Parada 2011 (još 8): Odgovornost u Srbiji | B92 Blog\nGradjanske inicijative| Ljubav| Moj grad| Životni stil\nParada 2011 (još 8): Odgovornost u Srbiji\nGoran Miletic / 24.09.2011. u 23:26\nDan se juče završio koktelom u američkoj rezidenciji gde je apsolutna tema večeri svih bila (ne)očekivana simbioza Policijskog sindikata i „Dveri", izjava ministra policije (bio prisutan), ali i pitanje koje mi poslednjih dana puno ljudi iz međunarodne zajednice postavlja: „Zašto DS ovako upadljivo ćuti ?" Svi razumeju i Kosovo i izbore, ali niko ne shvata odsustvo jasnog stava prema slobodi okupljanja. Stava koji nema onaj deo izjave koji počinje sa „ALI".\nDan počinje „igrankom" sa „Orion telekom"-om, budući da nam sajt ne radi od juče popodne. Iako su sinoć obećali da će kvar „na serverima" biti otklonjen za sat vremena, ništa se još uvek nije desilo. Provodim puna dva sata čekajući da mi se neko javi na korisničkom servisu. Bio sam 24-ti. Na kraju sam pre dočekao da me pomenuta „firma" doda na Facebook-u nego što mi se neko javio na korisničkom servisu. Dobijeni odgovor na FB je tipičan copy-paste. Za vreme čekanja da se „Orion" smiluje „poštovanom korisniku", dogovaram izjave za čitavih 7 stranih novinara.\nPregledam kliping i sve se opet svodi na političare i bezbednost. Tu odmah vidite ključnu razliku između „stranaca" i domaćih političara. U Srbiji svi uglavnom koriste magičnu frazu „nije bezbedno" čime žele da zaplaše svakog u Srbiji, a propuštaju da saopšte da upravo država i društvo imaju odgovornost za smanjenje nasilja. Ne amnestiram nikog, ali u ovakvim slučajevima ne sme biti povlačenja pred nasilnicima, već upravo suprotno. Za razliku od ovdašnjih predstavnika partija i vlasti, tamo na Zapadu se radi upravo suprotno. Ako nije bezbedno, svako ko pretenduje da bude percipiran kao ODGOVORAN POLITIČAR upravo svojim ličnim prisustvom na takvom skupu pokazuje da je sa građanima i time želi da utiče da skup BUDE BEZBEDAN. Za razliku od ovakvog pristupa, kada naši političari kažu da „nije bezbedno", oni ustvari namiguju ka zabrani ili opstrukciji Parade.\nZa policijski sindikat tek ne vredi trošiti reči. Svetislav Basara lepo pojašnjava u „Danasu" da se zna čime se sindikati bave, da je pretpostavka tržište za tu konkretnu profesiju (toga nema kod vojske i policije) i da je potpuni paradoks da neki sindikat odlučuje koju grupu hoće da štiti, a koju ne. Mogu samo da dodam da je ćutanje svih partija u vezi ovoga u najmanju ruku skandalozno.\nJoš skandaloznije je činjenica da su svi mediji „izvrnuli" reči ministra policije napisavši da je „protiv Parade" i da je podržao policijski sindikat i „Dveri", dok je nekako posle manje od 24h, većina istih naprasno „zaboravila" da prenese informaciju da on rekao da će policija reagovati oštro protiv svakog ko bude vršio nasilje prema učesnicima Parade. Ovakvu izjavu moraju dati i svi drugi predstavnici ministarstava (npr. ministarstva pravde), ali i svi drugi državni organi kojima je to „u opisu posla" - tu bi tužilaštvo trebalo da se istakne. Oklevanje da se kaže da Srbija mora biti zemlja u kojoj su ljudi slobodni neće doneti nijedan novi glas na izborima. Naprotiv, odlučni stavovi to mogu.\nOne week to go ... Pride week !\nabrasax 00:12 25.09.2011\nOvakvu izjavu moraju dati i svi drugi predstavnici ministarstava (npr. ministarstva pravde), ali i svi drugi državni organi kojima je to „u opisu posla" - tu bi tužilaštvo trebalo da se istakne.\nIskreno, ja ne znam ko prvi tu treba kome da kaže...\nP.S. O pticama se, dakle, radilo.\nJukie 00:29 25.09.2011\nI onda počinje\nEuroBirdwatch – Evropski vikend posmatranja ptica 2011\nvishnja92 00:44 25.09.2011\nRe: One week to go\nkukusigameni 08:12 25.09.2011\nhighshalfbooze 08:16 25.09.2011\nPočeh da čitam.\nDan se juče završio koktelom u američkoj rezidenciji gde je apsolutna tema večeri svih bila\nali i pitanje koje mi poslednjih dana jako ljudi iz međunarodne zajednice postavlja\n„Zašto DS ovako upadljivo ćuti ?"\nI već posle prvog pasusa ne mogu da nastavim, suze mi taku na oči zbog ovih literarnih bisera.\nPreporuka: 1254 / Link / Replika: 15 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\ndeset_slukom 09:00 25.09.2011\nsuze mi taku na oči\nA šta znači "taku"? Ako nemaš odgovor, beležim da u svom tekstu imaš proporcionalno, otprilike, sto puta više grešaka.\nEDIT: Eh, da... Suze teku. Na oči obično "udare" ili "grunu". A teku iz očiju. Kaže narod i ovako kako si napisao, ali svašta narod kaže.\nKad sam se već oglasio, evo i par reči o temi. Šta reći, a da nije već rečeno? Još se batrgamo u blatu u koje smo upali pre dvadeset godina, i nikako da krenemo dalje. Pre nego što sam ušao na blog, vidim vest "ubio strica motikom". Nekako mi došlo adekvatno da citiram.\nsrdjazlopogledja 14:05 25.09.2011\nJoš se batrgamo u blatu u koje smo upali pre dvadeset godina, i nikako da krenemo dalje.\nA pre trideset godina nismo bili u blatu?\nabrasax 14:12 25.09.2011\ndeset_slukom 17:23 25.09.2011\nNaravno da nismo. Postoji neka gradacija kada se opisuju stvari. Samo ideološki ostrašćeni mogu da tvrde da smo tada bili u blatu.\nsrdjazlopogledja 17:34 25.09.2011\nDa... Tada nije bilo "ideološke ostrašćenosti". Beše tada demokratija, sloboda, efikasna sudska zaštita, nenasilje i mir. Svako ko tvrdi suprotno, ideološki je ostrašćen.\ndeset_slukom 17:49 25.09.2011\n1. Tada nije bilo demokratije, sada je karikatura od demokratije. Biram prvo, bar znam na čemu sam.\n2. O ovome bi se dalo naširoko pričati, šta je sloboda? Tada su hapsili neistomišljenike, danas rade isto (seti se anarhista). U stvari, danas ih ubijaju. Seti se...\n3. U najmanju ruku, sudstvo je bilo efikasnije nego danas. Nisam upoznat da li su tužioci birali predmete koji su za utuženje, a koji za fioku?\n4. i 5. Nenasilje i mir? Koje si ti godište, ako uopšte sumnjaš?\nsrdjazlopogledja 18:42 25.09.2011\nPre trideset godina, Sloba je napredovao na partijskoj lestvici.\nSpremao se za svoju "istorijsku misiju", pod pokroviteljstvom Partije. "Građani" su mirno spavali, i pored ekonomskih trzavica, nekakvih nemira na Kosovu. Policija je sređivala "surove stvari". Nekad i uz pomoć suda.\nNije ovo karikatura demokratije, već konačna karikatura upravo tog, Brozovog, sistema.\nTranzicija označava rasturanje tog sistema, i stvaranje novog, koji počiva na demokratiji, pravnoj državi, kapitalizmu i vladavini prava.\nDakle, ne mož' biti i za Broza, i za EU/NATO, jer je to... Šizofreno.\ndeset_slukom 19:37 25.09.2011\nKarikatura je - karikatura, kako god uzmeš. Tvrdio si da smo tada živeli u kaljuzi, ja ti rekoh da nismo, bez obzira ko je tu koga spremao za veličanstvene poduhvate, koji će dovesti do ovoga danas.\nKo je tu za Broza? Mada, mislim da bi ga i EU pripustio malo da za ovih pripremnih desetak godina sredi situaciju.\nmilisav68 20:06 25.09.2011\nNije bilo na vestima, pa se nije ni dogodilo.\nDa je sudstvo radilo svoj posao kako treba, Radovan Karadžić bi `91 bio na višegodišnjoj robiji, zbog pronevere društvenog/državnog novca.\ndeset_slukom 20:25 25.09.2011\nSve je to bilo sitno, amaterski, u odnosu na ove. Mislim na korupciju, zataškavanja, lopovluk,...\nKaradžić je i bio u ćuzi zbog toga, zar ne? Nisam baš siguran.\nAli, potpuno smo skrenuli s teme.\nhighshalfbooze 21:43 25.09.2011\nA šta znači "taku"?\nPa imaj obzira... suze teku, a ruka mi drhti. Kako da pišem bez greške?\nmilisav68 22:06 25.09.2011\nMa nismo skrenuli sa teme.\nDa sud radi/je radio svoj posao kako treba, onda danas ne bi pričali o huliganima/dverima, koji su na slobodi, i koji prete.\nObrati pažnju na ekipu.\ndeset_slukom 00:43 26.09.2011\nValda im to bio kvalifikacioni ispit?\nPS. Nisu oni stvorili dveri.\nmilisav68 07:40 26.09.2011\nps.direktno ne, indirektno da.\nsrdjazlopogledja 17:45 26.09.2011\nPustili bi ga u Hag, a nas pod sankcije.\nGoran Vučković 10:34 25.09.2011\nI onda je...\nrayzippo 11:23 25.09.2011\n...u americkoj ambasadi..vrh jbt\nPreporuka: 1368 / Link / Replika: 5 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nlemica 11:33 25.09.2011\nmenscini da je reko u americkoj rezidenciji,nisam sigurna,a nemam snage citati ga dva puta.\nvalidni 14:12 25.09.2011\nDobro Vam se čini - u tekstu stoji u američkoj rezidenciji?!\nPretpostavljam da se cocktail party održao u rezidenciji američkog ambasadora, verovatno su se aktivisti opuštali uz stare snimke poletanja apolo raketa, te se tu verovatno i rodila ideja o odbrojavanju.\nabrasax 14:15 25.09.2011\nlemica 18:18 25.09.2011\nskidam kapu,care! ahahahahahah... nego! imam pitanjce. hoce li 3.10. osvanuti blog naslova "jos 364 dana!" mislim,udje to odbrojavanje u krv,pa... mozda je normalno,al nije svejedno hahaha\nvalidni 20:54 25.09.2011\n03.10.2011. Da vidimo... hmmm: jutarnji mamurluk, pilula za dan posle (za svaki slučaj), brunch in the residency sa predstavnicima huligana, brojanje. Reset.\nsrdjazlopogledja 12:56 25.09.2011\nSloboda i policija\n"Ko se na paradi slobodno okuplja?",\nautor spremno odgovara\n"lgbt zajednica". Otuda i konstrukcija "pravo na slobodu", jer nema slobode dok je policija ne obezbedi!\nZove se polizei u svakodnevnicu, pod parolom zaštite "prava" određene grupe, i na taj način se slobode... Eliminišu.\nMoj odgovor na gore postavljeno pitanje je "huligani". Pri tome, meni je svejedno kada bi umesto "huligani", stajalo "homosi", a autoru nije. Autor je pristrasan, navijač, totalitarac, čovek koji krivi realnost, vrši nasilje preko državne sile.\nPreporuka: 684 / Link / Replika: 25 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nvalhalen 14:01 25.09.2011\nRe: Sloboda i policija\nKako ti samo ne dosadi toliko lupetanje? I to, kad bi barem malo, štono se kaže, prošarao, pa lupetao na različite načine. Ama ne, vazda jedno te isto, k'o Švaba tra-la-la.\nSvako Ustavom zagarantovano pravo i slobodu u pravnoj državi, u krajnoj liniji štiti policija. Ako imam pravo na imovinu, to znači da će policija uhapsiti svakog ko pokuša da je uzme bez mog dopuštenja. Ako imam pravo na život, policija će uhapsiti svakog ko pokuša da ga ugrozi. Ako pak imam pravo na mirno okuljanje, onda je dužnost policije da uhapsi svakog ko pokuša da mi to pravo oduzme ili da me fizički ugrozi jer ga koristim.\nJedine slobode koje se na ovaj način "eliminišu" jesu sloboda krađe, ubijanja i nasilništva, ali kako da ti kažem, za razliku od slobode okupljanja, ove slobode nisu garantovane Ustavom, pre svega zato što ugrožavaju tuđu slobodu i egzistenciju.\nsrdjazlopogledja 14:10 25.09.2011\nsvakog ko pokuša\nabrasax 14:18 25.09.2011\nEto ti ga sad, al' si ga navat'o.\nvalhalen 15:24 25.09.2011\nWow! Pred ovakvom elokvencijom, ne ostaje mi ništa drugo do da priznam poraz.\nsrdjazlopogledja 15:33 25.09.2011\nOčekivao sam da ćeš razumeti reči koje si upotrebio, u svom obraćanju meni. To je, ipak, tvoja elokvencija.\nabrasax 15:39 25.09.2011\nvalhalen 15:50 25.09.2011\nPa da, ja sam ti rekao da lupetaš, a ti si mi odgovorio "jen-dva-tri, sve što kažeš to si ti!". Very mature.\nsrdjazlopogledja 16:15 25.09.2011\nDa li sloboda okupljanja zavisi od vlasti? Da li su vlasti obavezne da ih obezbede? Da li vlasti daju pristanak za nešto što se smatra slobodom?\nA preventivna upotreba policije, i veza sa vladavinom prava, druga je priča. Totalitarna.\nvalhalen 16:25 25.09.2011\nPrvo i treće pitanje ne razumem, a na drugo sam ti već odgovorio:\n"Svako Ustavom zagarantovano pravo i slobodu u pravnoj državi, u krajnoj liniji štiti policija. Ako imam pravo na imovinu, to znači da će policija uhapsiti svakog ko pokuša da je uzme bez mog dopuštenja. Ako imam pravo na život, policija će uhapsiti svakog ko pokuša da ga ugrozi. Ako pak imam pravo na mirno okuljanje, onda je dužnost policije da uhapsi svakog ko pokuša da mi to pravo oduzme ili da me fizički ugrozi jer ga koristim."\nOpet lupetanje, ja nisam pominjao nikakvu preventivnu upotrebu policije.\nsrdjazlopogledja 16:51 25.09.2011\nNe razumeš ti razliku između slobode i prava, pa si izmislio "pravo na mirno okupljanje".\nvalhalen 18:25 25.09.2011\nDeder mi objasni tu razliku i kakve veze ona ima sa ovim o čemu sada razgovaramo.\nvrabac_u_steni 21:21 25.09.2011\nJa se izvinjavam što se mešam u vaš bogougodan razgovor, ali ček bre Srđo.\nI pokušaj ubistva i krađe, na primer, je krivično delo. A ne samo već izvršeno ubistvo ili krađa.\nŠto se tiče preventivne upotrebe policije, mislim da policija ima pravo da uhapsi nekog za koga npr. sumnja da priprema ubistvo (i ako ga u tom momentu još uvek nije izvršio). Naravno posle toga je na njoj da dokaže da je to hapšenje opravdano inače država plača debelu odštetu (ili bi bar tako trebalo da bude u idealnom slučaju).\nlemica 21:30 25.09.2011\nautor mrzi one koji mrze.\nvalhalen 22:47 25.09.2011\nsrdjazlopogledja 16:12 26.09.2011\nEvo, jasno je da policija eliminiše slobode, radi zaštite prava. Policija nikad, ali nikad, ne uspostavlja slobode, osim nedelovanjem. Tako, ako ne zaštiti imovinu, tj. pravo na imovinu, ona nedelovanjem uspostavlja slobodu kršenja prava na imovinu.\nSloboda je ono što se ne uskraćuje, zabranjuje, niti zahteva prethodno odobrenje.\nTako, u Ustavu Srbije, postoji nekoliko članova koji se bave pitanjem slobode:\nSvako ima pravo na sudsku zaštitu ako mu je povredjeno ili uskraćeno neko ljudsko ili manjinsko pravo zajemčeno Ustavom,\nkao i pravo na uklanjanje posledica koje su povredom nastale.\nGradjani imaju pravo da se obrate medjunarodnim institucijama radi zaštite svojih sloboda i prava zajemčenih Ustavom.\nSvako ima pravo na ličnu slobodu i bezbednost. Lišenje slobode dopušteno je samo iz razloga i u postupku koji su predvidjeni\nLice koje je lišeno slobode od strane državnog organa odmah se, na jeziku koji razume, obaveštava o razlozima lišenja slobode,\no optužbi koja mu se stavlja na teret kao i o svojim pravima i ima pravo da bez odlaganja o svom lišenju slobode obavesti lice\npo svom izboru.\nSvako ko je lišen slobode ima pravo žalbe sudu, koji je dužan da hitno odluči o zakonitosti lišenja slobode i da naredi puštanje\nna slobodu ako je lišenje slobode bilo nezakonito.\nLicu lišenom slobode bez odluke suda, odmah se saopštava da ima pravo da ništa ne izjavljuje i pravo da ne bude saslušano bez\nprisustva branioca koga samo izabere ili branioca koji će mu besplatno pružiti pravnu pomoć ako ne može da je plati.\nLice lišeno slobode bez odluke suda mora bez odlaganja, a najkasnije u roku od 48 časova, biti predato nadležnom sudu, u\nprotivnom se pušta na slobodu.\nLice za koje postoji osnovana sumnja da je učinilo krivično delo može biti pritvoreno samo na osnovu odluke suda, ako je\npritvaranje neophodno radi vodjenja krivičnog postupka.\nAko nije saslušano prilikom donošenja odluke o pritvoru ili ako odluka o pritvoru nije izvršena neposredno po donošenju,\npritvoreno lice mora u roku od 48 časova od lišenja slobode da bude izvedeno pred nadležni sud, koji potom ponovo odlučuje o\nPismeno i obrazloženo rešenje suda o pritvoru uručuje se pritvoreniku najkasnije 12 časova od pritvaranja. Odluku o žalbi na\npritvor sud donosi i dostavlja pritvoreniku u roku od 48 časova.\nTrajanje pritvora sud svodi na najkraće neophodno vreme, imajući u vidu razloge pritvora. Pritvor odredjen odlukom\nprvostepenog suda traje u istrazi najduže tri meseca, a viši sud ga može, u skladu sa zakonom, produžiti na još tri meseca. Ako\ndo isteka ovog vremena ne bude podignuta optužnica, okrivljeni se pušta na slobodu.\nPritvorenik se pušta da se brani sa slobode čim prestanu razlozi zbog kojih je pritvor bio odredjen.\nSvako ima pravo da se slobodno kreće i nastanjuje u Republici Srbiji, da je napusti i da se u nju se vrati.\nSloboda kretanja i nastanjivanja i pravo da se napusti Republika Srbija mogu se ograničiti zakonom, ako je to neophodno radi\nvodjenja krivičnog postupka, zaštite javnog reda i mira, sprečavanja širenja zaraznih bolesti ili odbrane Republike Srbije.\nUlazak stranaca u Republiku Srbiju i boravak u njoj uredjuje se zakonom. Stranac može biti proteran samo na osnovu odluke\nnadležnog organa, u zakonom predvidjenom postupku i ako mu je obezbedjeno pravo žalbe i to samo tamo gde mu ne preti\nprogon zbog njegove rase, pola, vere, nacionalne pripadnosti, državljanstva, pripadnosti odredjenoj društvenoj grupi, političkog\nmišljenja ili gde mu ne preti ozbiljno kršenje prava zajemčenih ovim ustavom.\nJemči se sloboda misli, savesti, uverenja i veroispovesti, pravo da se ostane pri svom uverenju ili veroispovesti ili da se oni\npromene prema sopstvenom izboru.\nSvako je slobodan da ispoljava svoju veru ili ubedjenje veroispovedanja, obavljanjem verskih obreda, pohadjanjem verske\nslužbe ili nastave, pojedinačno ili u zajednici s drugima, kao i da privatno ili javno iznese svoja verska uverenja.\nSloboda ispoljavanja vere ili uverenja može se ograničiti zakonom, samo ako je to neophodno u demokratskom društvu, radi\nzaštite života i zdravlja ljudi, morala demokratskog društva, sloboda i prava gradjana zajemčenih ovim Ustavom, javne\nbezbednosti i javnog reda ili radi sprečavanja izazivanja ili podsticanja verske, nacionalne ili rasne mržnje.\nJemči se sloboda mišljenja i izražavanja, kao i sloboda da se govorom, pisanjem, slikom ili na drugi način traže, primaju i šire\nobaveštenja i ideje.\nSloboda izražavanja može se zakonom ograničiti, ako je to neophodno radi zaštite prava i ugleda drugih, čuvanja autoriteta i\nnepristrasnosti suda i zaštite javnog zdravlja, morala demokratskog društva i nacionalne bezbednosti Republike Srbije.\nSvako je slobodan da bez odobrenja, na način predvidjen zakonom, osniva novine i druga sredstva javnog obaveštavanja.\nU Republici Srbiji nema cenzure. Nadležni sud može sprečiti širenje informacija i ideja putem sredstava javnog obaveštavanja\nsamo ako je to u demokratskom društvu neophodno radi sprečavanja pozivanja na nasilno rušenje Ustavom utvrdjenog porekta\nili narušavanje teritorijalnog integriteta Republike Srbije, sprečavanja propagiranja rata ili podstrekavanja na neposredno nasilje\nili radi sprečavanja zagovaranja rasne, nacionalne ili verske mržnje, kojim se podstiče na diskriminaciju, neprijateljstvo ili nasilje.\nOstvarivanje prava na ispravku neistinite, nepotpune ili netačno prenete informacije kojom je povredjeno nečije pravo ili interes\ni prava na odgovor na objavljenu informaciju uredjuje se zakonom.\nMirno okupljanje gradjana je slobodno.\nZborovi, demonstracije i druga okupljanja gradjana na otvorenom prostoru prijavljuju se državnom organu, u skladu sa\nSloboda okupljanja može se zakonom ograničiti samo ako je to neophodno radi zaštite javnog zdravlja, morala, prava drugih ili\nbezbednosti Republike Srbije.\nUstavni sud može zabraniti samo ono udruženje čije je delovanje usmereno na nasilno rušenje ustavnog poretka, kršenje\nzajemčenih ljudskih ili manjinskih prava ili izazivanje rasne, nacionalne ili verske mržnje.\nSudije Ustavnog suda, sudije, javni tužioci, Zaštitnik gradjana, pripadnici policije i pripadnici vojske ne mogu biti članovi\nSloboda odlučivanja o radjanju\nSvako ima pravo da slobodno odluči o radjanju dece.\nRepublika Srbija podstiče roditelje da se odluče na radjanje dece i pomaže im u tome.\nOsim odnosa slobode i države, postoji odnos okruženja i slobode, jer shodno kulturi, moralu, mišljenju okruženja po određenom pitanju, sloboda pojedinca je ograničena. To ograničenje se ne da pobediti policijskom akcijom.\nsrdjazlopogledja 16:17 26.09.2011\nŠ'a je tačno tako?!\nGde si bio kada je bila aktuelna reforma pravosuđa?\nNije interes lgbt zajednice petljanje sa "reformom"? Da se ne kvare partijski odnosi?\nPitanje nasilja, negde nikog...\nDa, ali to je delo, taj pokušaj, ne neko maštanje ili izmišljanje. U slučaju parade, to je preventivna upotreba... Samo 15 'iljada policajaca.\nNe bih rekao da je ovo preventivna, oni tu rade posao, osim u slučaju da nemaju dokaza, onda je... Maltretiranje.\nvalhalen 16:56 26.09.2011\nBesramno lupetanje. To čime je sloboda učesnika parade u ovom slučaju ograničena, nisu nikakve apstrakcije poput "kulture, morala i mišljenja okruženja", nego vrlo konkretno nasilje i pretnje nasiljem, od kojih je policija dužna da zaštiti svakog građanina. Ne plaši njih osuda sredine - to im svakako ne gine - nego pretnje tipa "Čekamo vas!", kamenice i molotovljevi kokteli.\nAko ti zapretim da ću da ću da ti zavalim kamenu kocku u glavu ako odlučiš da iskoristiš neko svoje ustavno svoje, recimo pravo na slobodu govora, onda je policija dužna da te zaštiti, a mene da uhapsi. It's that simple. And, apparently, so are you.\nsrdjazlopogledja 17:39 26.09.2011\nPa preti kol'ko 'oćeš...\n"pravo na slobodu"!\n"Nema slobode dok je policija ne obezbedi!"\nsrdjazlopogledja 17:44 26.09.2011\nTo čime je sloboda učesnika parade u ovom slučaju ograničena, nisu nikakve apstrakcije poput "kulture, morala i mišljenja okruženja", nego vrlo konkretno nasilje i pretnje nasiljem, od kojih je policija dužna da zaštiti svakog građanina.\nUpravo su te apstrakcije u pitanju, kao i to da "predstavnici" lgbt zajednice, čekaju cele godine na "paradu", i ne oglašavaju se povodom nasilja i nepostojanja sudskog epiloga protiv istog.\nZa njih je reforma pravosuđa uspela, a policija mora da ispendreči svakog ko nije sa nji'ove strane kordona.\nvalhalen 20:32 26.09.2011\nMda, smajliji. Neoboriv argument, kao i uvek.\nvalhalen 20:37 26.09.2011\nDrugim rečima, na moju argumentovanu tvrdnju da se ovde ne radi o apstrakcijama, nego o konkretnim pretnjama, ti si odgovorio: "E, baš nije!".\nMora da si predsednik debatnog kluba u svom obdaništu.\nsrdjazlopogledja 22:18 26.09.2011\nI? Tvoji momci su jači? To je tvoj položaj?\nvalhalen 22:56 26.09.2011\nAko pod "momci" misliš argumenti, onda da.\nsrdjazlopogledja 23:01 26.09.2011\nArgument ti je pendrek, i da policija treba da bije, jer nisi se čuo dok su uništivali (dodatno) sudstvo.\nvalhalen 00:08 27.09.2011\nA ti? Gde si bio ti dok su sadili ruže u Brazilu?\nlemica 18:20 25.09.2011\nali naaajjace: "NEMA SLOBODE DOK JE POLICIJA NE OBEZBEDI!"\nmolim nekog od citatelja da ovu "misao" zapise za nova pokolenja,ja sam na ivici izdrzljivosti....\nmaksa83 18:24 25.09.2011\nTebi kuglager čovek da da, ti bi ga pokvario.\nprinci 00:48 26.09.2011\nNe bih ja tako potcenjivao kuglager.\nmaksa83 06:15 26.09.2011\nNemoj da ga dražiš ... zamisli:\n"Kuglager - 143 dana posle" (and counting)\npredatortz 11:46 26.09.2011\nMa šta kuglager! Teg od 10 kila!\npaulinjo 22:46 25.09.2011\nOno, šta mi se dopada kod Gorana je to što nije kontradiktoran.\nKoncept ljudskih prava u Srbiju je došao sa zapada i Goran taj zapad ceni.\nZa razliku od njega, mnogi pripadnici nevladnih organizacija primaju novac sa zapada, a javno veličaju antiglobalizam, Venecuelu i Kubu.\nJa kao amerikanofil pozdravljam oslanjanje na američku ambasadu.\nrade.radumilo 23:04 25.09.2011\nNe vidim zašto se natežete sa srdjomzlogpogleda, čovek prima platu da spinuje na blogovima i svoj posao radi vrlo profesionalno. Samo džabe trošite svoje vreme i dajete mu dodatni prostor da se raspiše.\nsrdjazlopogledja 15:48 26.09.2011\nSpin, doktor Pauli, elektroni, elektronika, mediji...\nSve je te zavera, jedna gigantska.\nDobro, pretpostavljam da ima čak pohvale u komentaru, ali ono za video, to je već sramota. Neverovatno je koliko su ateisti i antitesti, religiozni. Tu sve pršti od religije, imamo denuncijanta, invizitora, ekskomunikaciju, naravno, veštica se uvek nađe...


Blizanci mnogo vole da flertuju i retko kad se zaista posvete tome da ostanu dugo u vezi. Strah od dosade tera ih da stvari održavaju na površnom nivou i da nikad ne ulože sebe toliko da bi se osećali vezano. Osim toga, plaše se da će partner otkriti njihovog „mračnog blizanca" kojeg se toliko trude da sakriju. Ali ako pustite nekog da osvetli vašu tamu ljubavlju, zaista ćete se zbližiti.\nRak se plaši da pred drugima pokaže svoju ranjivost. A pošto su njegove emocije tako očigledne, to se dešava veoma često. Kada ga neko „razotkrije", on se oseća kao da je u milosti i nemilosti svog voljenog. Pošto se lepo osećate kad negujete druge, treba i drugima da dopustite da vam se nađu kada vam je teško i da im se otvorite.


UNS poziva novinare na protest ispred vlade | Serb.rs\nSerb.rs > SRBIJA > UNS poziva novinare na protest ispred vlade\nUNS poziva novinare na protest ispred vlade\n13. januara 2016. / Komentari su isključeni na UNS poziva novinare na protest ispred vlade\nSa jednog od protesta novinara ispred zgrade Vlade Srbije (foto:www.prelistavanje.rs)\nUdruženje novinara Srbije (UNS) pozvalo je danas novinare da u četvrtak dođu na protest ispred Vlade Srbije zbog odbijanja vlasti da primeni odredbu Zakona o javnom informisanju koja omogućava da neprodati mediji pripadnu zaposlenima.\n„UNS zahteva od vlade da hitno obezbedi prenos kapitala bez naknade na zaposlene u medijima koji na to imaju pravo… UNS traži od Vlade Srbije i premijera Aleksandra Vučića da hitno obezbede primenu zakona i smenu ministara odgovornih za nesprovođenje zakona”, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da novinari u Vranju, Boru, Subotici i još 15 gradova u Srbiji već mesecima čekaju na prenos kapitala, kako se navodi, „dok njihovi mediji polako umiru, a Zakon o javnom informisanju ostaje ;mrtvo slovo na papiru”.\nProtest je zakazan za četvrtak u 13 časova ispred Vlade Srbije.\nOznake: javno informisanje, novinara, protest, zakon / Objavljeno u: SRBIJA


Freebiking • Pogledaj temu - Paknovi - kočnice\nPaknovi - kočnice\nod forest » 22 Sep 2010, 21:14\nNedavno sam promenio paknove jer su se stari istrošili. Sve ok radi, dobro koče ali na prednjem točku užasno škripe? Šta da radim da otklonim to? Više puta sam ih skidao i ponovo stavljao ali i dalje škripe kada kočim.\nPridružio se: 26 Jul 2009, 19:12\nRe: Paknovi - kočnice\nod alazovic » 23 Sep 2010, 07:15\nKoji paknovi na koje kočnice?\nDiskovi, v-brake, kantilever?\nHoće lošiji i tvrđi paknovi tako da se ponašaju zbog smese od koje su napravljeni.\nod Nitro No1 » 23 Sep 2010, 08:11\nforest je napisao: Nedavno sam promenio paknove jer su se stari istrošili. Sve ok radi, dobro koče ali na prednjem točku užasno škripe? Šta da radim da otklonim to? Više puta sam ih skidao i ponovo stavljao ali i dalje škripe kada kočim.\nako su diskovi, problem moze biti iz razloga sto nije lepo pozicionirana celjust.\nCeljust je dobro pozicionirana kada se na praznom hodu tocka ne cuje zakacanje, ili grebanje u praznom hodu.\nAko grebe recimo posle kocenja ili zakacuje periodicno, onda znaci da ferode nisu nalegle kako treba i da c to vremenom da se samo od kocenja sredi, ali ako se slabije cuje zakacivanje a ne deljanje. A ako se cuje periodicno, treba se proveriti balans tocka, dali je lepo izbalansirano i to je to\nOvo je sto se tice dikova jer sam ih doktorirao\nod forest » 24 Sep 2010, 21:06\nKočnica je v-brake, a paknovi neki Shimano.\nTočak je izbalansiran i slobodno se okreće tj ne zakačinje paknove. Paknovi celom površinom lepo prijanjaju na felnu. Nije mi jasno zašto škripi. Da stavim malo ulja da podmažem Šalim se\nod Gruja » 24 Sep 2010, 22:58\nMa samo delji to i prestaće samo od sebe.\nod Nitro No1 » 27 Sep 2010, 07:30\nforest je napisao: Kočnica je v-brake, a paknovi neki Shimano.\nmoze tovatna mast\nGruja je napisao: Ma samo delji to i prestaće samo od sebe.\nkao sto kaze nas kolega, i ja sam imao takav problem sa mojim skotom, u pitanju su te ferodice koje same od sebe treba da nalegnu i da se istrose ajde da tako kazem, do odredjene granice gde prestaje to struganje. Ako na praznom hodu imas okretanje bez struganja, skripanja i ostalog, znaci cisto, onda nemoj da brines, to su ferode, ali obrati paznju da li ti se disk ne delje u jednoj samo strani i dali nema neka fizicka ostecenja na disku. ako je sve ok, nastavi da cepas i uzivaj.\nod zotja » 21 Nov 2010, 12:21\nGle postoji tema o struganju,grebuckanju i tako tim pratecim zvucnim efektima kocenja.Sad bih se nasalio na svoj racun i rekao da mi hitno potreban pregled kod oftamologa.Plasim se da bi mi se in box vrlo brzo napunio ucitivim sugestijama saboraca,koje jos druge upute da uzmem od lekara opste prakse .\nMeni puko filim,a nesto nisam imao vremena da svratim do servisa jer mi je bike u garanciji,pa kad sam mu dao po kocenju,al samo zadnjom(gde skrguce) ,od Zarkova pa sve do kraja Cukaricke padine,miki sve leglo ko saliveno.Mislim da sam resio problem .Ima Gruja pravo,tesi ti to i samo ce se resi!\nod Gruja » 22 Nov 2010, 00:06\nzotja je napisao: Ima Gruja pravo,tesi ti to i samo ce se resi!\nDrago mi je da sam svojim 'strucnim' savetom pomogao resavanje ovih problema.\nod kunalagon » 05 Sep 2011, 10:49\nTakodje imam slican problem sa Avid Juicy 7. Škrguću, ržu i kao da klokoću. Neki mi kažu kao da imam vodu pa klokoće, sto je ustvari udaranje plocica o rupe rotora. Cela vila se trese kada kocim; narocito prednjom tako da ruke ne mogu da drzim na kormanu normalno. Uopste ne znam zasto se to desava bez obzira kolko se vozi, nove ili ne nove paknove. Jedino prestaje kada se koci pri vecoj brzini, recimo 60km/h. To se desava tako od kada sam ih kupio.


Složene figure | On-line učionica\nFiled under: III razred,Matematika — jelena100janovic @ 3:58 pm\nSložena figura je figura koja se sastoji od dva ili više osnovnih oblika. Evo slike jednog primera.\nObično, kada naiđemo na složenu figuru, treba nam da nađemo njen obim ili površinu. Postoje dva opšta načina nalažena površine ovakvih figura.\nPrvi način: Nađemo površine elementarnih figura od kojih se sastoji složena figura. Površina složene figure će onda biti zbir površina elementarnih figura.\nDrugi način: Nađemo površinu figure veće od složene figure i površine delova veće figure koje nisu uključene u složenu figuru. Površina složene figure će onda biti razlika površine velike figure i površina delova veće figure koje nisu uključene u složenu figuru.\nBez obzira na to koji način izabeemo, najveći posao je određivanje dimenzija koje su nam potrebne za računanje obima ili površine.\nPrimer 1: Nađimo obim i površinu složene figure ispod. Za nalaženje površine, koristićemo prvi način.\nRešenje: Figura je podeljena na 1 trougao i dva pravougaonika. Prvo ćemo naći sve nedostajuće dužine linija.\nSada možemo naći obim sabirajući dužine svih stranica:\nA onda ćemo naći površine svih delova, a zatim i površinu složene figure:\nPrimer 2: Nađimo površinu iste figure koristeći drugi način.\nRešenje: Naći ćemo površinu velikog pravougaonika, malog neobojenog pravougaonika i malog neobojenog trougla. Onda ćemo oduzeti da bi dobili površinu složene figure. Kao i malopre, prvo ćemo naći dužine svih linija.\nI sada je površina:\nPrimer 3: Uporedimo dva načina. Koji je bolji?\nRešenje: U oba slučaja smo imali računanje 4 površine, tako da su u ovom slučaju pristupi podjednako dobri.\nMeđutim, ako se malo zamislimo, moglo je i brže:\nSada je površina:\n[…] Složene figure […]\nPovratni ping od Sadržaj članaka matematike za treći razred | On-line učionica — 13. oktobra 2016. @ 3:59 pm | Odgovor


Haris Huskic 01.12.2020 11:56\nU toku je svečanost povodom 15. godišnjice dana Oružanih snaga BiH. Tokom proteklih godina Oružane snage su dale angažovano i profesionalno radile, te dale svoj doprinos na euroatlanskom putu naše zemlje.\nNačelnik zajedničkog štaba OSBiH generalpukovnik Senad Mašović prisjetio se samo nekih od rezultata koje su Oružane snage BiH uradile za sve ove godine. On je naglasio da su OSBiH relativno mlada institucija BiH, ali da konstantno rastu.\n“Reforma odbrambenog sistema, kojom su oformljene Oružane snage BiH, ocijenjena je kao najefijasnija u postdejtonskom periodu. Stekli smo povjerenje vlasti, ali i građana. Bez obzira na sve poteškoće rezultati su vidljivi. Profesionalnost naših pripadnika vidi se i u mirovnim misijama širom svijeta” rekao je Mašović dodajući kako su proteklom periodu radili i na podmlađivanju personala, te je postotak žena u Oružanim snagama porastao na 8,7%.\nRezultati su vidljivi i u oblasti deminiranja na šta ukazuje i cifra od dva miliona kvadratnog prostora kojeg su deminirali bez ljudskh žrtava. Značajan je njihov doprinos i u ovom okolnostima pandemija koronavirusa gdje su, podjeća ministar odbrane BiH Sifet Podžić Oružane snage bile raspoređene po cijeloj BiH radeći dezinfekciju prostora, ali i postavljanju šatorskih karantinskih naselja na granicama naše zemlje.\n“Ovo nije samo značajan datum za Ministarstvo odbrane BiH i Oružane snage, ovo je značajan datum na našu državu. Postignuti su značajn rezultati, a rad sa NATO-om i rad na Programu reformi je svakako jedan od njih. Time je naša zemlja pokazala da je spreman i pouzdan partner u očuvanju mira i svijetu.” zaključio je ministar Podžić.\nOvoj svečanosti inače prisustvuju i članovi Predsjedništva BiH Šefik Džaferović i Željko Komšić. Predstavnici Oružanih snaga BiH istoristili su priliku da još jednom ukažu nadležnima na potrebu povećanja budžeta kojim bi se OSBiH dodatn modernizovale i nastavile predano sa svojim aktivnostima.\nPrethodni članakNastavak turbulencija unutar DNS-a – Banjac podnio ostavku\nNaredni članakDemokratska fronta: Drugovi iz SDP-a, ako ste prodali Srebrenicu, hoćete li i državu?


MIŠA VACIĆ PROGOVORIO O OPTUŽBAMA DA JE KUPOVAO GLASOVE PO VRANJU: Pominje banke na Jupiteru | Novi Centar\nNaslovna Aktuelno MIŠA VACIĆ PROGOVORIO O OPTUŽBAMA DA JE KUPOVAO GLASOVE PO VRANJU: Pominje...\nMIŠA VACIĆ PROGOVORIO O OPTUŽBAMA DA JE KUPOVAO GLASOVE PO VRANJU: Pominje banke na Jupiteru\n– Vranje sam dobio baš kao i još šest gradova u kojima je Srpska Desnica prešla cenzus. Na prvom mestu, imali smo kvalitetan i autentičan program, zasnovan na sabornosti i domaćinskim vrednostima. Oko tog programa se okupio tim ostvarenih ljudi, prepoznatih u svojim zajednicama kao čestiti domaćini. Srpska Desnica je u proteklih godinu dana osnovala 60 odbora širom Srbije.\n– Moram vas ispraviti u dve stvari. Prvo, u Vranju Srpska Desnica postoji već godinu i po dana. Od samog osnivanja najjači odbor Srpske Desnice je Vranje. Dokaz tome je što na osnivačkoj skupštini Srpske Desnice u salu skupštine grada Vranje nisu mogli da stanu svi delegati. Postoji na internetu i video zapis gde se vidi 450 ljudi koji žele, a ne mogu da uđu u salu. Takođe, potvrda našeg postojanja je da je i pre ovih izbora Srpska Denica imala odborničku grupu od osam gradskih odbornika u skupštini Vranja, koji su pristupili odmah po osnivanju Srpske Desnice u gradu.\n– Srpska Desnica neprekidno radi na terenu, kako nam je slogan u Vranju i bio: ,,od naroda za narod”. Da li vam je logičan naš rezultat u Merošini od 10,5% ili u Medveđi na izborima pre godinu dana 6,55% koji su nam takođe bili prvi izbori u tim mestima?\n– Ma nije samo 100 evra, svakome je plaćeno otvaranjem računa sa neograničenim sredstvima u banci na Jupiteru…\n– Nemam šta da budem spreman, odgovaraću u skladu sa zakonom, kao i svaki drugi građanin.\n– Srpska Desnica je dobila 9-10 hiljada glasova u Vranju (20%) i Vranjskoj Banji (15,5%). Da li ima toliko Roma tamo?\n– Ne bih komentarisao šta su drugi radili, i tokom kampanje nikoga nismo pominjali od političkih konkurenata ili protivnika.\n– Oni koji mi stavljaju tu optužbu koja mi nije teret, ne znaju ni gde je Vranje.\n– Zadovoljstvo mi je da donosim osmeh svom narodu. I mene su pobede Desnice u mnogim gradovima, pogotovo u Vranju ožarile osmehom.\n– Vranje, Vranjska Banja, Merošina, Pirot, Lajkovac, Niška Banja, i u još četiri grada imamo odbornike gde nisu bili izbori sada, poput Medveđe, Mionice…\n– Kosovo i Metohija su crvena linija, nema kompromisa. Ne damo Srpski Kosmet po svaku cenu, ne samo mi, ne da ga ni narod Srbije.\n– Kandidovao sam se jer sam, kao što pitanje vaše kaže, uveren u snagu na lokalu. Još nismo pokrili stranačkom strukturom celu Srbiju, to moram dodati. Kada naš program dopre do svakog domaćinstva izaći ćemo na republičke izbore sigurni u svoju snagu i na republičkom nivou.\n– Takođe razlog neizlaska je što je svaka desničarska opcija izašla za sebe. Lično sam pozivao na jedinstveni patriotski blok.\n– Za sledeće izbore verujem da ćemo pokriti svojom mrežom svako selo i naselje u Srbiji, a i da će drugi deničari suzbiti sujetu, pa da zajedno osvojimo 20% na republici.\nPrethodni članakŠutanovac: Mi smo na proteste išli sa zastavama\nSledeći članakČeda Jovanović: Demonstranti ruše dogovor sa Albancima


Vuković: Crna Gora tačka oslonca EU - Vijesti.me\nUSTAVNI ODBOR SKUPŠTINE\nVuković: Crna Gora tačka oslonca EU\n„Učestvujući u debati, Vuković je govorio o Crnoj Gori kao državi kandidatu za člana u EU i potrebi očuvanja ujedinjene Evrope iz ugla Zapadnog Balkana, kao kolektivne i individualne šanse za budućnost“, kaže se u saopštenju\nCrna Gora je tačka oslonca Evropske unije (EU) na Zapadnom Balkanu i evropska država po pitanju kulture, tradicije i političkih stavova, ocijenio je predsjednik Ustavnog odbora Skupštine, Miodrag Vuković.\nOn je danas sa članom Odbora, Danijelom Živkovićem učestvovao na međuparlamentarnom sastanku posvećenom stanju i statusu debate o budućnosti Evrope, koji je organizovao Odbor za ustavna pitanja Evropskog parlamenta (EP) u Briselu.\nIz Skupštine je saopšteno da su članovi nacionalnih parlamenata diskutovali sa predstavnicima evropskih institucija i ekspertima o evropskoj budućnosti u institucionalnom i političkom smislu, u svjetlu svevidljivije potrebe reformi Unije, ali i imajući u vidu predstojeće izbore za EP naredne godine.\n„Učestvujući u debati, Vuković je govorio o Crnoj Gori kao državi kandidatu za člana u EU i potrebi očuvanja ujedinjene Evrope iz ugla Zapadnog Balkana, kao kolektivne i individualne šanse za budućnost“, kaže se u saopštenju.\nVuković kazao da je zadovoljan porukama da Crna Gora predstavlja pozitivan primjer lidera u evropskim integracijama.\nNavodi se da se Vuković osvrnuo na skorašnje obraćanje crnogorskog predsjednika, Mila Đukanovića na sjednici EP u Strazburu, kao i na otvorene poruke podrške Crnoj Gori koje je uputio predsjednik najvišeg predstavničkog tijela Unije, Antonio Tajani.\nVuković je ocijenio da je Crna Gora tačka oslonca EU na Zapadnom Balkanu i evropska država po pitanju kulture, tradicije i političkih stavova.\n„Poslanici nacionalnih parlamenata zajedno sa evroposlanicima saglasni su oko postojanja potrebe održavanja projekta ujedinjene Evrope i snažnijeg vođstva i vizije EU, uz zajedničko promišljanje koncepta unutrašnjih reformi“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da su parlamentarci EU pozdravili i ukazali na značaj prisustva predstavnika zemalja kandidata Crne Gore, Albanije i Turske, sastancima sa tematikom budućnosti EU, kojim se potvrđuje dalja potreba integracije i neophodnost očuvanja Unije kao zajednice utemeljene na zajedničkim evropskim i demokratskim vrijednostima\nMa niko kao mi. A doma znamo ko smo i kakvi smo.\nMEDITERAN 1 nedelja i 5 dana\nPokusavam da zamislim jednu "evropsku drzavu po pitanju kulture" , u cijem glavnom gradu ne postoji cak nijedna prava galerija ili muzej, ali mi to ne polazi za rukom ...\nPĐujić 1 nedelja i 5 dana\nJeste li vi realni..normalni...rekli su vam za 7 godina i prestanite da guslate i svirate ....vise...da obmanhujete ovaj nepismeni i zatucani narod glupim floskulama, laznim !


Iako je naša selekcija važila za favorita pre ovog susreta, bilo je neophodno razliku u kvalitetu pokazati i na terenu. Izabranice selektora Ljubomira Obradovića u meč su ušle oprezno, svesne važnosti utakmice, ali su se ubrzo razigrale a potom i deklasirale svoje protivnice. Naše su povele na početku serijom 8:1, potom je usledio mali pad u igri, ali pitanje pobednika nije dovođeno u pitanje.\nSrbija je bila skoncentrisana na svoju igru, jaku odbranu i kreativan napad, na šta domaćin nije imao odgovor. Na kraju zaslužen trijumf naših rukometašica i to sa deset golova razlike.\nNajbolje na parketu bile su Italijanke Rotondo i Del Balco sa po sedam golova, ali su ostale uskraćene za podršku ostatka ekipe. Od naših istakli su se Pop-Lazićeva i Nikolićeva sa po pet pogodaka.\nRevanš ove dve selekcije igra se u Nišu u sredu 14. juna, sa početkom u 18 časova, a bolji iz dvomeča će dobiti kartu za planetarni šampionat krajem godine (od 1. do 17. decembra).\nItalija - Srbija 23:33 (11:16)\nDvorana: Kiene arena, Padova. Gledalaca: 3.267. Sudije: Vagif Alijev i Alekper Agakišijev (Azerbejdžan).\nItalija: Menegin, Trombeta, George 4 (3), Dala Kosta 2, Rotondo 7 (1), Del Balco 7, Krosta, Kapelaro, Pruenster, Đilardi, Lučin, Dibona, Napoletano, Babo 2, Fanton, Ravas 1.\nSelektor: Peter Nađi.\nSrbija: Radosavljević 1, Krpež-Šlezak, Kuridža, Lavko 4 (1), Damnjanović 4, Janjušević 2, Georgijev 2, Pop-Lazić 5, Obradović 4, Kolundžić, Nikolić 5, Milošević 1, Stoiljković 3, Lojpur, Graovac, Dmitrović 2.\nSelektor: Ljubomir Obradović.


RTS :: Glumica Radmila Tomović pala sa scene, prevezena u bolnicu\nKultura Glumica Radmila Tomović pala sa scene, prevezena u bolnicu\nnedelja, 14. jul 2019, 10:33 -> 15:08\nRadmila Tomović, glumica Ateljea 212 je povređena prilikom pada sa scene u Domu kulture u Baru, prilikom izvođenja predstave "Homo Faber". Glumica je u stabilnom stanju.\nPredstava "Homo Faber" Ateljea 212 u režiji Ane Tomović koja je sinoć igrana u okviru "Barskog ljetopisa" u Domu kulture Bar prekinuta je nakon što je glumica Radmila Tomović pred kraj predstave pala sa scene.\nScena je bila u polumraku kada se dogodio nesrećni slučaj. Do nesreće došlo u momentu kada je predstava već zašla u finalnu trećinu. U tom trenutku svetla su bila usmerena samo na sredinu pozornice gde je sedeo glavni protagonista Svetozar Cvetković, dok je obod bine bio u potpunom mraku.\nGlumici je nakon pada odmah pritrčalo nekoliko barskih lekara koji su bili u publici, a predstava je prekinuta.\n"Ostali akteri bili su na bini "okamenjeni", pa je par minuta publika mislila da je to dio predstave. Očigledno tome su doprinjeli šokirani glumci u tim trenucima, pa je jauk povrijeđene tek nakon par minuta shvaćen kao nesrećni slučaj zbilje, a ne dio predstave", piše jedro.bar.\nHitna pomoć je ubrzo pristigla, i povređenu glumicu prevezla u medicinsku ustanovu.\nDirektor Opšte bolnice Bar Dragosav Tomanović rekao je Vijestima da je glumica Radmila Tomović zadobila prelom zadnjeg pršljena.\n"Tomović je stabilno, u toku dana ćemo je transportovati do aerodroma Golubovci, a u Beogradu će nastaviti oporavak", rekao je doktor Tomanović.


Ovaj članak predstavlja osnovni koncepti u programu Microsoft Word za nove korisnike prvi koraci pri kreiranju složene, profesionalnog izgleda dokumenata.\nKliknite na dugme "Start" ili pritisnite taster Windows na tastaturi da biste prikazali meni " Start ".\nNa listi aplikacija pronađite reči i kliknite na nju. Pojaviće se polazni ekran i Word pokreće.\nSavet: Prvi put pokrenete Word, Microsoft ugovor o licenciranju softvera može da se pojavi.\nDa napustite Word, kliknite na dugme x u gornjem desnom uglu ekrana.\nAko ste izvršili promene nakon poslednjeg čuvanja dokumenta, pojavljuje se okvir za poruke sa pitanjem ako želite da sačuvate promene. Da biste sačuvali promene, kliknite na dugme da. Da biste zatvorimo bez čuvanja promena, kliknite na dugme ne. Ako ste kliknuli na dugme " x " greškom, kliknite na dugme Otkaži.\nObilazak korisnički interfejs programa Word\n1 naslovne trake: prikazuje ime datoteke dokumenta koji se uređuje i ime softvera koji koristite. Obuhvata i standardne umanji, vraćanje u prethodno stanje i zatvaranje dugmad.\nPriručna traka 2 : komande koje se često koriste, kao što je sačuvate, opozovete, a Ponavljanje nalaze ovde. Na kraju Priručna traka je spusti meni gde možete da dodate druge najčešće ili često potrebne komande.\nKartica "datoteka" 3 : Kliknite na ovo dugme da biste pronašli komande koje deluju na dokument same umesto na sadržaj dokumenta, kao što je novo, Otvaranje, Sačuvaj kao, Štampanjei Zatvaranje.\nTraka za 4 : komande potrebne za rad nalaze ovde. Izgled traci će se promeniti u zavisnosti od veličine monitoru. Word će komprimovati trake tako što ćete promeniti raspored kontrola da biste prilagodili manja monitora.\nProzor uređivanje 5 : prikazuje sadržaj dokumenta uređujete.\nTraka za pomeranje 6 : omogućava da promenite poziciju prikaza uređujete dokument.\n7 statusnoj traci: prikazuje informacije o dokumentu uređujete.\n8 kontrola za zumiranje slajda: omogućava da promenite postavke zumiranja dokumenta uređujete.\nČuvanje i otvaranje dokumenta\nU programu Word, morate da sačuvate dokument tako da možete da zatvorite program bez izgubili svoj rad. Kada sačuvate dokument, on se skladišti kao datoteku na računaru ili na lokaciji na mreži. Kasnije, možete da otvorite datoteku, da ga promenite i da ga odštampate.\nDa biste sačuvali dokument, uradite sledeće:\nKliknite na dugme Sačuvaj na priručnoj traci. Pojavljuje se prozor Sačuvaj kao .\nOdaberite lokaciju na kojoj želite da sačuvate dokument i u polju ime datoteke unesite ime datoteke. Da biste promenili ime datoteke, otkucajte novo ime datoteke.\nMožete da otvorite Word dokument da biste nastavili rad. Da biste otvorili dokument, uradite sledeće:\nOtvorite istraživač datoteka i izaberite stavku dokumenti. Pojavljuje se lista dokumenata.\nAko je dokument koji želite da radite na listi, kliknite na ime datoteke da biste otvorili dokument. Ako dokument nije na listi, idite na lokaciju na kojoj ste skladišti datoteku i kliknite dvaput na datoteku. Pojaviće se polazni ekran programa Word, a zatim se prikazuje dokument.\nSavet: Takođe možete da otvorite dokument iz programa Word tako što ćete kliknuti na karticu datoteka i zatim kliknuti na dugme Otvori. Da biste otvorili dokument koji ste sačuvali nedavno, kliknite na vezu nedavno.\nPre nego što uredite ili oblikovanje teksta, prvo morate da izaberete tekst. Pratite sledeće korake da biste izabrali tekst.\nPostavite na curser na početku tekst koji želite da uređujete ili oblikujete, a zatim pritisnite levi taster miša.\nDok držite pritisnut levi taster miša, premestite ga nadesno (koji se zove „prevući”) da biste izabrali tekst. Boju pozadine se dodaje na lokaciji izabranog teksta da biste naznačili opseg selekcije.\nVećina alatke za oblikovanje teksta možete da pronađete tako što ćete kliknuti na kartici Početak , a zatim odabrati iz grupa " Font ".\n1 ovo je kartica Početak .\n2 ovo je grupa " Font " na kartici " Početak ".\n3 ovo je dugme "podebljano". Pogledajte dolenavedenu tabelu za imena i funkcija dugmadi u grupi Font .\nMenja veličinu teksta.\nPromena na izabrani tekst u velika slova, mala slova ili druge uobičajene termine.\nBriše sve oblikovanja izabranog teksta, ostavite samo čisti tekst.\nOmogućava da izabrani tekst podebljano.\nPrebacuje na izabrani tekst u kurziv.\nCrta liniju u okviru izabranog teksta. Kliknite na padajuću strelicu da biste izabrali tip podvlačenja.\nCrta liniju preko sredine izabranog teksta.\nKreira indeksnog znakova.\nKreira eksponentnim tekstom znakova.\nPrimena vizuelni efekat na izabrani tekst, kao što su senke, sjaj ili odraz.\nStilovi omogućavaju vam da brzo oblikovanje glavnih elemenata u dokumentu, kao što su naslovi, naslove i prevod. Pratite sledeće korake da biste primenili stilove teksta u dokumentu.\nOznačite tekst koji želite da promenite.\nNa kartici Početak u grupi Stilovi , zadržite pokazivač stil da biste videli pregled uživo direktno u dokumentu. Da biste videli kompletnu listu stilova, kliknite na strelicu još da biste otvorili okno stilova .\nDa biste primenili stil koji je najpodesniji za tekst, kliknite na njega.\nKada završite Primenjivanje stilova na pojedinačne elemente, Word vam omogućava da koristite stil podešavanje da biste promenili izgled čitav dokument sve odjednom.\nNa kartici Dizajn , u grupi Oblikovanje dokumenta , odaberite neki od unapred definisani stil skupova, kao što su Osnovni ili obični. Zadržite pokazivač stil podešavanje da biste videli pregled uživo direktno u dokumentu. Da biste videli više unapred definisani stil skupovi, kliknite na strelicu nadole sa desne strane grupi Oblikovanje dokumenta .\nDa biste primenili stil skup koji je najpodesniji za tekst, kliknite na njega.\nMenjanje proreda u dokumentu\nU programu Word možete lako da promenite prored između redova i pasusa u dokumentu.\nNa kartici " Dizajn ", kliknite na dugme Prored između pasusa da biste videli listu padajući meni opcije proreda između pasusa. Postavite pokazivač iznad bilo koje stil razmak između pasusa da biste videli pregled uživo direktno u dokumentu.\nKada pronađete željeni izgled, kliknite na nju.\nSavet: Da biste definisali sopstvene razmak između pasusa, odaberite Prilagođeni razmak između pasusa.\nTo je lako da biste pregledali raspored dokumenta će izgledati kada se odštampa bez zapravo štampanja.\nKliknite na dugme Odštampaj da biste videli pregled dokumenta.\nPregledajte Postavke za sva svojstva, možda ćete želeti da promenite.\nDa biste koristili Word, potražite ikonu programa Word u "Start" meni i kliknite na nju.\nKliknite na dugme "Start" da biste prikazali meni " Start ".\nPostavite na Sve programeSistema Microsoft Office, a zatim izaberite stavkuMicrosoft Word 2010.\nPojaviće se polazni ekran, a Word pokreće.\nDa biste prestao, odaberite izlaz komande na kartici datoteka .\nOdaberite stavku Izađi.\nAko ste izvršili promene nakon poslednjeg čuvanja dokumenta, pojavljuje se okvir za poruke sa pitanjem ako želite da sačuvate promene. Da biste sačuvali promene, kliknite na dugme da. Da biste zatvorimo bez čuvanja promena, kliknite na dugme ne. Ako ste kliknuli na dugme Izađi greškom, kliknite na dugme Otkaži.\nDugmad za prikaz 8 : omogućava da promenite prikaz režim uređivanja dokumenta da odgovara vašim potrebama.\n9 kontrola za zumiranje slajda: omogućava da promenite postavke zumiranja dokumenta uređujete.\nU programu Word, morate da sačuvate dokument tako da možete da zatvorite program bez izgubili svoj rad. Kada sačuvate dokument, on se skladišti kao datoteku na računaru. Kasnije, možete da otvorite datoteku, da ga promenite i da ga odštampate.\nNavedite lokaciju na kojoj želite da sačuvate dokument u okviru Sačuvaj u . Prvi put sačuvate dokument, prvi red teksta u dokumentu je unapred popunjena u kao ime datoteke u polju ime datoteke . Da biste promenili ime datoteke, otkucajte novo ime datoteke.\nJe dokument sačuvan kao datoteka. Ime datoteke na naslovnoj traci se menja u skladu ime sačuvanu datoteku.\nIdite na lokaciju na kojoj ste skladišti datoteku i kliknite dvaput na datoteku. Pojaviće se polazni ekran programa Word, a zatim se prikazuje dokument.\nSavet: Takođe možete da otvorite dokument iz programa Word tako što ćete kliknuti na karticu datoteka i zatim kliknuti na dugme Otvori. Da biste otvorili dokument koji ste sačuvali nedavno, kliknite na nedavno\nVećina alatke za oblikovanje teksta se nalaze tako što ćete kliknuti na kartici Početak , a zatim odabrati iz grupa " Font ".\nNa kartici Početak u grupi Stilovi , zadržite pokazivač stil da biste videli pregled uživo direktno u dokumentu.\nKada završite Primenjivanje stilova na pojedinačne elemente, Word 2010 vam omogućava da promenite izgled čitav dokument sve odjednom.\nPostavite pokazivač na Skup stilova da biste pronašli unapred definisani stil skupove. Zadržite pokazivač stil podešavanje da biste videli pregled uživo direktno u dokumentu.\nSa Word 2010, lako možete da promenite prored između redova i pasusa u dokumentu.\nPostavite pokazivač na Razmak između pasusa da biste pronašli izbora ugrađene pasusa razmak između stilova. Postavite pokazivač iznad bilo koje stil razmak između pasusa da biste videli pregled uživo direktno u dokumentu.


Koliko je Megan u 2019. trošila na odeću: Od jedne njene kombinacije da živite kao CAR U SRBIJI, a od ukupne sume da se OSIGURATE ZA CEO ŽIVOT\nDa se dobro oblačila u 2019. godini, videli smo iz meseca u mesec. A koliko je dobar stil koštao Megan Markl?\nPiše: J.M. 25.12.2019. 09:42\nKoliko stvarno Megan Markl troši novca na odeću? Pogledajte! Foto: Profimedia\nCenovnik je doneo "Dejli mejl", verujemo sa posebnim zadovoljstvom. Britanski list se trenutno sudi sa Megan Markl i princom Harijem koji su ga tužili zbog "ugrožavanja privatnosti" i objavljivanja pisma koje je vojvotkinja od Saseksa poslala ocu Tomasu Marku, početkom ove godine, kao i zbog promene njegove sadržine. Ipak, moramo da naglasimo da je ovaj list i pohvalio štedljivost Megan s obzirom da je u 2019. na nove odevne komade i nove "primerke" nakita potrošila 29,072,710 dinara!!!\nPiše "Dejli mejl" da je ovo daleko manja suma u odnosu na 55,845,305 dinara koliko je 2018. dala za obnovu garderobera i cipelarnika.\nMegan Markl su tokom 2019. i hvalili i kudili zbog stila. Ovo drugo su radili Britanci koji su joj zamerali što je umesto britanskih dizajnera češće nosila modele američkih kreatora (ti isti Britanci su je kritikovali i zbog "prava" na privatnost i distance prema javnosti koju, prema njihovom mišljenju, a u skadu sa njenom funkcijom, ne treba da pravi).\nImala je vojvotkinja i ove godine veliki modni uticaj na planetarnom nivou. Modnim izborima je pravila mudre diplomatske poteze i diktrala trendove na modnom tržištu kao i potražnju za odevnim predmetima koje je nosila.\nŽelela to ili ne, vodila je tihi modni rat sa Kejt Midlton za modnu prevlast u Britaniji i u svetu, čak ju je i zasenila, a birala je slična modna sredstva - koliko -toliko pristupačnu odeću i detalje (ipak, nije često umela da odoli pa je birala papreno skupe modele).\nLjubav i poznati u 2019.\nNajskuplji odevni predmet koji je obukla ove godine bila je "Dior" haljina u kojoj se pojavila u februaru u Maroku, a njena cena je 12,358,599 dinara, dok je novčana vrednost odevne kombinacije bila 13,731,776 dinara.\nNajmanje para na garderobu potrošila je za posetu rodnoj Africi (558,661 dinara) iako je taj put trajao duže od putovanja u Maroko. "Skromna odeća" koju je tada nosila smatra se uspešnom diplomatskom, modnom merom, a i njenom iskrenom željom da ne odudara od okruženja.\nSve u svemu, njen stil je ovoliko koštao, uz napomenu da Megan sigurno određenu odeću i nakit dobija "free" od uticajnih modnih imena kojima je čast da ih ona reklamira.\nSve u svemu, ako želite da se oblačite kao Megan, evo koliko će vam para biti potrebno.\nMegan Markl u januaru u LondonuFoto:Profimedia\nPrva kombinacija kroz brendove i cene izgleda ovako:\n- kaput "Oskar de la Renta" 309 hiljada dinara.\n- haljina "Hatch" 22, 5 hiljada dinara\n- prsten "Missoma Interstellar" koji je nosila ranije\n- kožna tašna "Viktorija Bekam" 197, 5 hiljada dinara\n- sandale Đambatisto Rosi, nosila ih je pre\n- minđuše "Kamai Felicity" 86 hiljada dinara.\nKada se sve sabere, cena njene odevne kombinacije je 615 000 dinara .\n.- kaput naše dizajnerke Bojane Sentaler Nikolić - 144000 dinara\n- haljina "Artizia Maxwell" 14 hiljada dinara\n- cipele "Stuart Weitzman" 41 hiljada dinara\n- torba "Gabriela Hearst Demi" 206 hiljada dinara\n- minđuše "Pippa Small Nosheen Stud", nosila ranije\n- "i+i Crescent Moon" prsten 25, 8 hiljada dinara\n- ogrlica "Wide Ripple" 32, 8 hiljada dinara.\nUkupna suma je 464 000 dinara.\nGlamurozno izdanje Megan MarklFoto:Profimedia\n- haljina "Roland Mouret Sarandon Paneled" 478 000 dinara\n- torba "Živanši" sa kojom smo je i ranije viđali\n- sandale "Stuart Weitzman Nudistsong" u kojima je i ranije hodala\n- ogrlica koja je pripadala princezi Dajani\n- minđuše "Pippa Small Kyanite Classic Stud" 51, 2 hiljade dinara.\nUkupno: 529 000 dinara.\nMegan Markl, februar, London Foto:Profimedia\n- kaput "Amanda Wakeley Sculpted" , stari modni izbor\n- haljina "Kelvin Klajn" 154, 6 hiljada dinara\n- cipele "Ralf Loren" koje je već nosila\n- minđuše "Vanessa Tugendhast Precious" sa kojima se takođe, već predstavila u javnosti\n- torba ""Ralf Loren" stari modni izbor\n- prsten "Catbird NYC", i pre je nosila.\nUkupno: 154 000 dinara .\nNajskuplja njena haljina u 2019.\nMegan Markl u Maroku Foto:Profimedia\nOvo je ta najskuplja "Dior" haljina od 12,362,198 dinara, a ostali detalji stajlinga su:\n- cipele "Dior" 81 hiljada\n- torba "Dior" 190 hiljada dinara\n- minđuše koje je pre nosila.\nUkupno: 12,631,503 dinara.\nIzdanje za treći mesec u godiniFoto:Profimedia\n- kaput "Viktorija Bekam" 274, 7 hiljada dinara\n- šešir, cena nepoznata\n- midi haljina "Viktorija Bekam" 229 hiljada dinara\n- torba "Viktorija Bekam" 205, 6 hiljada dinara\n- cipele "Viktorija Bekam" 77, 6 hiljada dinara\n- ogrlica koja je pripadala princezi Dajani.\nUkupno: 787 hiljada dinara.\nMegan Markl sa sinom Arčijem Harisonom, suprugom Harijem, kraljicom Elizabetom II, princom Filipom i Dorijom Ragland, u Vindzoru nekoliko dana nakon Arčijevog rođenjaFoto:Profimedia\n- haljina "Grace Wales Bonner" 109, 8 hiljada dinara\n- cipele Manolo Blanik, nosila ih je ranije\n- minđuše "Natalie Marie" 180 hiljada dinara\n- ogrlica "Jennifer Meyer", već ju je nosila.\nUkupno: 290 hiljada dinara.\nPrvo pojavljivanje nakon rođenja sina Arčija Harisona 6. maja 2019, LondonFoto:Profimedia\n- fascinator "Bespoke Noel Stewart Navy", cena nije poznata\n- kaput i haljina "Živanši" 618,014 dinara.\n- torba "Živanši" 114 hiljada dinara\n- "Navy" rukavice, cena nije poznata\n- minđuše "Nikos Koulis", cena nije poznata.\nUkupno: 732 hiljada dinara.\nFotografija sa Arčijevog krštenjaFoto:Profimedia\n- haljina "Dior" 1,373,262 dinara.\n- sandale "Kristijan Dior", stari izbor\n- šešir "Stephen Jones", cena nije poznata\n- minđuše "Kartijer" koje je i pre nosila.\nUkupno: 1,373,262 dinara.\nNa premijeri filma "The Lion King" u LondonuFoto:Profimedia\n- sandale "Aquazzura" 101 hiljada dinara\n- haljina "Džejson Vu", 260, 9 hiljada dinara\n- torba "Guči", već ju je nosila\n- minđuše "Lorraine Schwartz & Onyx", stari izbor\nUkupno: 362 hiljade dinara.\nSa Kejt Midlton na Vimbldonu: koja je bila bolje odevena?Foto:Profimedia\n- haljina "Lisa Marie Fernandez Linen", 74,8 hiljada dinara\n- naočare "Stela Makartni", 21,2 hiljade dinara\n- espadrile "Brother Vellies", 20,5 hiljada dinara\nUkupno: 116,7 hiljada dinara.\nMegan Markl, LondonFoto:Instagram\n- košulja 11, 6 hiljada dinara\n- cipele "Stuart Weitzman" , nosila ih je ranije\n- ogrlica "Wwake", nosila ih je i pre\n- prsten "Pippa Small Durga", stari izbor\n- prsten "Pippa Small Herkimer", nije novi\n- "I & I" prsten, takođe ga je pre nosila.\nUkupno: 11, 6 hiljada dinara.\nMegan na finalu US Opena u Njujorku Foto:Profimedia\n- blejzer "J. Crew Juliette", 15, 6 hiljada dinara\n- haljina "J. Crew Juliette" 12, 4 hiljade dinara\n- naočare "Viktorija Bekam", nosila ih je ranije\n- ogrlica "Birthstone" 26 hiljada dinara\n- minđuše "Jennifer Meyer", ima ih od ranije\n- ogrlica "Alemdara Evil Eye", 37, 7 hiljada dinara\n- torba "Karolina Herera", nosila ju je pre.\nUkupno: 92 hiljade dinara.\nSa sinom u AfriciFoto:Profimedia\n- haljina "Club Monaco", 50, 8 hiljada dinara\n- minđuše "Jennifer Meyer", nosila ih je pre\n- prsten "Jennifer Meyer", već ga je ponela kao detalj\nUkupno: 50, 8 hiljada dinara.\nO ovoj suknji se dosta pričaloFoto:Profimedia\n- cipele "Sarah Flint", 38 hiljada dinara\n- prsten "Vargas Goteo Manta", 63,7 hiljada dinara\n- prsten "Bow Knot" 19 hiljada dinara\n- minđuše "Emily Mortimer Hera", nosila ih je pre\n- suknja "Hugo Bos", 50,6 hiljada dinara\n- bluza od kašmira "Joseph Red", 32 hiljade dinara.\nUkupno: 203 000 dinara.\nMegan će sigurno i u 2020. diktirati trendoveFoto:Profimedia\n- kaput Bojane Sentaler Nikolić, 192 hiljade dinara\n- čizme "Tamara Mellon", 84,5 hiljada dinara\n- kožne rukavice koje je i pre nosila\n- midi haljina "TBC "\n- fascinator "Philip Treacy", cena nije poznata\nUkupno: 276,6 hiljada dinara.\nKoja kombinacija se vama najviše dopada? Da li je u redu što su odeća i nakit ovoliko skupi, to ne bismo da vas pitamo!\nstil poznatih Megan Markl novac\nMegan Markl VEĆ MESECIMA NOSI SAMO OVAJ KOMAD ODEĆE i savršen je: Nosi se u SVAKOJ SITUACIJI tokom cele godine i SVAKOJ ŽENI STOJI BESPREKORNO\nSve o haljini Hejli Biber od koje nam je zastao dah\nPAŽNJA, PAŽNJA - evo nove BOGINJE MODE! Sinoć u Los Anđelesu sve oči bile su uprte u NJENU ŠOK HALJINU - izgleda PRE-LE-PO, a ovo je konačni dokaz da je kraljica stila!\nMilica je Srbiju obradovala OLIMPIJSKIM ZLATOM, a i njen modni stil je ZA MEDALJU: Ovo je NJENIH PET TRENDI IZDANJA koja su nas raspametila - tako moderno i šik!\nStigla je NOVA MODNA KOLEKCIJA koju će Srpkinje obožavati ove jeseni\nNećaka princeze Dajane na venčanju za 32 godine starijeg MULTIMILIONERA promenila je 5 VENČANICA i sve do jedne su ČISTA MAGIJA: Ove haljine su UMETNIČKA DELA, a ne moda\nU ovom modelu HALJINE svaka žena se istog trena postaje BOGINJA ZAVODLJIVOSTI: Laska figuri, otmena je, jednostavna, nosi se u svako doba, a može da se kupi već za 2.000


ČUVENA PROFESORKA LATINSKOG PISALA KONSTRAKTI: Umetnica odgovorila beogradskoj legendi! (FOTO) | Radio Šabac\nHomeAna Đurić KonstraktaČUVENA PROFESORKA LATINSKOG PISALA KONSTRAKTI: Umetnica odgovorila beogradskoj legendi! (FOTO)\nAna Đurić Konstraktain corpore sanolatinski jezikMirjana MaskareliSrbija\nAna Đurić Konstrakta je pevačica koja je prvi put u istoriji Evrovizije zapevala na latinskom jeziku.\nSam naziv pesme „In Corpore Sano“ je na latinskom jeziku i znači „U zdravom telu“, što je referenca na izreku „U zdravom telu zdrav duh“.\nSada je na adresu umetnice stiglo pismo od čuvene penzionisane profesorke latinskog jezika iz Pete beogradske gimnazije, Mirjane Maskareli, koja je napisala brojne udžbenike latinskog jezika za srednje škole.\n“Draga moja, čestitam. Tvoja magistra Masakreli. Za Konsraktu”, pisalo je u pismu na latinskom jeziku.\nKonstrakta je fotografisala pismo i objavila ga na svom Instagram storiju, te napisala: “Naša profesorka latinskog, naša čuvena magistra Masakreli”.\nPrintscreen Instagram @konstrakta\nPodsetimo, Konstrakta je na ovogodišnjoj Evroviziji u Torinu zauzela peto mesto. Za svoju numeru “In Corpore Sano” i autentičan nastup dobila je mnoštvo nagrada, a njena pesma je na srpskom i latinskom jeziku, što nijedan učesnik ovog takmičenja nikada nije uradio.\nU nastavku pročitajte šta znače reči koje Konstrakta izgovara u svojoj pesmi.\n“…In corpore sano, in corpore sano (U zdravom telu, u zdravom telu)\nCorpus je sanum (Telo je zdravo) i šta ćemo sad?\nMens infirma in corpore sano (Slab um u zdravom telu)\nAnimus tristis in corpore sano (Tužna duša u zdravom telu)\nMens desperata in corpore sano (Očajan um u zdravom telu)\nMens conterrita in corpore sano (Uplašen um u zdravom telu)\nFoto: Printscreen YouTube / Eurovision Song Contest\nPrevious articleAMERIČKI AMBASADOR HIL: Ovo je trenutak da Srbija napravi izbor, postoji samo jedan put – Zapad i EU!\nNext articleNIZ PROBLEMA ZA ILONA MASKA: Optužba za seksualno zlostavljanje i politika poljuljali milijardera!


Dean Lagumdžija | MC_ONLINE\nDiskreditiranje kandidata radi dvominutnog maničnog ponašanja samo je korak od diskreditiranja drugih kandidata radi njihovog naglaska, mjesta rođenja, izgleda i drugih faktora koji su potpuno nebitni kada je u pitanju nečija sposobnost da nas predstavlja u političkim strukturama naše zemlje.\nPrisustvo na internetu bh. stranaka i nezavisnih kandidata u okviru ovogodišnje predizborne kampanje je većinom mizerno i rijetko vrijedno ikakvog spomena. Ono što se dalo primijetiti je da je SDP ipak uložio najviše truda u svoje aktivnosti na društvenim mrežama. Razlog je vrlo jednostavan: svjesni činjenice da gube najstariji dio glasačkog tijela, SDP je u situaciji u kojoj mora nadoknaditi određeni procenat glasova tako što će pokušati uticati na najmlađe glasače, koji ove godine po prvi put izlaze na izbore. Sasvim je, onda, logično da je najkraći put do glasača u dobi od 18 do 21 godine putem medija kojem najviše vjeruju.\nMeđutim, ta taktika je ove sedmice pokazala da, ako je nedovoljno promišljena, može imati itekako negativne rezultate. Tako je promotivni materijal o kojem se na društvenim mrežama najviše pričalo u proteklih sedam dana kratki video snimak govora predsjednika stranke, Zlatka Lagumdžije, pod imenom "Zlatko Lagumdžija SDP Titova partija".\nVideo je izazvao brojne negativne reakcije, ali ne samo radi sadržaja - čak štaviše, iznenađujuće je da je ono što je Lagumdžija rekao sasvim potisnuto u drugi plan zbog načina na koji je to rekao. Iznenađujuće i problematično, a evo i zašto.\nNeki od vas se možda neće sjetiti Howarda Deana, koji je kao guverner Vermonta važio za najozbiljnijeg konkurenta za poziciju kandidata Demokratske stranke na američkim predsjedničkim izborima 2004. godine. Nećete ga se sjetiti jer je Dean tada, nakon sličnog javnog nastupa, izgubio podršku glasačkog tijela svoje stranke, i zbog jedne jedine riječi završio kao potpuni anonimus na američkoj političkoj sceni.\nMiting predstavnika Demokratske stranke SAD-a (eng. caucus) u Iowi je prva velika prilika za potencijalne kandidate te stranke da se predstave, i u medijima se još od 1972. tretira kao prvi ozbiljan pokazatelj na osnovu kojeg se može procijeniti koji kandidat će osvojiti nominaciju Demokratske stranke na nacionalnoj konvenciji, a koji će ispasti iz utrke zbog nedostatka podrške. Do caucusa u Iowi, Dean je vodio u utrci za kandidata Demokratske stranke i uživao podršku mnogih, uključujući i bivšeg podpredsjednika SAD-a, Ala Gorea.\nIako je Dean u Iowi bio tek treći iza Kerryja i Edwardsa, još uvijek je imao šanse, s obzirom na primarne unutarstranačke izbore u New Hampshireu, gdje je Dean uživao ozbiljnu podršku radi blizine njegovoj saveznoj državi, Vermonta. Tu noć je umorni i bolesni Dean izašao pred svoje pristalice da bi priznao poraz u Iowi i ohrabrio ih pred predstojeće aktivnosti.\nOvaj "yeah" koji ga je koštao nominacije, a sve su prilike, i položaja predsjednika SAD-a je naprije pitanje percepcije onih koji su snimak gledali kod kuće, gdje se nije mogla čuti publika koja je skandirala, pa se činilo da je Dean nastupio agresivno bez ikakvog razloga. Mediji su odigrali ključnu ulogu u načinu na koji je Deanov govor protumačen, a prije svega komičari (čija važnost u američkim medijima uopšte nije zanemariva - dovoljan je podatak da je „Daily Show“ Johna Stewarta po svim anketama informativna emisija koja uživa najviše povjerenja u SAD-u). Conan O'Brien i Dave Chapelle, a zatim i sve ozbiljnije medijske kuće (ako se npr. Fox News može nazvati „ozbiljnom medijskom kućom“) bjesomučno su ponavljali ovaj snimak do te mjere da se vrlo lako može govoriti o tome da je došlo do potpune medijske manipulacije njegovim nastupom u Iowi. „Yeah“ (ili „byah“, kako ga je parodizirao Chapelle) je prikazan preko 600 puta u prvoj sedmici nakon caucusa, a Dean je za posljedicu prvo izgubio primarne izbore u New Hampshireu, u kojem je sedmicu prije uživao značajnu podršku, a zatim i u Wisconsinu, što je bio jasan znak da je njegova kandidatura završila i prije nego što je započela.\nDeanov medijski gaf, ili, da budem precizniji, gaf medija prema Howardu Deanu, je najpoznatiji primjer u novijoj političkoj istoriji gdje je imidž nekog političkog kandidata presudio njegovoj političkoj karijeri. Ali, Zlatko Lagumdžija nije Howard Dean, niti su bh. mediji, koliko god željeli skandal po svaku cijenu, dovoljno sposobni, nezavisni, ni hrabri da unište karijeru bilo kojeg od naših političara, te su tako Lagumdžijin gaf listom prešutjeli. No, bh. mediji su u ovom slučaju svakako sekundarni u odnosu na reakciju na društvenim mrežama.\nNa društvenim mrežama je, međutim, Lagumdžijin govor - koji iskreno jeste zaslužio kritiku javnosti - ostao u sjeni njegovog maničnog ponašanja, koje je sada postalo predmet ismijavanja onih od čijih glasova zavisi budućnost SDP-a. Lako bi bilo reći da je SDP to i zaslužio, ali je diskreditiranje kandidata radi dvominutnog maničnog ponašanja samo korak od diskreditiranja drugih kandidata radi njihovog naglaska, mjesta rođenja, izgleda i drugih faktora koji su potpuno nebitni kada je u pitanju nečija sposobnost da nas predstavlja u političkim strukturama naše zemlje. Slučaj Howarda Deana ne treba da služi kao izgovor za ponašanje pojedinih kandidata na javnim nastupima, već je prije svega dobar lakmus test za našu sposobnost prosuđivanja, gdje se moramo zapitati da li smo mi, kao oni koji biramo, oni koji su pred izbore još uvijek hladne glave.


Laguna - Bukmarker - Svetislav Basara i „Kontraendorfin“: Fikcionalni hormon nesreće - Knjige o kojima se priča\nRoman „Kontraendorfin“ (Laguna), definisan u podnaslovu kao „disertacija“, pripada onom delu opusa Svetislava Basare u kome se rableovski demontiraju srpski mitovi. U središtu priče je detronizacija nacionalnih veličina i bardova. Razobličavanje tobožnjih istorijskih i biografskih kontroverzi uvek je u službi izvrgavanja ruglu pogubnog mentaliteta, ideoloških zanosa i nacionalne megalomanije njegovih nosilaca, čije se samouništavajuće razmere u literarnoj formi uzdižu do groteske i satire. Pisac pominje „stvarne“ ličnosti u svojoj knjizi, ali napominje kako u stvari govori isključivo o krpenim lutkama koje je od njih napravio deo štampe da bi se njima mlataralo u javnosti, o godišnjicama. Da bi se podizala prašina i magla, jer se u magli lakše rade mutne stvari.\nVaši junaci nose imena „stvarnih ličnosti“. Ipak, šta od njih ostane kada prođu kroz poglavlja sa naslovima Mikrofonija, Kontrainicijacije, Metafizika evrodizela i Samsung galaxy J5...\nUmesto o „stvarnim ličnostima“ radije bih govorio o konkretnim, upokojenim ili još živim osobama, koje onoga trenutka kad se uvedu u roman, uranjaju u fikcionalno, kao što (meni mnogo draži) fikcionalni likovi izranjaju u pojavni svet da bi kroz ogovaranja, prepričavanja, dosoljavanja i preterivanja demistifikovali mizanscen Lutkarskog pozorišta Srbija u kome konce scenskih pokreta (i stvarnosti) „stvarnih likova“ povlače tajanstvene „više“, u stvari vrlo niske sile.\nŠta je kontraendorfin?\nKontraendorfin je fikcionalni hormon nesreće, tamna strana Meseca endorfina, hormona sreće. To je termin iz (fikcionalne) endokrinologije, koja je, iako kuhinjska, poprilično opširna i detaljna, pa je nema smisla prepričavati. Hoću u stvari da kažem – i to u romanu „dokazujem“ – da histopatologija i psihopatologija nisu tako daleko jedna od druge. Slično tome, Stojković i Kaloperović se mesecima opijaju do delirijuma da bi razotkrili jedan delirijum koji nema veze sa alkoholom, a Kaloperović (i roman) završavaju u pornografskoj sceni u nužniku benzinske pumpe da bi razotkrili jednu drugu, mnogo odvratniju pornografiju.\nKako gledate na odnos stvarnosti i fikcije? Na početku citirate Šopenhauera: „Ovaj svet je pakao.“\nDelimično sam već odgovorio na to pitanje. Ali da dodam i ovo – to je nerazmrsivo klupko iluzija od kojih „selektori stvarnosti“ (pominju se u romanu!) izdvajaju segmente i od toga klepaju ono što samouvereno nazivamo realnost. A pakao, pakao je odvajanje stvarnog i fiktivnog, i ograničenog je trajanja.


Davoline 060BR aspirator | ePonuda.com\nDavoline 060BR aspirator cene\nDavoline 060 BR.\nKuhinjski aspirator 60cm/braon, Davoline 060BR\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Davoline 060BR aspirator po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Davoline 060BR aspirator na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Aspiratori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Davoline Aspiratori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Davoline 060BR aspirator sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Davoline 060BR aspirator. Pre kupovine, podatke za Davoline 060BR aspirator proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


vesti društvo - Čupava Keleraba\nOznaka: vesti društvo\n16. januara 2022. 16. januara 2022. Administrator\nTRIBINA „OPASNOSTI SAVREMENOG DRUŠTVA“ -Utorak, 18. januar – 18 časova „Opasnosti savremenog društva“ naziv je tribine koja će se održati u utorak, 18. januara u Kulturnom centru Zrenjanina. Predavač je Vlada Arsić, novinar, pisac, jedan od najčitanijih domaćih autora i licencirani predavač MUP-a na temu pedofilije, narkomanije, trgovine ljudima i internet predatora. Moderator tribine je Đorđo Prstojević, urednik programa. -Tribina počinje u 18 časova. Izvor: KCZR\nPriroda i društvodruštvo, Kulturni centar Zrenjanina, najava, Opasnosti savremenog društva, tribina, vesti društvo, vesti iz društvaLeave a comment\nInicijativa mladih za ljudska prava, Omladinski centar CK13, Gong i Danes je nov dan organiziraju regionalnu ljetnu aktivističku školu – Imaš pojma! Škola će se održati od 13. do 19. septembra 2021. u okolici Zagreba, za polaznike i polaznice iz Hrvatske, Slovenije i Srbije. Svjesna si aktualnih društveno-političkih problema u svojoj zajednici i imaš rješenje za njih? Imaš super ideje za aktivističko djelovanje, ali ti treba pomoć pri realizaciji? Htio bi svoje aktivističko iskustvo podijeliti s mladima iz regije? Želiš utjecati na proces donošenja odluka koje te se tiču, a govore ti…\nO Čupavoj KelerabiCK 13, Crna kuća, Danes je nov dan, Gong, Imaš pojma, najava, regionalna ljetna aktivistička škola Imaš pojma, vesti, vesti društvo, vesti iz društvaLeave a comment\nSRPSKA AKADEMIJA NAUKA I UMETNOSTI JUL 2021. IZLOŽBE Galerija SANU Muzički intermeco KOLEKCIJA GRAMOFONSKIH PLOČA PAVLA BELjANSKOG Autorka: Jasmina Jakšić Subić Od 22. juna do 22. avgusta Galerija nauke i tehnike SANU NIKOLA TESLA I VISOKA TEHNIČKA ŠKOLA U GRACU Organizator: Austrijski kulturni forum Otvaranje u utorak, 6. jula, 18 sati Od 6. do 24. jula Prateći program Okrugli sto OD TALENTOVANOG DEČAKA SA BALKANA DO GENIJA PLANETARNIH RAZMERA Petak, 9. jul, 18 sati Biblioteka SANU ROMAN OSIPOVIČ JAKOBSON (1896–1982) Povodom 125 godina od rođenja Od 30. juna do 16.…\nMuzika, O Čupavoj KelerabiGergiev, Jakobson, muzika, najava, Nikola Tesla, Pavle Beljanski, Rahmanjinov, SANU, Srpska akademija nauka i umetnosti, vesti, vesti društvo, vesti iz društva, vesti iz kulture, vesti iz muzike, vesti kultura, vesti muzikaLeave a comment


Putin ignorisao lidere Gruzije i Ukrajine - 08.05.2017, Sputnik Srbija\nPutin ignorisao lidere Gruzije i Ukrajine\nPredsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je 72. godišnjicu Pobede liderima niza zemalja koje su činile SSSR, ne navodeći pri tome lidere Ukrajine i Gruzije ... 08.05.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, ukrajina, vladimir putin\n12:28 08.05.2017 (Osveženo: 12:46 08.05.2017)\n© Sputnik / Sergeй Guneev / Uđi u foto-galerijuRuski predsednik Vladimir Putin\nPredsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je 72. godišnjicu Pobede liderima niza zemalja koje su činile SSSR, ne navodeći pri tome lidere Ukrajine i Gruzije — predsednik se direktno obratio građanima tih država, saopštava pres-služba Kremlja.\nPutin čestitao Makronu: Spremni za zajednički rad na aktuelnim pitanjima\n8 Maj 2017, 10:12\nVladimir Putin je čestitao 72. godišnjicu Pobede u Drugom svetskom ratu liderima Azerbejdžana, Jermenije, Belorusije, Kazahstana, Kirgistana, Moldavije, Tadžikistana, Turkmenistana, Uzbekistana, Abhazije i Južne Osetije, kao i građanima Gruzije i Ukrajine, navodi se u saopštenju objavljenom na sajtu Kremlja.\n„Vladimir Putin je posebno naglasio da će najveće priznanje vojnicima-oslobodiocima biti naša zajednička borba protiv svih pokušaja da se revidira istorija i da se opravdaju zločini fašizma i nacizma“, navodi se u saopštenju.\nPredsednik Rusije izrazio je uverenost da će tradicija bratskog prijateljstva „ostati pouzdana osnova za razvoj savezničkog partnerstva i saradnje naših zemalja u osiguranju regionalne stabilnosti i bezbednosti“.


Brabus Bullit Black Arrow | Super automobili | Automobilizam\nNAJBRŽI CETVOROSED NA SVETU\nZa Brabusov najnoviji proizvod se mogu koristiti samo superlativi, jer kako drugacije, sem sa „naj, naj“, opisati „C klasu“ u koju je ugradjen monstruozni Brabusov V12 motor, koji je pre prerade u ovoj tjunerskoj kuci bio korišcen za daleko vecu limuzinu „S 600“.\nNajbrži sedan je i dalje onaj sa oznakama Brabusa. Nakon što je svet zadivio svojom verzijom „E klase“, sa kojom je postavio brzinski rekord za vozila sa cetvora vrata, pa potom rekord oborio preradjenom verzijom „CLS-a“, nemacka tjunerska firma Brabus se docepala najnovijeg Mercedesovog hita, „C klase“. Obicno se za neki Mercedesov brzi automobil koristi nadimak „srebrna strela“, ali je Brabus odlucio da napravi bitan otklon od svega što može da podseca na AMG, pa je svom novitetu izabrao ime „Black Arrow“, odnosno „crna strela“. Na taj nacin je dodatno naglašen zlokoban deo njegovog imidža.\nKada je rec o performansama, za „crnu strelu“ se mogu koristiti samo superlativi. Kako drugacije nego sa „naj, naj“ opisati „C klasu“ u koju je ugradjen monstruozni Brabusov V12 motor, koji je pre prerade u ovoj tjunerskoj kuci bio korišcen za daleko vecu limuzinu „S 600“. Rivalstvo Brabusa i AMG je vec poznato, a uglavnom se ogleda u trci za što vecom snagom njihovih motora. AMG je, uglavnom, veran svojim V8 konstrukcijama, dok Brabus obožava da uzme V12, Mercedesov najveci motor u ponudi i skroz ga „razbuši“.\nDakle, u Brabusu jesu ugradili dva nova turbopunjaca, ali je ova kuca poznata po tome što se ne oslanja samo na tako, za njih, jednostavan zahvat, vec u svakom trenutku naglašava svoj moto „ništa ne zasenjuje zapreminu motora, kao još veca zapremina motora“. Dakle, motor je morao dodatno da se širi, pa je osnovnih 5,5 litara povecano na 6,3 litra zapremine. Uostalom, u ovom motoru je sve vece, interkuleri, turbopunjaci, itd. Sada V12 motor isporucuje 730 KS, koji deluju prosto neverovatno u automobilu dimenzija jedne „C klase“. Sem snage koja zasenjuje i „SLR“, ovaj motor se odlikuje i neverovatno masivnim obrtnim momentom od 1.320 njutnmetara, koji je zbog mogucnosti menjaca morao elektronski da se ogranici na 1.100 Nm. Standardni menjac nije mogao da se nosi ni sa limitiranim obrtnim momentom, pa je petostruki automatik takodje morao da pretrpi reviziju Brabusovih inženjera.\nKako nije sve u snazi motora, a sa željom da se postigne rekordna brzina, Brabus je u vazdušnom tunelu dugo i pažljivo oblikovao stilske izmene. To je objašnjenje za izostanak nekih izuzetno velikih prednjih i zadnjih krila. Možda bi se od ovakvog tjunera ocekivali veci prednji spojleri, ali bio oni, u tom slucaju, izazivali veci otpor vazduha nego što je to potrebno. „Crna strela“ je u krivinama stabilna i bez njih, a sa suptilnim spojlerima se lakše dostiže maksimalna brzina, koja je kod novog Brabusovog tjunerskog ceda zaista rekordna.\nSav u crnom, kao da je rec o nekom „stelt“ automobilu, „black arrow“ se drasticno razlikuje od „C 63“ modela, koji dolazi iz hala AMG-a, Brabusovog glavnog rivala.\nTjuner, koji je za jednu kompaktnu limuzinu razvio sve u ogromnim dimenzijama, morao je da pripremi i velike tockove. Brabus tesno saradjuje sa proizvodjacima pneumatika Jokohama i Pireli, a za svog pulena je pripremio „gume“ 265/30 ZR 19 napred, odnosno 285/30 ZR 19 pozadi. Kroz ove tockove se naziru mocne kocnice sa 12 celjusti, sa ventilirajucim diskovima napred promera 380 mm, a nazad 360 mm.\nU istoj meri u kojoj je ovaj automobil taman i zlokoban spolja, toliko je mracan i u svom enterijeru. Tek poneki element unutrašnjosti je aluminijumski, dok je daleko veci deo enterijera mat crne boje. Jedan od najinteresantnijih detalja, pored Brabusovih sedišta i njihovog originalnog obruca upravljaca, jeste rucica automatskog menjaca, koja deluje kao poluga od neke monstruozne mašine.\nAutomobil zastrašujuceg izgleda i monstruozne snage odlikuje se nestvarnim performansama, koje normalan covek sa teškom mukom može da zamisli. Da je rec o superautomobilu, brzinske mogucnosti „crne strele“ bi se lakše prihvatile, ali kako je rec o kompaktnoj limuzini sa cetvora vrata i prtljažnikom, sve deluje nekako nerealno. Naime, svega 3,9 sekundi je dovoljno da „crna strela“ iz mesta mirovanja ubrza do 100 km/h, da bi se to katapultiranje skoro podjednakom žestinom nastavilo do 200 km/h, za šta je „Brabusovom modelu potrebno svega 10, 49 sekundi. Besomucno i beskompromisno ubrzavanje se nastavlja i preko psihološke granice od 200 km/h, jer je Brabusovom demonu potrebno samo 24,5 sekundi da juri 300 km/h! Pritom, to nije granica mogucnosti ovog automobila, jer maksimalna brzina iznosi 360 km/h. Naravno, vanserijski izgled i iste takve performanse imaju i adekvatnu cenu. Za najbrži cetvorosed na svetu potrebno je izdvojiti 348.000 evra.\n537 kW (730 KS) pri 5,100 o/min\n1,320 Nm (el. limitiran na 1,100 Nm) pri 2.100 o/min\npetostepeni automatski menjac\n265/30 ZR 19 napred, 285/30 ZR 19 pozadi\nza 3,9 sekundi\nBrabus Mercedes ML Widestar Brabus je izbacio na tržište Widestar paket za restilizovanu verziju...


Kosti proizvode hormone koji komuniciraju s mozgom - Vakat.me\nKosti proizvode hormone koji komuniciraju s mozgom\nKosti su nekad smatrane “mrtvim organima”, ali novo istraživanje je pokazalo da one komuniciraju s ostatkom tijela.\nKosti proizvode hormone koji komuniciraju s drugim organima i tkivima, uključujući mozak, bubrege i jetru, pokazalo je istraživanje provedeno na miševima.\n“Kosti skoro vrše funkciju žlijezda. Mnogo toga se dešava između kosti i mozga i drugih organa, tako da su kosti postale jedan od najistaknutijih organa koji se trenutno proučavaju”, rekla je Beate Lanske koja proučava kosti i minerale na Harvardu.\nNajmanje četiri koštana hormona imaju dodatnu funkciju komuniciranja. Naučnici tek počinju otkrivati šta ovo znači za zdravlje. Istraživanje i katalogiziranje hormona trebalo bi pružiti više informacija o tome kako tijelo reguliše šećer, energiju i masti.\nNakon što miš jede, koštane ćelije apsorbuju hranjive tvari i oslobađaju hormon lipokalin 2 u krv odakle putuje do mozga i prenosi informaciju nervnim ćelijama koje regulišu apetit i “govore” mozgu da je organizam sit.\nIstraživači su ranije vjerovali kako su ćelije masti odgovorne za stvaranje lipokalina 2, ali kako je ovo istraživanje pokazalo, kosti proizvode više hormona nego masne ćelije.


NovaEnergija.net » Uživajte u odmoru bez brige uz AMS Osiguranje Uživajte u odmoru bez brige uz AMS Osiguranje – NovaEnergija.net\nUživajte u odmoru bez brige uz AMS Osiguranje\nwritten by Jelena Jovičić August 4, 2017\nČinjenica je da je rizik od iznenadnih bolesti i nezgoda dok ste na putu velik, a samo lekarski pregled u inostranstvu može da vas košta preko 50 evra. Odabirom kvalitetnog Putnog zdravstvenog osiguranja zaštitićete se od neželjenih finansijskih gubitaka i sebi i svojim najmilijima obezbediti bezbrižan odmor kakav zaslužujete.\nZaključite polisu Putnog zdravstvenog osiguranja u AMS Osiguranju i bićete pokriveni od troškova hirurških intervencija, stomatološkog, bolničkog lečenja i drugih zdravstvenih usluga, ukoliko je ugovoreno, u skladu sa uslovima osiguranja.\nPremija osiguranja za individualnu polisu, za 7 dana boravka, na teritoriji Evrope, koštaće vas svega 840 dinara, a ukoliko na odmor idete porodično, premija će iznostiti 1.848 dinara za isti vremenski period.\nA kako biste na odmor otišli potpuno rasterećeni, ne zaboravite da, dok ste na putu, osigurate i svoj stan ili kuću. Nudimo vam mogućnost da po veoma pristupačnim cenama osigurate svoj dom od brojnih rizika poput požara, izliva vode iz instalacija, razbojništva, vremenskih neprilika ili provalnih krađa, ukoliko je ugovoreno, u skladu sa uslovima osiguranja. Ako uz zaključenu polisu osiguranja domaćinstva odaberete da pored građevinskog objekta osigurate i stvari u vašem stanu ili kući, u AMS Osiguranju dobijate dodatnih 10 odsto popusta na celokupan iznos premije osiguranja.\nUšteda je velika i zato ne prepuštajte stvari slučaju. Mislite na vreme i dođite u Ruzveltovu 16 u Beogradu ili na neko od preko 250 prodajnih mesta širom Srbije i sa ljubaznim osobljem AMS Osiguranja posavetujte se oko izbora najpogodnije kombinacije pokrića, u skladu sa vašim potrebama i mogućnostima.\nUživajte u odmoru bez brige uz AMS Osiguranje was last modified: August 4th, 2017 by Jelena Jovičić\namsams osiguranjeputno zdravstveno osiguranjeputovanje\nFacebook će preferirati stranice koje se brže učitavaju\nAstronauti otkrivaju: Internet u svemiru je gori...\nOtvorene prijave za nove polaznike četvrte generacije...\nBlogerka umetnica najavljuje offline izložbu\n#Izazovi2015 Aleksandar Obradović: EPS je ušla u...\nVelika dešavanja u Intelu o kojima niko...\nEkipa #Blogomanije: Maribor nas je navdušil! (FOTO)\nEXIT na Instagramu!


Tužilaštvo: Slučaj Štajnfeld u predistražnoj fazi, obrađuje ga policija - Sputnjik Srbija\n12:26 14 April 2021\nTužilaštvo: Slučaj Štajnfeld u predistražnoj fazi, obrađuje ga policija\n15:55 22.03.2021 Preuzmite kraći link\nKrivična prijava glumice Danijele Štajnfeld sa tvrdnjama da ju je pre nekoliko godina silovao kolega, poznati glumac Branislav Lečić, u predistražnoj je fazi.\nU ovoj fazi postupka sve radnje preduzima policija u okviru provere navoda krivične prijave i prikupljanja dokaza, pa se očekuje da policija uskoro pozove Lečića na informativni razgovor. Ukoliko bude osnova, tužilac može dati nalog i za njegovo zadržavanje u svojstvu osumnjičenog, piše Tanjug.\nPrethodno je danas iz Tužilaštva potvrđeno da je glumica u policiji u prisustvu zamenika Višeg javnog tužioca optužila B. L. da ju je silovao pre nekoliko godina, a mediji su preneli da je u pitanju glumac i opozicioni lider Branislav Lečić.\nPortparolka tužilaštva Ivana Rakočević Tanjugu je rekla da su u toku dalje provere i da se radi na prikupljanju dokaza.\nLečić je u hitnom saopštenju odbacio ove navode, tvrdeći da je reč o gnusnoj laži i izrazio spremnost da u bilo kom trenutku odgovara u Tužilaštvu na ovakvu optužbu.\nZa krivično delo silovanje, u zavisnosti od načina izvršenja, propisane su kazne od najmanje dve ili pet godina zatvora, a kao maksimalne od 10, 12 i 15 godina zatvora.\nGlumica je u avgustu prošle godine u medijima ispričala da ju je silovao 'moćnik iz filmske industrije' pre četiri i po godine, nakon čega se ona odselila u Ameriku.\nU trejleru filma "Zaceli me", koji je premijerno prikazan nedavno na festivalu u Sarajevu (održanom onlajn), na nekoliko sekundi se, prema pisanju medija, pojavljuje Danijela dok se nekom poverava preko laptopa u video-pozivu:\n"Pre četiri i po godine sam preživela silovanje u Srbiji", govori Štajnfeldova, dok je s druge strane neko pita: "O, bože, Dani, zašto nam to nisi rekla?"\nNakon toga, glumicu su podržale mnoge kolege, tražeći da obelodani i ime silovatelja, ali je to tek nedavno učinila prilikom iskaza u policiji.\n12:21 Rubljov završio posao, Đoković kreće u pohod na Monte Karlo /uživo/\n12:11 Putin primio drugu dozu vakcine protiv kovida\n12:03 Akcija „Gnev“: Uhapšeni zbog zloupotrebe u firmi iz Vrnjačke Banje\n12:03 Velike vojne vežbe ukrajinske vojske kod granice s Krimom\n11:48 Za Uskrs i Prvi maj pet neradnih dana: Đacima praznici donose pravi raspust


"Transport BERAR" DOO- Melenci\nod stralis3 taj Sre Okt 02, 2013 7:57 pm\n"Transport Berar" DOO predstavlja modernu,porodicnu kompaniju cija je delatnost prevoz,trgovina u domacem i medjunarodnom saobracaju i transportu.\nOva firma korene vodi od manje autoprevoznicke radnje,koja je sa svojim radom pocela u,ne bas lako i,za posao povoljno vreme,1991. godine. Sa jednim kamionom,svojim prvim FAP-om 1620,vlasnik pocinje da ulazi u transportne vode.\nKroz sve nedace i probleme koje su nosile teske devedesete godine,radnja se razvija,pa tako,tokom 1996. godine,umesto FAP-a,mesto "glavnog radnika" preuzima Volvo F12.\nBerar polako ali sigurno postaje ime koje je sve poznatije u svetu transporta,da bi se pocetkom 21. veka,tacnije 2001. godine,ona manja autoprevoznicka radnja,transformisala u drustvo sa ogranicenom odgovornoscu "Transport BERAR".\nDelatnost ostaje kao i ranije,pruzanje usluga iz oblasti drumskog transporta. Promenom zakonskih regulativa i statusa u drustvu,usledile su mnogobrojne "prinove",flota vozila se uvecavala. Ono sto je ovu kompaniju odrzavalo,a i jacalo je pre svega upornost,rad i porodicna sloga.\n-Vozni park ove firme su oduvek mahom cinili kamioni svedskog Volvo-a...\nFH prve serije\ntakodje uz poverenje koje su ustupili holandskom DAF-u\nNa dan pisanja ovog teksta,na placu u Banatskom selu Melenci,odakle je zvanicno ova kompanija,moze se videti ukupno 21 tegljac,koji mogu biti upareni sa nekom od 23 poluprikolice.\nSam vozni park,kao sto rekosmo,cini 13 Volvo kamiona (FH12 prve generacije,FH 400/440 druge generacije i FH 420 EEV trece generacije),dok boje DAF-a brani 8 jedinica i to modeli XF 105 i od skoro,visenamenski tegljaci serije CF. Samu ekolosku svest ova kompanija prikazuje kroz informaciju da od 21 tegljaca,njih 20 ispunjava Euro 5 norme o zagadjenju i kolicini buke.\n- Vazan podatak je taj da od 23 vucenih vozila,njih 15 su velike zapremine i visine krova do 3 metra,sto je pogodno za voluminozne terete.\n-"Transport BERAR DOO" je kompanija koja je poznata na mnogim Evropskim frontovima,pa tako,njihove kompozicije krstare drumovima Madjarske,Slovacke,Austrije,Ceske,Svajcarske,Nemacke,Belgije,Holandije,Francuske,Engleske…\nNAPOMENA: Sve fotografije koje su koristene kao materijal su poreklom od vlasnika ove firme!!!\nPoslednji put izmenio stralis3 dana Sre Okt 02, 2013 9:48 pm, izmenio ukupno 4 puta\nRe: "Transport BERAR" DOO- Melenci\nod Miodrag taj Sre Okt 02, 2013 8:10 pm\nod Sotir taj Sre Okt 02, 2013 8:16 pm\nod Berar taj Sre Okt 02, 2013 9:17 pm\nod stralis3 taj Sre Okt 02, 2013 9:30 pm\nHvala vam ljudi...inace,pod nickom Berar je nasa nova dama na forumu. Zove se Jelena i njen otac je vlasnik ove firme!\nod Berar taj Sre Okt 02, 2013 10:06 pm\nDa,da ako vas nesto interesuje,pitajte\nod Miodrag taj Sre Okt 02, 2013 10:58 pm\nUpravo sam obavešten od kolege Miloša da imam jednu fotku kamiona ove firme, na koju sam ja skroz zaboravio... Januar 2012. put Novi Sad-Zrenjanin.\nod Berar taj Sre Okt 02, 2013 11:06 pm\naa,odlicna je slika bas od tog kamiona nisam imala ni jednu,to je 034 VA koliko mi se cini\nod Miodrag taj Sre Okt 02, 2013 11:12 pm\nEto, sad imaš.\nod Berar taj Čet Okt 03, 2013 10:24 pm\nod stralis3 taj Sub Okt 05, 2013 9:29 pm\nod stralis3 taj Sub Okt 05, 2013 9:40 pm\nDva ekoloski prihvatljiva EEV Volvoa u varijanti od 420 konja...\nod Berar taj Ned Okt 06, 2013 9:23 pm\nod rade 1993 taj Pon Okt 07, 2013 7:24 pm\nekstra vozni park\nod siera taj Pon Okt 07, 2013 9:21 pm\nod Berar taj Čet Okt 10, 2013 8:02 pm\nod stralis3 taj Ned Okt 13, 2013 7:08 pm\nod stralis3 taj Uto Okt 15, 2013 10:28 pm\nBERAR medju prikljucnim vozilima,pored poluprikolica marke SCHMITZ,forsira i austrijskog "crnog Milera"\nod siera taj Sre Okt 16, 2013 7:34 am\nOpasan mi ovaj Stralis.....\nod stralis3 taj Ned Okt 20, 2013 6:29 pm\nBERAR vec ima dosta iskustva sa holandskim DAF-om,pa se opredelio da uz vrhunske XF modele u svoj vozni park uvrsti i visenamenske tegljace tipa CF


Sudska Praksa online | IZVRŠNI POSTUPAK - Donošenje zaključka o odbacivanju predloga za izvršenje usled neispunjenost uslova iz člana 252. stav 1. ZIO (koja odredba je stupila na snagu dana 26.12.2014. godine)\nIZVRŠNI POSTUPAK - Donošenje zaključka o odbacivanju predloga za izvršenje usled neispunjenost uslova iz člana 252. stav 1. ZIO (koja odredba je stupila na snagu dana 26.12.2014. godine)\nČlanom 252. stav 1. Zakona o izvršenju i obezbeđenju, koja odredba je stupila na snagu dana 26.12.2014. godine, je propisano da je izvršni poverilac dužan da pre podnošenja predloga za izvršenje na


Služen parastos i položeno cvijeće | Palelive.com\nPočetna Regija Milići Služen parastos i položeno cvijeće\nSlužen parastos i položeno cvijeće\nMILIĆI – U Spomen-sobi u Milićima danas je, povodom Dana boraca Republike Srpske, služen parastos za poginule borce sa područja milićke opštine, a delegacija, koju su činili predstavnici lokalne uzprave i Boračke organizacije, položila je cvijeće na Centralno spomen obilježje poginulim borcima.\nPredsjednik Boračke organizacije Milići Dragutin Đuričić istakao je da ova organizacija ulaže znatne napore da, uz pomoć lokalne zajednice i resornog ministarstva, pruži adekvatnu materijalnu podršku boračkim porodicama.\n“Prioritet u proteklom periodu bilo nam je stambeno zbrinjavanje porodica iz boračkih kategorija. Prema našoj evidenciji, imamo još četiri porodice koje nisu smještene i vjerujemo da ćemo to pitanje riješiti u ovoj godini”, rekao je Đuričić.\nDanašnjem obilježavanju prisustvovali su i članovi porodica poginulih boraca, te predstavnici lokalnih ustanova i preduzeća.\nPrethodni članakOmasoviti članstvo mladim ljudima\nNaredni članakNarednih dana pojačane padavine i udari vjetra


Aspirin u voću - Portal zdrave ishrane\nPrvo svojstvo aspirina koje je primećeno još kad ga je nemačka firma Bajer patentirala 1898. godine jeste njegovo ublažujuće dejstvo na zapaljenja. On inhibira enzime ciklooksigenaze, koje učestvuju u proizvodnji prostaglandina, a prostaglandini su neophodni faktori bola i zapaljenja.\nPotpuno istim mehanizmom blokiranja cilooksidaze aspirin sprečava i sintezu tromboksana, materije koja dovodi do stvaranja krvnih ugrušaka. U opsežnim istraživanjima i kliničkim istraživanjima sprovedenim 60-tih i 70-tih godina to je i dokazano; u grupi od 1000 pacijenata koji su već preživeli srčani udar aspirin je smanjio kasniju smrtnost za 25%, a kasnija istraživanja su pokazala da redovno svakodnevno uzimanje aspirina smanjuje rizik od srčanog i moždanog udara za 33%.\nJoš kasnija istraživanja ukazala su da aspirin može da deluje i antioksidantno, da može da deluje preventivno na rak dojke i debelog creva, kao i da može da deluje preventivno na Alchajmerovu bolest – pretpostavlja se, opet svojim antiinflamatornim dejstvom na inhibiciju prostaglandina.\nKako jedan tako jednostavan lek može d aima tako mnogostruka dejstva? U ovom slučaju, stvar je u tome što salicilna kiselina, glavni sastojak aspirina, zapravo nije lek, već neophodan sastojak ishrane! Našem organizmu je potrebna acetil-salicilna kiselina na isti način kao što su mu potrebni i vitamini.\nDokazano je da acetil-salicilne kiseline ima u velikoj količini u voću i povrću, ali znatno više u organski gajenom, a naročito onom koje je samo malo nagnječeno (koje se u savremenim uslovima potrošnje uglavnom odbacuje!). Po svom delovanju na organizam salicilna kiselina je slična vitaminima. Kad ih imamo dovoljno, sve je u redu, ali kad postoji manjak – na duži rok nastaju poremećaju. Pošto je savremeni način ishrane upravo takav da ljudima upravo nedostaju salicilati (soli salicilne kisleine), na to upražnjeno mesto je uskočio lek pod nazivom aspirin.\nNažalost, kao i svaki drugi lek on ima i neka nepoželjna dejstva i kontraindikacije, pa nije uvek najbolje opcija.\nMeđutim, unošenje salicilata prirodnim putem – kroz voće i povrće – ima ista ona pozitivna dejstva na ljudski organizam za koja su klinička ispitivanja potvrdila da ih ima aspirin.\nVegetarijanska ishrana umesto tableta\nIstraživanja koja su svojevremeno vršena na budističkim monasima, koji su vegetarijanci, pokazala su da oni imaju viši nivo salicilata u krvi od kontrolne grupe. Samim tim, zahvaljujući već pomenutim dejstvima salicilne kiseline, oni su izloženi manjem riziku od srčanog i moždanog udara, raka i Alchajmerove bolesti. Dakle, ishrana bogata salicilatima – zasnovana na voću i povrću, prevashodno organskom – ima sva pozitivna dejstva koja ima i aspirin, a pri tome nema sporednih efekata koje mogu da izazovu tablete acetil-salicilne kiseline, poznate kao aspirin.\nKokosova voda za vrućine... Kokosova voda je providna tečnost koja se nalazi u mladom, još nesazrelom kokosu. Izuzetno je osvežavajuća, sadrži lako svarljive šećere, vitamine i elektrolite. Kokosova vode se može...


PELENE PAMPERS PANTS MAXI A 52\nPočetna Proizvodi Mama i djeca Oprema za bebe i djecu Pelene i vlažne maramice PELENE PAMPERS PANTS MAXI A 52\nPelene i vlažne maramice Mama i djeca/Oprema za bebe i djecu/Pelene i vlažne maramice Pampers Pelene i vlažne maramice\n93,50 kn 93.50 93,50 kn 93.50\nOPIS PROIZVODA: Pampers Pants, pelene-gaćice Veličina 4 (Maxi), 9-14 kg\nPelene-gaćice Pampers Pants izvanredan su izbor za dječake i djevojčice, s prilagođenim upijanjem u sredini koje pruža do 12 sati suhoće. Navlače se poput gaćica i lako se mijenjaju: skidaju se trganjem sa strane.\nPAKIRANJE: 52 komada pelena


MOL SRBIJA ISTRAŽIVANJE Zimske gume na automobilima koristi 91 odsto vozača – Plodna Zemlja\nAnketa je pokazala da čak 27% pripadnika vozača starijih od 56 godina u održavanje svog automobila zimi ulaže od dva do četiri sata. Nešto manje, od 1 do 2 sata utroše pripadnici srednje generacije, njih 37%. Građani mlađe dobi takođe su pokazali interes za održavanje svojih vozila tokom zime. U tom smislu u ovu svrhu troše 1 do 2 sata.\nČak 84 odsto koristi redovno antifriz kao zaštitu\nU hladnijoj sezoni, kada motori sporije dostižu radne temperature, upotreba vrhunskih goriva je izuzetno važna. Istraživanje je pokazalo da 32% ispitanika tokom zime koristi premium goriva. Tokom hladnijih dana, važno je da je gorivo otpornije na zgrušnjavanje usled niskih temperatura, a MOL EVO PLUS Dizel formula pomaže automobilu da lakše startuje, zahvaljujući formuli obogaćenoj sa većom količinom aditiva. Korišćenje MOL EVO PLUS Premium goriva u zimskim uslovima pogodno je tokom hladnijih dana, ispod -5 °C, kada je auto parkiran tokom više uzastopnih dana, kao i za starije automobile.\nŽene se najviše oslanjaju na stručne savete\nAnketa je pokazala da se 73% ispitanika oslanja na stručne savete, od čega najveći broj čine žene. Samostalno, bez stručnih saveta o zaštiti automobila tokom zimskih meseci brine 63% ispitanih vozača. Od tog procenta, najveći broj je građana starije dobi od 56 godina pa na više. Na MOL servisnim stanicama širom Srbije, prilikom točenja goriva, moguće je dobiti sve potrebne informacije o zimskoj nezi automobila.\n„Redovno održavanje vozila je ključno tokom cele godine. Na taj način ćete sebi obezbediti sigurniju vožnju, ali i sačuvati ostale učesnike u saobraćaju i produžiti vek vašeg automobila. Kada govorimo o zimskim uslovima, postoje mali, ali značajni koraci koje i sami možete primeniti, a značajno će doprineti većoj bezbednosti na putu pri otežanim uslovima vožnje. Pre svega savetujemo vam da obavezno zamenite letnje gume zimskim. Zamenite tečnost za stakla i obavezno sipajte neku koja se ne zamrzava na niskim temperaturama. Preporučujemo vam MOL EVOX tečnost za stakla kao i EVOX sprej za led. Koristite premium goriva, poput MOL EVO Plus, jer će vam pomoći da se automobil lakše startuje i obezbediće vam bolje performanse motora”, izjavila je Ana Dešić, v.d. direktorka Maloprodaje MOL Serbia.\nGodišnje od dve do osam hiljada dinara za održavanje automobila u zimskim uslovima\nGrađani Srbije obuhvaćeni anketom koja je sprovedena od strane MOL Serbia izdvajaju od 2.000 do 7.999 dinara na godišnjem nivou za održavanje automobila u zimskim uslovima.\nSvi navedeni podaci pokazuju da zimska nega automobila prvenstveno zavisi od troškova, kao i da je prelazak na zimske gume najvažnija aktivnost u pogledu pripreme automobila za zimsku sezonu.\nTagoviAutomobili Istraživanje MOL Grupa MOL Srbija Održavanje\nSnežne padavine uzrok kvarova na distributivnom sistemu EKIPE EPS I EPS Distribucije danonoćno na terenu


HRVATSKE VLASTI ZATRAŽIT ĆE PROMJENU TRASE AUTOPUTA SARAJEVO – BEOGRAD | Hayat.ba\nHRVATSKE VLASTI ZATRAŽIT ĆE PROMJENU TRASE AUTOPUTA SARAJEVO – BEOGRAD\nHrvatske vlasti će ispitati mogućnost promjene planirane trase autoputa od Banja Luke do Beograda, na teritoriji općine Modriča, izjavio je danas premijer Hrvatske Andrej Plenković.\nPromjena trase će se, kako je rekao, tražiti da bi se izbjeglo rušenje kuća hrvatskih povratnika u toj opštini u RS i selima Garevac, Čardak i Donji Kladari.\n“Zainteresovani su da ne dođe do rušenja kuća Hrvata koji žive u Garevcu, Donjim Kladarima i Čardaku”, rekao je Plenković, prenijela agencija Tanjug.