasvegasmalaga.com\nHotel je smešten na prelepoj plaži Malageta. Nalazi se na 2 km od centra Malage i 1 km od luke. Brojni barovi i restorani su udaljeni svega 100m od hotela. Autobuska stanica se nalazi u neposrednoj blizini i povezuje hotel sa centrom Malage. Hotel poseduje recepciju koja je na usluzi gostima 24h, restoran gde se služi doručak, otvoreni bazen i terasu, bar, privatni parking i konferencijsku salu. Svaka soba poseduje klima uređaj, kupatilo sa fenom za kosu, SAT TV, telefon i sef. Doručak kontinentalni.\nSevilja : Melia Lebreros 4* www.melia.com\nNalazi se u širem centru Sevilje i starog dela grada, u blizini železničke stanice Santa Husta. Do centra grada (udaljenost 1km) brzo se stiže gradskim prevozom. Preko puta hotela nalaze se dva velika tržna centra: El Corte Ingles i Navrion Plaza. U okviru hotela je restoran, bar, teretana, bazen. Sve sobe imaju kompletno uređeno kupatilo sa fenom za kosu, pristup internetu, klima uređaj, SAT TV, telefon. Doručak se služi po principu samoposluživanja.\nOrganizator zadržava pravo zamene navedenih hotela sličnim hotelima iste kategorije. Konačan izbor hotela na turi biće objavljen 7 dana pre polaska na put.\nCENA PUTOVANJA PO OSOBI U EVRIMA (Plaćanje u dinarima po prodajnom kursu poslovne banke na dan uplate)\nHoteli po programu 3* i 4 *\nCena za treću osobu u dvokrevetnoj sobi sa pomoćnim ležajem : 769 € Na upit!\nJednokrevetne sobe u svim hotelima, mogu se dobiti isključivo na upit i uz doplatu!\nU cenu putovanja je uračunato: Prevoz avionom na relaciji Beograd-Frankfurt-Malaga-Frankfurt-Beograd, smeštaj u hotelima sa 3* i4* zvezdice u Sevilji i Malagi u dvokrevetnim sobama na bazi 6 noćenja sa doručkom, autobuski transferi i razgledanja prema programu, obilazak Malage, Sevilje,Kordobe, Granade, Kadisa, Arkos de La Frontera,Ronde, ulaznice za Meskitu u Kordobi, Katedralu u Sevilji, usluge vodiča agencije i lokalnih vodiča, troškovi organizovanja putovanja.\nU cenu putovanja nije uračunato: Avio-takse 204,05 evra( od toga evra 118.00YQ ne podležu refundaciji i takse evra : 4.48LG , 0.98RF,16.72RS, 0.22RS , 9.56DE,42.76RA,7.03JD , 0.59OG , 3.71QV plaćaju se u agenciji, po prodajnom kursu Banca Intesa, na dan uplate), dinarski deo aranžmana u iznosu od 1790,00 dinara po osobi, fakultativni izleti i posete, ulaznice za Generalife u okviru Alhambre u Granadi (cena 35 €), flamenko (cena od 28 do 50 €, cena zavisi od vrste i mesta gde se flamenko održava), napojnica za vozača na turi, međunarodno putno osiguranje.\nNapomena: obavezno prijavljivanje za ulaznice za Alhambru prilikom uplate aranžmana. Uplata na licu mesta nije moguća zbog specifičnog načina rezervacije ulaznica za grupe. Predrezervacije je potrebno uraditi minimum tri meseca ranije kako bi se zahtev za grupu našao na listi čekanja. Uplata ulaznica vršiće se nakon potvrde od strane agencije.\n1. dan (04.oktobar) BEOGRAD– FRANKFURT – MALAGA\nSastanak putnika na beogradskom aerodromu „Nikola Tesla” kod šaltera agencije u 04.00 sati. Poletanje za Frankfurt u 06.15 (let LH1411). Dolazak u Frankfurt u 08.15 sati. Nastavak putovanja za Malagu sa istog aerodroma u 09.10 (let LH1148). Dolazak u Malagu u 12.05 sati. Panoramsko razgledanje Malage. Ovaj španski lučki grad, smešten na obalama Mediterana, pun je tragova istorije ali i pulsirajućeg modernog života. Malaga je rodno mesto slikara Pabla Pikasa i jedan od muzeja je posvećen upravo njegovom opusu. Osim po širokim avenijama sa drvoredima palmi i parkovima sa tropskim rastinjem, grad je prepoznatljiv i po mavarskoj tvrđavi Gibralfaro i palati Alkasaba za koju kažu da je bila ravna Alhambri ali je tokom vekova ostavljena nebrizi. Panoramski obilazak grada: Plasa de la Mersed, Plasa de Toros, La Malageta, katedrala, stara gradska četvrt, Plasa de la Konstitusion... Nakon razgledanja transfer do hotela. Smeštaj u hotelu. Slobodno vreme za odmor. Noćenje.\n2. dan (05.oktobar) MALAGA-GRANADA-MALAGA (oko 250 km)\nDoručak. Vožnja autobusom ka zaleđu i podnožju planine Sjera Nevada, do Granade, najposećenijeg grada Španije zahvaljujući veličanstvenoj Alhambri i mnoštvu kulturno- istorijskih spomenika nastalih pod uticajem različitih civilizacija i kultura. Odlazak u kraću šetnju istorijskim centrom grada do Katedrale i upoznavanje sa istorijom i arhitekturom Granade. Mogućnost obilaska , fakultativno, Alhambre, najznačajnijeg mavarskog kulturno-istorijskog spomenika Andaluzije. Alhambra (što na arapskom znači crvena tvrđava) izgrađena je u IX veku kao otmena palata mavarskih kalifa. Razgledanje mešuara (sudnice), šetnja kroz kraljevsku salu, dvorište mirti... Razgledanje privatnih odaja kalifa: Dvorište lavova, sala dve sestre, sala Abenseraha... fontana mudrosti, šetnja parkovima Heneralife. Nakon obilaska Alhambre i kraće pauze za odmor povratak u Mihas. Noćenje.\n3. dan (06.oktobar) MALAGA-SEVILJA (oko 170km)\nDoručak. Vožnja živopisnim predelima Andaluzije do Sevilje, grada, koji je osim po svojoj burnoj istoriji poznat i po festivalskoj atmosferi. Sevilja je najveći grad južne Španije, četvrti po veličini i svakako jedan od najraskošnijih gradova Iberijskog poluostrva. Ona je i grad Don Huana i Karmen, Seviljskog berberina i flamenka.Ppanoramsko razgledanje grada: ostaci nekadašnjih mavarskih zidina, Crkva Makarena, Korida Real Maestansa, kula “Torre del Oro”, vrtovi Muriljo, zdanje Univerziteta koje je nekada bilo Fabrika duvana, parkovi i velelepne zgrade sagrađene 1929. godine za Svetsku izložbu u okviru kojih se nalaze pavijoni nekoliko latinoameričkih zemalja, Trg Španije – polukružno zdanje sa mostovima i fontanama koje je 1929, za vreme Svetske izložbe, bilo glavni paviljon za izlaganje, obilazak parkova Marije Luize. Nastavak razgledanja šetnjom do kvarta Santa Kruz i obilazak treće po veličini Katedrale na svetu (u kamenu temeljcu ovog zdanja uklesano je: „Napravićemo nešto za šta će svi na svetu misliti da smo ludi!”), Kolumbovog groba, kraljevske kapele, oltara... La Hiralde (La Giralda), tornja smeštenog tik uz katedralu. Ovaj, nekada, minaret džamije pretvoren je u crkveni toranj do čijeg vrha se stiže peške strmom stazom. Sa vrha tornja pruža se božanstveni pogled ne samo na Sevilju već i na obod grada i okolne brežuljke.Transfer do hotela. Smeštaj. Noćenje.\n4. dan (07.oktobar) SEVILJA-KORDOBA-SEVILJA (oko 280 km)\nDoručak. Vožnja živopisnim predelima Andaluzije, kroz žitnicu Španije, do Kordobe, grada koji se nalazi u srcu ruralnog dela Andaluzije, na obali reke Gvadalkivir. Ovo je grad koji je sačuvao arhitektonske bisere kao što su stari rimski most, Meskita džamija i jevrejska četvrt. Kraća šetnja starim delom grada. Kao u Sevilji i u Kordobi je postojala velika jevrejska četvrt, jedna od najvećih u Evropi, La Huderija, koju je 1984. UNESCO proglasio svetskom kulturnom baštinom. U jevrejskoj četvrti nalazi se i stara Sinagoga, diskretno smeštena usred Jervejske ulice, sagrađene u mudehar stilu u XIV veku i potvrda je prosperiteta jevrejske zajednice u doba Kordobskog kalifata. Ispred Sinagoge se nalazi i statua Ben Maimonidesa, jednog od najčuvenijih filozofa svog vremena. Ovo je i grad Hulija Romera, slikara kome su lokalne cigančice bili modeli za lik Bogorodice, ali i grad čuvenog toreadora El Kordobesa, grad uskih ulica i kuća sa karakterističnim unutrašnjim dvorištem (patio). Razgledanje Meskite (najveće džamije zapadnog Islama srednjeg veka – poznata i kao Muzej 1.000 stubova), dvorišta narandži. Meskitu su posle skoro pet vekova, krajem XII hrišćani pretvorili u crkvu. Danas je muzej na listi UNESCO svetske kulturne baštine. Sagrađena je između VIII i X veka a ono najlepše u njoj je nepregledni niz od preko 850 stubova sa crveno belim lukova od cigle, kamena, jaspisa i granita.Povratak u Sevilju. Noćenje.\n5. dan (08.oktobar) SEVILJA-KADIS-ARKOS DE LA FRONTERA-RONDA-MARBELJA-MALAGA (oko 370 km)\nDoručak. Vožnja prema jugu, ka luci Kadis, glavnom gradu istoimene provincije i trećem po veličini gradu Andaluzije. Grad, koji su osnovali Feničani, jedan je od najstarijih gradova Španije. Smešten u zalivu u koji duboko uranja Atlantik, specifičan po tipičnoj andaluzijskoj arhitekturi – visokim belim kućama sa malim kulama (vidikovcima) na krovu, mnoštvom parkova i vrtova sa tropskom vegetacijom čini ga jednim od najšarmantnijih gradova juga Španije. Nakon kraćeg panoramskog obilaska grada vožnja prema Rondi i usputno, kraće, zadržavanje u jednom od živopisnih andaluzijskih sela , Arkos de la Frontera, koji se bajkovito prostire na brdu i svojom arhitekturom i belom bojom građevina privlači pažnju. Kraća pauza radi odmora ili šetnje uskim, vijugavim , ulicama do centra starog dela mesta, do Trga Kabildo, odakle se pruža prekrasan pogled na okolne vrhove planine Siera de Grasalema . Mesto je još u doba praistorije, zbog svog položaja, imalo strateški značaj, dok danas predstavlja početak rute “ Bela španska sela”- atrakcije Andaluzije. Nastavak putovanja ka Rondi koja se uzdiže na 750 m nadmorske visine i čiji se pejzaž može svrstati u svojevrsno čudo prirode. Naime, grad je smešten na vrhu dve ogromne krečnjačke stene između kojih je provalija dubine od oko 120 m i veliki most Puente Nuevo, glavna atrakcija Ronde. Obilazak grada koji je poznat i kao mesto “rođenja“ koride i u kome se nalazi jedna od najstarijih i najlepših kružnih arena u Španiji izgrađena 1785. godine. Otac i sin Francisko i Pedro Romero su sredinom XVIII veka propisali pravila borbe sa bikovima koja su, uz manje dopune, ostala nepromenjena do danas. Veliki ljubitelji koride, Ernest Hemingvej i Orson Vels, bili su česti posetioci Ronde. Nakon šetnje gradom nastavak putovanja prema planinskom vencu putem sa serpentinama odakle se pruža predivan pogled na brojna ,udaljena , bela španska sela, čije se konture pojavljuju na obroncima planinskih visova. Put se dalje spušta prema Kosta del Sol i Marbelji, najpoznatijem letovalištu ove regije. Panoramski obilazak grada i kraće zadržavanje radi odmora. Nastavak putovanja prema Malagi. Smeštaj u hotelu. Noćenje.\n6. dan(09.oktobar) MALAGA\nDoručak. Slobodan dan za individualno razgledanje grada, šetnju ili kupovinu suvenira ili individualni odlazak do susedne Benalmadene, Fuenhirole. Preporučujemo obilazak Pikasovog muzeja u Malagi. Noćenje.\n7. dan (10.oktobar ) MALAGA-FRANKFURT-BEOGRAD\nDoručak. Transfer do aerodroma u Malagi.Poletanje za Frankfurt u (let LH1149). Dolazak u Frankfurt u 15.50 sati. Nastavak putovanja sa istog aerodroma za Beograd u 21.55 (let LH1410). Dolazak u Beograd u 23.40 sati.\n- gotovinski – avans od najmanje 40% od ukupne cene aranžmana prilikom prijave, a ostatak najkasnije 1 5 dana pre polaska na put.\n- platnim karticama (Master, Visa, Maestro i Dina).\nKrajnji rok za prijavu: 01.avgusta 2017. Ili do popune mesta.\nSadržaj panoramskog razgledanja i obilazaka lokaliteta po danima, predviđenih programom, podložan je promeni ukoliko je to uslovljeno opravdanim razlozima (radovima na saobraćajnicama, lokalitetima, promenom radnog vremena na lokalitetima ili štrajkovima, saobraćajnim kolapsom i slično).\nOrganizator putovanja zadržava pravo da u slučaju promene cene prevoza promeni i cenu putovanja, kao i da u slučaju nedovoljnog broja prijavljenih učesnika otkaže putovanje (minimalan broj putnika za realizaciju ovog aranžmana je 20).\nNa letu Lufthanse dozvoljen je jedan prtljag maksimalne težine 20 kg i jedan ručni prtljag maksimalne težine 8 kg.\nKrstarenje Na talasima leta - Istočni Mediteran - MSC MUSICA\nHotel Tia Maria - Bugarska - Sunčev Breg\nHotel Lichnos Beach - Jonska Regija - Parga\nHOTEL RACHONI RESORT & DE LUX - Skala Rachoni


Film "The Platform" recenzija: Kad bi "Parasite" bio horor - Deda Milorad\nNa vrhu ove kule bez dna uznemireni šef kuhinje i njegovi zaposleni umesili su toliko hrane da bi se domaćice koje spremaju Aranđelovdan i svetog Nikolu postidele. Čovek bi pomislio – ko će sve ovo pojesti jer sigurno ostaje hrane barem za još tri dana, ali ne i u “rupi”. Vidite, “rupa” je kula sa mnogo spratova, ne zna se tačno koliko, neki kažu 132, neki 250, a neki 333. Na svakom spratu žive po dve osobe, kad hrana krene od vrha ka dnu, alavošću i sebičnošću negde na 48 nivou gotovo da više nema ničega.\nGde smo i zašto smo ovde?\nGorneg je otvorio oči i tačno je znao gde je. Pre nego što je došao na ovo prokleto mesto želeo je da ostavi cigarete, pročita “Don Kihota” i da dobije akreditovanu diplomu. Pošto mu je administracija obećala akademsko zvanje, od njega je tražila da se udobno smesti u “rupi” šest meseci i da sa sobom ponese jedan predmet. Gorneg je klimnuo glavom, završio cigaretu, rekao koja mu je omiljena hrana, uzeo “Don Kihota” i evo ga na 48 nivou sa potencijalnom psihopatom.\nGornegov cimer Trimagasi nije svojom voljom došao u “rupu”, primorali su ga – ili to ili mentalna institucija jer ima svoje demone iz “normalnog života”. Pošto je opsednut noževima sa sobom je poneo “Samuraj plus”. Na stranu ludilo u očima, njegova prostačka priroda vrvi iz svake pore jer kad platforma sa hranom naiđe, sklon je da pljune ili da se ispiša po hrani kako bi je zgadio onima koji su ispod njega, a koji čekaju svoj red.\nFilm “Parasite” je najbolji iz 2019. godine\nNesrećni Gorneg od gađenja, preko pomirenja sa situacijom, pa do drugarstva sa čovekom od kojeg bi svako sa tri daske u glavi pobegao saznaje da svakog meseca svi u “rupi” menjaju mesto u kuli. Nekad si na sredini, nekad u prvih 10 nivoa, a nekad tako nisko da osim polomljenog posuđa ne stigne više ništa.\nKako preživaljvaju oni koji su ispod stotog nivoa? Bolje da ne znate! Ali, tu priča počinje počinje, a završava se na mnogo višem nivou.\nU ovom zamku bez izlaza sve je uznemirujuće. Muzička pratnja zvuči kao pokvarena muzička kutija koja cingulja, prljavo sivilo i neonska svetla izgledaju kao najgori košmar o tamnici, a prizori sa nižih spratova izazivaju nagon za povrćanjem i neretko je jako teško gledati šta se dešava.\n“The Platform” ima dosta skrivenih priča o likovima i njihovim životima pre nego što su došli u “rupu”. Svako je poneo nešto sa sobom i to što nosi je važan deo njega. Neki su imali sreće pa su imali iskustva sa životom na vrhu kule i na dnu, ali zašto je centar za samokontrolu pakao, a ne obuka za obuzdavanje? Dobićete brzo odgovor negde na dvadesetom minutu.\nFilm Gardela Urutija igra se sa omiljenim temama Bong Džun Hoa, ali na mnogo agresivniji i eksplicitniji način. Umesto suptilne socio-kulturne segregacije, “The Platform” odmah stavlja do znanja gde je problem savremenog kapitalizma i kuda vodi. Uostalom, naše društvo će posle epidemije korona virusa osetiti šta je segregacija nakon što privreda mahne poslednjem zbogom i koliko je sistem sam po sebi neravnopravan, iako to demokratija nalaže da jeste – svi jednaki.\nTeme kojima se bavi “The Platform” su vrlo jasne, iako mogu biti teške i odbojne za gledanje. Nakon što mljackanje u krezubim ustima umine, čućete stvari koje možda deluju kao da ništa film nema novo da kaže, ali…\nMožda deluje da “The Platform” nema mnogo toga da kaže, a zapravo u 90 minuta rekao je sve, samo je pitanje koliko ste pažljivo gledali.\nAca March 20, 2020\tAt\t11:15 pm\nDeda, hoćeš li praviti recenziju na novi Italijanski film Ultras koji je takodje na Netflix-u? Po trileru bi po meni mogla biti dobra sportska drama iako nisam neki ljubitelj sporta.\nDeda Milorad March 21, 2020\tAt\t7:42 am\nStavio sam ga na listu, pa ćemo da vidimo 🙂\nFilm "The Platform (El Hoyo)": Kad bi "Parasite" bio hororFilm "The Platform" je surov, ponekad odvratan, agresivan, pohlepan, samoživ i sve ono što ljudi jesu, samo su smešteni na jako mali prostor, sa jako malo hrane.


Dobar dan, vec duze vreme pokusavam da nadjem resenje, ali mi ne ide od ruke, na 5-ci gore sam imala plombu, koja mi je vremenom ispala, zatim je dugo zub bio otvoren, nisam imala neke smetnje i nista me nije bolelo, medjutim se desilo to da mi su desni gore otekli, i imala sam jedan mali baloncic na desnima, a preko obraza kad bih pipnula kao da nesto ima, kao da je neka upala i po nekad je cudno kada dodirnem, medjutim ja sam busila taj baloncic, i kako sam stalno to dirala, imam utisak kao da se spustio u zub i kao da je popunio ceo zub, inace sam stavila novu plombu. Po nekad to zna i da pulsira, kod dosta sam zubara isla, i niko ne zna sta je, a mene sve to vise i vise plasi, nista me ne boli, da li postoji neki lek za to ? I da, zatim mi se slicno desilo izmedju 6-ice i 7-mice mi se od jednom pojavila jedna rupica kroz koju su izasli desni, zub kao zub me nikada nije zaboleo vec me je bolelo meso koje se prikljestilo, vec 2 zubara su prepisali kako je to gangrena, i ne bi me culi kada bih im rekla da me zub nikada nije boleo sem kad dodirnem to meso koje se probilo iznad, medjutim su to nekako popravili, ali meni i dalje stoji otok, pa me zanima vase misljenje ? Hvala u napred\nAleksandra - 03. 11. 2015.\nukoliko je otok pozicioniran u projekciji vrha korena onda je njegov uzrok najverovatnije širenje infekcije iz obolele zubne pulpe ("zubnog živca") u okolnu kost i meka tkiva. U tom slučaju je neophodno sprovesti lečenje kanala korena. U drugom slučaju, ukoliko je otok bliži vratu zuba on je najverovatnije uzrokovan postojanjem i upalom parodontalnog džepa, u ovom slučaju je potrebno uraditi parodontalni tretman (uklanjanje zubnog kamenca i konkremenata, kiretaža parodontalnog džepa, itd.).\nDa bi se utvrdilo o čemu je reč neophodan je klinički pregled i analiza Rtg snimaka zuba te savetujemo da uradite snimke zuba i javite se stomatologu, a po potrebi i specijalisti za bolesti zuba i endodonciju i parodontologu.


Dr Branka Pekić Semiz: Preporuke trudnicama - FILTER\nDr Branka Pekić Semiz: Preporuke trudnicama\nSpecijalista ginekologije i akušerstva-subspecijalista perinatologije, dr Branka Pekić Semiz pomogla je da na svijet dođe oko 2.500 beba. Kao vrhunski stručnjak u ovoj oblasti i neko ko se decenijama bavi porodiljama, ocjenjuje da je trudnoća test za zdravlje žene.\nPrema njenim riječima, u trudnoći je najvažniji prvi pregled, kako bi se se odredio datum porođaja. Pri prvom pregledu, kaže, važno je upoznati se sa opštim zdravstvenim stanjem trudnice, porodičnom anamnezom, eventualnom terapijom koju koristi i načinom života.\nTokom prvog pregleda mjeri se tjelesna masa i pritisak, te se uzimaju karlične mjere. Doktor tokom prvog pregleda upoznaje trudnicu i sa tim šta je prijevremeni porođaj, pobačaj, te prenesena trudnoća.\n“Priprema za porođaj ne počinje u porođajnoj sali, nego pri prvom pregledu. Tada se upoznaje sa prostorom u kom će se porađati i instrumentima koji se koriste, a sve kako odjeljenje ginekologije trudnici ne bi predstavljalo „bauk” i izvor straha”, kaže dr Pekić Semiz.\nU slučaju da dođe do patološkog povraćanja i gubitka tjelesne mase, trudnicu je potrebno primiti u bolnicu, raditi pretrage vrijednosti elektrolita, pratiti pritisak, uključiti infuziju i vitamine, navodi doktorica te dodaje da su povraćanja nekad bezazlena i prolazna, a nekad ne.\nTrudnoća se kontroliše u domovima zdravlja. Kako pojašnjava dr Pekić Semiz, pri prvom pregledu doktor preporučuje koje pretrage treba uraditi. Do prvog trisemestra, ističe, žena treba da uradi papa bris, odredi krvnu grupu, kombinovani skrining od 11. do 13. nedjelje – plus šest dana, ultrazvučni pregled i labaratorijske analize.\nTags: dr Branka Pekić Semiz trudnoća\nPrethodna SIPA pretresa i u Ministarstvu bezbjednosti BiH\nSledeća Kod 329 osoba u RS potvrđeno prisustvo virusa korona


Napad u Moskvi po oprobanom modelu | Komentar | DW | 25.01.2011\nNapad u Moskvi po oprobanom modelu\nZa teroristički napad na moskovskom aerodromu, u kojem je smrtno stradalo 35-oro a povrijeđeno oko 180 ljudi, još niko nije preuzeo odgovornost. Ruske snage bezbjednosti govore da iza napada stoje militantni islamisti.\nTeroristički napad u Moskvi isplaniran u saradnji sa drugim terorističkim grupama.\nMedvedev u razgovoru sa istražnim organima\nAnalitičari ukazuju da je unutrašnja bezbjednost Rusije ugrožena i zbog toga što su se u vrhu kavkaske gerile u međuvremenu pojavili fanatici koji razmišljaju poput terorista Al Kaide. I nemaju mnogo toga zajedničkog sa prvobitnim čečenskim borcima za slobodu. Ekspert za bezbjednost i izvršni direktor Nevladine organizacije LINKS (The London Inforamtion Network on Conflicts and State-building) Denis Samut (Dennis Sammut) izjavio je za jednu rusku televizijsku stanicu (Russia Today) da je teroristički napad u Moskvi isplaniran u saradnji sa drugim terorističkim grupama.\n“Mi moramo da imamo na umu da su pobunjenici na sjevernom Kavkazu u vezi sa drugim terorističkim grupama sa srednjeg istoka. Sada vidimo jedan zločin, još jedan napad protiv civila po istom modelu po kojem su se događali napadi u Njujorku, Londonu, Parizu i Madridu, ali i u drugim dijelovima svijeta", rekao je ekspert za bezbjednost.\nEksplozija usred mnoštva\nRuski predsjednik Dmitri Medvedev je odgovornost za veliki broj žrtava u jučerašnjem terorističkom napadu djelimično prebacio na rukovodstvo aerodroma u Moskvi, tvrdeći da su postojali propusti. Jer, osoblje se nije striktno pridržavalo postojećih propisa. Medvedev je smijenio šefa bezbjednosti aerodroma i naložio vladinim službenicima da izrade plan novih mjera obezbjeđenja.\nTeroristički napad se dogodio u ponedjeljak u 16.30 sati po lokalnom vremenu na dolaznom terminalu Domodedova. Eksplozija se dogodila usred mnoštva ljudi koji su se tamo nalazili.\n„Dvorana je bila prepuna onih koji su čekali na nekog ko je trebalo da sleti. Mnogi letovi su kasnili. Kada se to dogodilo, svi smo prvo potrčali napolje jer smo mislili da će doći i do druge eksplozije. Sve je bilo u crnom dimu, jedva da smo mogli disati, ništa se nije vidjelo. Nestalo je i struje. Tek nakon nekoliko minuta sam shvatio da moram pomoći. Neki su se već vratili u dvoranu i pomagali, tako sam i ja učinio. Dvoje povrijeđenih smo stavili na kolica za prtljag i odvezli ih“, priča jedan od svjedoka napada.\nEksploziv aktivirala žena?\nVlade brojnih zemalja osudile su bombaški napad na moskovskom aerdromu Domodedovo. Amerčki predsjednik Barak Obama rekao je da se radi o „odvratnom“ napadu i da će SAD na svaki mogući način podržati ruske službe koje vode istragu o napadu. I njemačka kancelarka Angela Merkel je rekla da se radi o „kukavičkom napadu“. Generalni sekretar NATO saveza Anders Fog Rasmusen (Fogh Rasmussen) je rekao da je terorizam „zajednička prijetnja kojoj se svi odlučno moraju suprotstaviti. Predsjednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo (Jose Manuel Barroso) osudio je "kukavički teroristički napad", a predsjednik Evropskog parlamenta Jerži Buzek (Jerzy Busek) kaže kako se "terorizam i nasilje ne mogu opravdati" i da je riječ o "nečovječnim djelima". Snažne osude napada uputili su i čelnici, Francuske, Italije, Španije, Poljske i brojnih drugih zemalja.\nU jučerašnjoj eksploziji bombe koju je, prema prvim informacijama, na aerodrom unijela i aktivirala jedna žena, poginulo je 35 osoba, oko 180 je ranjeno. Na osnovu jačine detonacije pretpostavlja se kako je bomba sadržavala pet do šest kilograma eksploziva.


Keylor Navas produžio ugovor s Realom do 2021. godine - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nKako prenose španski mediji, golman Keylor Navas je potpisao produženje saradnje sa Realom za dodatnu godinu dana.\nTo bi značilo da bi Kostarikanac ostao u dresu Reala do 2021. godine, pri čemu bi dobio pojačan ugovor, sa većim primanjima.\nNavas se jutros povezivao sa Arsenalom, međutim Unai Emery je to odmah demantovao u medijima, rekavši da Arsenal nije zainteresovan za usluge Kostarikanca, a kao potvrda tome dolazi i ovaj novi potpis ugovora.\nOznačeno: keylor navas, Real Madrid\nBivši kapetan engleske nogometne reprezentacije Wayne Rooney (33) vratiti će se u nacionalnu vrstu na jednu utakmicu, u prijateljskom susretu protiv reprezentacije SAD koja će se igrati 15. 11. “Sretan sam i ponosan što ću ponovo odjenuti dres engleske reprezentacije i zaigrati na s Wembleyju,” kazao je Rooney koji se od reprezentacije oprostio u novembru […]\nZrinjski se časno oprostio od Evrope\nFudbaleri Zrinjskog u revanš susretu 3. kola kvalifikacija za Evropsku ligu večeras su na stadionu Pecara u Širokom Brijegu pobijedili ekipu Malmea sa 1:0 (0:0), golom Damira Šovšića u 90. minuti iz penala. Švedski predstavnik prošao je u play off zahvaljujući pobjedi sa 3:0 u prvom susretu odigranom prije sedam dana u Malmeu. Bh. viceprvak u […]\nLivno prepuno hrvatskih navijača spremno za doček Zlatka Dalića, došli Ćiro i Thompson\nOko 50.000 navijača dočekat će danas na stadionu Zgona u Livnu selektora nogometne reprezentacije Hrvatske Zlatka Dalića, koji je s Vatrenim na Svjetskom prvenstvu u Rusiji postao viceprvak svijeta. Fotoreporter portala Klix.ba javlja da je sve spremno za doček. Na dočeku bi se trebali pojaviti i hrvatski reprezentativci Ivan Perišić i Ante Rebić, a prisutne […]\nStanivuković: Ovo je politički progon


TESLIĆ: Osnovcima održana predavanja o bezbjednom učešću u saobraćaju – Glas Regije\nTESLIĆ: Osnovcima održana predavanja o bezbjednom učešću u saobraćaju\nDOBOJ – Policija iz Teslića završila je danas ciklus predavanja o bezbjednom i pravilnom učešću djece u saobraćaju za oko 450 učenika teslićkih osnovnih škola, saopšteno je iz dobojske Policijske uprave.\nUčenici su upoznati kako da bezbjedno i pravilno učestvuju u saobraćaju, uz poštovanje osnovnih saobraćajnih propisa, da bi spriječili mogućnost nastanka opasnosti i ugrožavanja sebe i drugih učesnika u saobraćaju.\nPredavanja, koja su počela u ponedjeljak, 10. septembra, održana su u osnovnim školama “Petar Petrović NJegoš” i “Vuk Karadžić” u Tesliću, “Ivo Andrić” u Đuliću, “Dositej Obradović” u Blatnici, “Petar Kočić” u Ugodnoviću, “Stevan Dušanić” u Pribiniću, “Jevrem Stanković” u Čečavi, i u centralnoj i područnoj školi “Vuk Karadžić” u Vitkovcima.\nPredavanja su organizovana u okviru akcije “Zaštitimo djecu u saobraćaju” u sklopu projekta “Rad policije u zajednici”.\nPolicijska uprava Doboj apeluje da vozači voze sa povećanom opreznošću i smanje brzinu, posebno u blizini škola i na putnim pravcima na kojima se kreću učenici.\n« DOBOJ: Kinezu koji je pretukao maloljetnika zabranjeno napuštanje boravišta\nPlakatiranje u borbi sa društvenim mrežama: Bacanje para ili predizborna… »\n23. Marta 2019., 3:42


Brzi kurs šivenja za leto - tašna i bluza\n999 RSD PROMO\nUz našu stručnu i iskusnu predavačicu Ljubicu, naučićete sve tajne šivenja. Naša instruktorka je vrhunski poznavalac izrade kostima. Biće vam od pomoći da savladate korišćenje mašine za šivenje u skladu sa vašim potrebama i početnim znanjem.\nUz naš novi osnovni kurs savladajte kako da napravite konstrukciju i sašijete bluzu, kao i kako da sašijete tašnu i ceger. Bilo da imate visok nivo znanja ili niste naročito vični šivenju, ovaj kurs vam svakako može pomoći da naučite nove i korisne trikove.\nNastava se održava uživo, dva puta nedeljno. Međutim, to nije sve, ukoliko popustite čas moći ćete da ga odgledate bilo kad u vreme trajanja kursa i 3 dana nakon završetka kursa.\n©2021 by Centar za stručno usavršavanje


Giovine Pensiero, Il - Istrapedia\nObjavljeno: 31.7.2017. / Posljednja promjena: 24.9.2021. (Goran Prodan)\nGiovine Pensiero, Il, pulski informativno-politički list koji je izlazio od 1.X.1887. do 25.IX.1897.\nU početku izlazi dvaput tjedno, pa jednom tjedno, početkom 1890. kratko izlazi tri puta tjedno, pa opet dvaput, a od ožujka 1891. je tjednik. Od 27.I.1892. u podnaslovu je označen kao "politički list za interese talijanskih pokrajina u Austriji".\nTiskan je u pravilu na 4 stranice formata 26 cm × 37 cm, ponekad na 6 stranica. Objavljivao je gradsku i pokrajinsku kroniku, novinske dopise i vijesti iz zemlje i inozemstva, književne priloge i oglase. U programu je istaknuto da list prihvaća svaku raspravu na političkoj, književnoj i vjerskoj osnovi, ali se ne kani upuštati u osobne polemike niti služiti kao odušak mržnji, borbi ili kampanilizmu bilo koje grupacije.\nDirektor lista (glavni urednik) bio je G. E. Nani Mocenigo, a odgovorni urednici G. Gregorini, G. Fedel, R. Grillo i Biaggio Peteclibi, koji od kraja siječnja 1988. sam potpisuje list kao odgovorni upravitelj do početka rujna iste godine kada glavni i odgovorni urednik postaje Carlo Martinolich. Tiskan je u Tipografia Lodovico Bontempo u Puli. koju je kasnije preuzeo C. Martinolich.\nPrestaje izlaziti uz napomenu da se u Puli priprema drugi list sličnoga sadržaja.\nPreslike primjeraka lista dostupne su na https://anno.onb.ac.at/cgi-content/anno?aid=igp.\nANNO Historische Zeitungen und Zeitschriften, https://anno.onb.ac.at.


Pjongjang želi da sačuva znanje o nuklearnom programu\nŠef severnokorejske diplomatije Ri Jong Ho izjavio je u Teheranu da njegova zemlja želi da sačuva svoje znanje o nuklearnom programu uprkos obećanjima SAD o denuklearizaciji, preneli su u petak iranski mediji.\nLider Severne Koreje Kim Džong Un rekao je 12. juna u Singapuru na sastanku s američkim predsednikom Donaldom Trampom da će biti sprovedena "potpuna denuklearizacija Korejskog poluostrva".\nRi je rekao da će Severna Koreja, uprkos tom obećanju, "zadržati svoje nuklearno znanje jer je poznato da Amerikanci neće odustati od neprijateljskih mera prema Pjongjangu".\nAmerički obaveštajci: Severna Koreja pravi nove rakete\nSevernokorejski ministar stigao je u Teheran u utorak na dan kada su stupile na snagu američke sankcije Iranu uvedene posle povlačenja SAD iz medjunarodnog nuklearnog programa Irana i šest velikih sila.\n"Teško je pregovarati s Amerikancima", rekao je Ri posle sastanka s predsednikom iranskog parlamenta Alijem Laridžanijem, koji je naveo sa svoje strane da "Amerikanci obećavaju lepe stvari dok traju pregovori a posle ne poštuju svoje obaveze".


Britanska poslanica teško ranjena, premijer otkazao posetu Gibraltaru\nBeta 16. juna 2016. 17:35\nJedna britanska poslanica koja se zalaže za ostanak Velike Britanije u Evropskoj uniji, ranjena je danas vatrenim oružjem na severu Engleske i njeno stanje je kritično, javili su britanski mediji.\nZbog tog napada britanski premijer Dejvid Kameron je otkazao planirano putovanje na Gibraltar, na miting u okviru kampanje za ostanak u Evropskoj uniji, a predstavnici oba bloka – i pristalica i protivnika ostanja u EU su objavili da prekidaju aktivnosti za danas.\nVodje rivalskih kampanja za ostanak u Uniji ili za izlazak iz nje saopštile su da su zbog oružanog napada na poslanicu otkazani svi dogadjaji predvidjeni za danas.\nPo očevicima, poslanica Koks je bila uvučena u koškanje dva čoveka u selu Birstol kod Lidsa. Jedan od njih se gurao s poslanicom i onda su se čula dva hica iz pištoilja, a ona je pala izmedju dva automobila.


Za dva dana dva miliona ljudi preuzelo Internet Explorer 9 - Klix.ba\nUspješan testni period\nZa dva dana dva miliona ljudi preuzelo Internet Explorer 9\n23.9.2010. u 11:57\nU samo dva dana čak dva miliona ljudi širom svijeta preuzelo je beta verziju novog web preglednika, Internet Explorera 9 (IE9). Softverski gigant Microsoft na svojoj oficijelnoj stranici objavio je da je do sada IE9 downloadovan čak 1,3 miliona puta.\nTestnu verziju novog preglednika Microsoft je predstavio prije samo sedam dana i za to vrijeme nekoliko miliona korisnika odlučilo je preuzeti IE9.\n"Prvobitna reakcija korisnika je poprilično zadovoljavajuća", napisao je na zvaničnom blogu produkt menadžer Microsofta, Roger Capriotti, prenosi AFP.\nČelni ljudi softverskog giganta nadaju se da će nova verzija Internet Explorera moći konkurisati Mozillinom Firefoxu i Googleovom Chromeu, a stručnjaci navode da IE 9 omogućava brzo, povjerljivo i interoperabilno iskustvo pretraživanja. Također, IE9 koristi sve prednosti operativnog sistema Windows 7 kako bi fokus bio veći na web stranice i aplikacije koje najviše interesuju ljude.\nKomande preglednika su smanjene i uokvirene u "staklo" tako da ih je moguće vidjeti, ali su na prvom mjestu stranice koje korisnik pregleda. Pored toga, dizajnerski principi Windows 7 su preneseni i na Internet Explorer 9 pa se i internet stranice čine sličnije uobičajenim aplikacijama na računaru.\nTestni period beta verzije IE9 trebao bi trajati tri mjeseca, a mediji navode da će konačna verzija širom svijeta biti dostupna odmah na početku naredne godine.


Pooštrene mere za ulazak u Sloveniju - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Pooštrene mere za ulazak u Sloveniju\nZbog povećanog broja uvezenih slučajeva korona virusa protekle sedmice, Slovenija je promenila kriterijum za ulazak u zemlju i to više neće zavisiti od epidemiološke situacije u državi iz koje dolaze putnici, nego o njihovom kovid statusu.\nOdluka kojom se ukida popis država koji je pravljen u skladu sa njihovom epidemiološkom situacijom stupila je na snagu danas, a primenjivaće se od 15. jula, saopštila je Vlada Slovenije, prenosi Hina.\nZa ulazak putnika u Sloveniju bez karantina važiće evropska digitalna potvrda o vakcinaciji ili digitalna potvrda trećih država, a osnovni kriterijum za ulazak je dokaz da je osoba prebolela kovid, da je vakcinisana ili da ima negativan rezultat na testu.\ncovid 19Korona virusKovid 19SlovenijaUlazak u zemljuLjubljana\nJedno reagovanje na “Pooštrene mere za ulazak u Sloveniju”\n14. jula 2021. u 13.59\ndali vaze testovi iz RS i Bosne ?


U intervjuu za "Blic", urednica "Beogradske hronike" RTS-a otkriva gde odlazi kada želi da razbistri misli, šta se u Beogradu promenilo od njenog dolaska do danas, koji je najlepši deo dana u prestonici, ali i na koji način pokušava da pomogne običnim Beograđanima.\nNEĆE VIŠE DA ĆUTI O TOME Mnogima je omiljeno lice RTS-a, a sada Rada Đurić otkriva LOŠE STRANE svog posla\n- Iskreno, posle toliko vremena, ne zna se šta je teže: suočiti se sa problemom ili ga rešiti. Želim samo da podvučem da novinari i nisu tu da bi rešili neki problem, mi smo tu da na njega ukažemo, a da je sistem taj koji bi ono što eventualno ne valja, trebalo da popravi. E sad, ili mi dovoljno jasno ne ukazujemo na probleme ili sistem ne želi, ne ume ili neće da reaguje. Ili on jednostavno ne postoji. Lično verujem u hrabrost i istrajnost pojedinca, ali svesna sam da je to ipak nedovoljno.\nU kojoj meri vam predstavlja teret ogromno poverenje koje građani imaju u vas i kako se nosite sa situacijama kada rešenje nije u vašim rukama?\n- Velike reči kao što su poverenje i rešenje odavno su devalvirane. Toliko puta izgovorene i toliko puta izigrane. U takvoj atmosferi, pristojnim ljudima je često neprijatno. Dakle, ništa od toga nije bila moja namera. Samo sam pokušavala i pokušavam da radim svoj posao. Nevolja je tim veća ako je rešenje u rukama pojedinca.\nRođeni ste u Valjevu, detinjstvo proveli uglavnom u Lazarevcu, a kao student se prvi put preselili u Beograd. Šta se promenilo u prestonici u odnosu na to vreme?\n- Ljudi. Ljudi su se i promenili i izgubili. Nešto i neko je postao lepši, bolji i sjajniji. Mnogi su ostali zatočeni između prošlosti i budućnosti bombardovani namerno plasiranim zbunjujućim porukama. Ipak, verujem u vreme koje dolazi i mladost koja to vreme razume bolje od nas.\nŠta je za vas pravi simbol Beograda?\n- Kalemegdan i "Pobednik" u njemu.\nKoja su to mesta na koja rado odlazite i postoje li u Beogradu još stare kafane u kojima se istinski uživa?\n- Retko me impresionira prostor, mada volim i očima da ugodim. Iskustvo me je naučilo da sve što je novo već sutra postane staro. Uvek mi je bilo važno sa kim sam, a ne gde sam. Zato valjda i nemam omiljena mesta. Ipak, znam gde mi je mesto i ima mesta koja su valjda zato mene izabrala. Beograd je stvarno čudesan grad, za čas vam on pronađe mesto gde ćete se najbolje osećati. Ako stvarno volite ljude i grad u kome živite, uvek ćete naći dobru, staru kafanu i u njemu prijatelja sa kojim ćete popiti piće... Za početak.\nKada je Beograd najlepši i gde, u gradu, odlazite kada želite da se osamite?\n- Oduvek je za mene Beograd bio, a i sad je, najlepši noću. Pa ipak, kada želim da se lepo osamim, odem u Knez Mihailovu ulicu oko podne. Kad poželim da se iskreno ispričam sama sa sobom, odem na reku ili u Košutnjak.\nDa imate tu moć šta biste prvo promenili u Beogradu?\n- Dodala bih svetu malo boje, pa i Beogradu u svakom smislu te reči. Dugo delim probleme ljudi koji ovde žive. Da imam moć, ukinula bih strah od moći, a posebno od nemoći.\nUmalo doček sa vozačem u "Lastinom" autobusu\nNovogodišnji praznici su iza nas, ali Rada Đurić pamti jedan doček koji je provela radno.\n- Neću zaboraviti doček 2001. Zamalo Novu godinu nisam sačekala sa vozačem i kondukterom "Lastinog" autobusa. Bio je to 31. decembar kada je novogodišnja emisija počela u 10.00 ujutru a završila se u 20.00 uveče. Dok sam se presvukla, uhvatila autobus i krenula kući, svi su već negde stigli. Činilo mi se da smo samo još nas troje ostali negde zaglavljeni između. Sve se dobro završilo. Kad znate kuda i gde idete nikada nećete zakasniti.


Lihtenštajn - vizni režim - KoZnaZna\nDa li je potrebna viza državljanima Lihtenštajna za ulaz u Srbiju:\nDa li je potrebna viza državljanima Srbije za ulaz u Lihtenštajn:\nNapomena: Bezvizni režim se ne odnosi na nosioce pasoša Republike Srbije koje je izdalo MUP RS – Koordinaciona uprava.\nkada putujete u Lihtenštajn:\nLihtenštajn je zajedno sa Švajcarskom pristupio Šengenskom sporazumu.\nZastupa je Ambasada Švajcarske u Beogradu.\nlihtenštajn, vize, vizni režim


GLIFOL 1/1 - Sto-Vet\nMaloprodajna cena/lit: 400,00 din.\nNema ocena pesticida GLIFOL 1/1\nGlifol je totalni herbicid za suzbijanje višegodišnjih uskolisih i širokolisnih korova na poljoprivrednim i nepoljoprivrednim površinama.\nUsev/zasad u kome se primenjuje: poljoprivredne i nepoljoprivredne površine\nOblik i oznaka formulacije: koncentrovani rastvor\nZasadi jabuke, kruške, višnje, šljive,kajsije, masline i vinove loze: 2-4 l/ha za suzbijanje jednogodišnjih korova, 4-8 l/ha za suzbijanje višegodišnjih korova, 8-12 l/ha za suzbijanje izuzetno otpornih višegodišnjih korova tretiranjem kada su korovi visine 15–40 cm\nNa strništima: 3–10 l/ha tretiranjem u zavisnosti od prisutnih korova, u fazi intenzivnog porasta do pune faze cvetanja (za suzbijanje višegodišnjih uskolisnih korova)\nKulture i sastojine crnog i belog bora: 5–6 l/ha u periodu od polovine avgusta meseca pa do kraja vegetacije (za suzbijanje bukve, hrasta, gloga, vrbe i drvenastih korova,tretiranjem iz vazduhoplova, uz utrošak vode 75-90 l/ha)\nKulture i sastojine smrče: 6–7 l/ha u periodu od polovine avgusta meseca pado kraja vegetacije (za suzbijanje bukve, hrasta, gloga, vrbe i drvenastih korova, tretiranjem iz vazduhoplova, uz utrošak vode 75-90 l/ha)\nŠumski rasadnici: 4 – 6 l/ha tretiranjem izmedu redova uz upotrebu štitnika (za suzbijanje jednogodišnjih i višegodišnjih korova)\nNa livadama i pašnjacima: 2-4 l/ha za suzbijanje jednogodišnjih korova, 4-8 l/ha za suzbijanje višegodišnjih korovatretiranjem kada su korovi u fazi intenzivnog porasta\nZa desikaciju uljane repice: 2–4 l/ha tretiranjem 14 dana pred žetvu\nU suvim kanalima ili povremeno plavljenim kanalima i mocvarama: 4–8 l/ha oni kanali koji se privode kulturi nakon odvodnjavanja\nNa nepoljoprivrednim površinama: 3–12 l/ha tretiranjem kada su korovi u fazi intenzivnog porasta do pune faze cvetanja\nKolilčina primene (l/ha): 2-12 l/ha\nMešanje sa drugim preparatima:Ne meša se sa drugim preparatima.\nKarenca (vreme između poslednje primene preparata i berbe, odnosno žetve): 35 (U zasadima voća i vinove loze pre berbe).\nPogledajte ostale proizvode koji sadrže aktivne materije kao GLIFOL 1/1\nGLIFOL 200/1 Glifosat–IPA so (480 g/l preparata)\nGalenika VP cena/lit: 0,00 din. MP cena/lit: 370,00 din. Stanje zaliha: na stanju\nGLIFOL 10/1 Glifosat–IPA so (480 g/l preparata)\nGalenika VP cena/lit: 0,00 din. MP cena/lit: 360,00 din. Stanje zaliha: trenutno nema na stanju