Koliko smo blizu savremenom lečenju u Srbiji?: Sistemsko rešenje za transparentnu, savremenu i efikasnu listu lekova - Svet portal\nHome Koliko smo blizu savremenom lečenju u Srbiji?: Sistemsko rešenje za transparentnu, savremenu i efikasnu listu lekova\nKoliko smo blizu savremenom lečenju u Srbiji?: Sistemsko rešenje za transparentnu, savremenu i efikasnu listu lekova\nKonferenciju možete pratiti uživo putem live strema OVDE\nGlavna poenta sistema za odlučivanje je da bude ne previše skup da bi ga zemlje kao Srbija ili Mađarska ili Litvanije mogle lakše prihvatiti. To je ključ. Kada se Mađarska pridružila EU princip transparentnosti je bio ključan i to smo tada uveli i to je bio pravi korak, ali neke druge stvari nismo uradili kako valja i svi treba da pogledaju ka nama da vide gde smo mi pogrešili ali i gde smo uradili nešto dobro. Kanada jeste bogatija 10 puta od Srbije, ali to ne znači da Srbija mora da koristi jeftinije lekove, jednostavno, mora postojati sistem koji valja u svakoj zemlji, i zato je PVA koristan. Pravo pitanje nije koliko nešto košta nego šta najmanje košta. To je prihvatljivo rešenje da se krene u evaluaciju lekova.\nNijedna zemlja u regiji nije na nivou zapadnih standarda kod uvođenja novih lekova ali je Hrvatska najbliža ulozi modela, jer su oni na najboljem putu. Ni Slovenija nije loša ali je Hrvatska dalje napredovala. Dalje van regiona Portugal je odličan primer, jer je po veličini i stanovništvu i krizi u finansijama i uštedama sličan Srbiji. Oni su su fokusirali na efikasnost uprkos rezovima. Oni su ponovo uposlili penzionisane doktore i uveli integrisani menadžment i lečenju svake pojedine bolesti u primarnom zdravstvenom osiguranju. To je odličan primer za Srbiju i oni su se skoncentrisali na performanse. Srbija je u ranijem stadijumu evolucije farmacije i odobrenja lekova od Zapada, ali ne postoji potreba da se kopiraju stariji modeli. Pratite nove razvijene modele i prolagođavajte ih sebi u sadašnjim uslovima. Treba da iskoristimo impuls koji je stvren u ovom trenutku.\nNaš problem je mnogo veći od Hrvatske i Slovenije, pa i Portugala, ali ipak možemo lakše da se ugledamo na Hrvatsku koja je nama bliža po iskustvima. PVA model je vrlo brz način da dobijete transparentani objektivan rezultat. Ako je dosije kompletan treba vam svega dva dana, a ako ste familijarni sa lekom, ni ceo jedan dan. Ovo daje modelu PVA prednost u odnosu na druge modele, recimo ovaj koji sada koristimo, koji je znatno teži za evaluaciju. Da li PVA model poskupljuje lekove i troškove lečenja u Srbiji? Ne, ne mora da znači. To je samo alat da biste evaluirali lekove koji čekaju na evaluaciju. Kao rezultat dobijete listu sa prioritetima, a onda idete po listi. Krenete sa ugovorima za prvih 15, pa posle tri meseca kad imate novca, idete drugih 15. Model je podložan promeni kriterijuma i bodovanja i ništa nije ucrtano u kamenu, sve se može promeniti.\nSada su teškoće koje Srbija i Hrvatska sreću vrlo slične problemima koje je Mađarska morala da prevlada, i Češka ili Poljska, pre 10 i više godina kada se ulazilo u EU, i mogli bi i da gledaju u naša iskustva jer su vrlo slična. Cena uvođenja implementacije HTA modela je velika ali je cena neuvođenja još veća. Kad vidimo šta su druge zemlje u Centralnoj Evropi uradile, cena neuvođenja bilo kog sistema je ogromna. Ako je model za bodovanje loš, onda imamo problem. Ako ikad uzmete rumunski sistem, koji ima previše kategorija, pogrešićete, nije dobar. Ja savetujem PVA jer je on balansiran i daje brze odgovore. Ugovori države sa farmaceutskom industrijom se zasnivaju na lokalnim zakonima. Neki ugovori su vezani za finansije, neki su vezani za realne performanse u određenim poljima i bolestima. Na Zapadu se efikasnost koristi kao kriterijum za povraćaj i doniranje lekova u određenim uslovima. To treba i mi da uradimo. Treba imati robustan sistem koji je manje arbitraran. Moja iskustva iz Litvanije su da klinička procena načinjena na licu mesta mora biti ključna za relevantnost na evropskom nivou, ali evropski nivo je još bolji jer skuplja iskustva iz svih zemalja. Ne postoji najbolji način u evaluaciji tehnologije. Možete samo da ne radite ništa ili da radite nešto. Nemačka je krenula u jednom pravcu, napravila U-zaokret i došli su do rezultata sasvim drugačijeg. Švedska je došla do nekih zaključaka a neki drugi možda neće do toga doći. Naš način je samo jedan način. Svaka od zemalja u regiji ima svoj put. U Mađarskoj je ekonomski metoda evaluacije propao, i zato je naš metoda bolji. U Rumuniji je bilo blisko našem modelu, ali je implementacija bila užasna. Ne postoje najbolji načini, ali postoje bolji i gori načini.\nDonošenje odluka u zdravstvu nije lako i zato postoji puno metoda za odlučivanje, a jedan je Multicriteria Decision Model (MDM). PVA je odličan model koji uzima u razmatranje i etičke i socijalne komponente i sve je transparentno. Postoje informacije za donosioce odluka koje govore šta je prioritet, pondetizacija lekova. A opet, transparentnost čini da je odluka pravednija i da se lakše prati. Jako je teško napraviti savremenu inovativnu listu lekova. Kao da muškarca cveličine 56 uvlačimo u odelo broj 52. Treba nam prioritizacija i ponderisanje da vidimo šta nam je sada najbitnije a šta je manje bitno. Ne kažem da je ovaj model najbolji ali je odličan.\nUsledila je panel diskusija “Zašto je neophodno kreirati transparentan proces za pobošljanje pristupa inovativnim lekovima u Srbiji”, a moderator je bio John McDonough. Učesnici su bili David Danko, Martin Koehrling, Nataša Bogavac-Stanojević i Dragana Lakić sa Farmaceutskog fakulteta u Beogradu, i Mark Molnar sa Corvinus Univerziteta u Budimpešti.\nU toku je petnaestominutna pauza za kafu.\nJohn McDonough, koji je učestvovao u projektovanju ObamaCare zdravstvene reforme (Affordable Care Act), sa Harvarda, održao je govor povodom ekspertske ocene sistema PVA. On je naglasio da je svoju evaluaciju uradio u saradnji sa dvoje eminentnih stručnjaka iz ove oblasti.\nOn je prvo čestitao prof. Danku na PVA sistemu kao pametnom i efikasnom sistemu za određivanje vrednosti lekova. To je inovatnivna tehnika koja će se pokazati odličnom posebno za zemlje kao Srbija.\nOn je naglasio da postoje tri najbitnija razmatranja oko PVA sistema. Nije slučajno da je PVA prilično ambiciozna tehnika za određivanje vrednosti lekova. Druga stvar je da se mora uklopiti sa državnim sistemom i smernicama razvoja, a Ministarstvio zdravlja nema baš potpuni kapacitet za to, i trebaće mu mnogo vremena. Tri meseca je prof. Danko rekao da je pravi period za ocenu nekog leka, ali to je previše ambiciozno, budući da su ministarstva i vlade spore. Treće, iskustva razvijenog sveta su da nove terapije bivaju skupe a ne donose toliko efikasnosti za tu cenu, i tu imamo puno izazova u uvođenju inovativnih terapija, koje moraju da postoje ali ih moramo lepo uklopiti i proceniti.\nMi mislimo da bi rad prof. Danka doneo puno gradjanima Srbije jer povećava pristupnost lekobima i povećava transparentnost i time povećava mogućnost donošenja dobrog rešenja koje će biti doneseno brzo, na način koji je isplativ i koji će pomoći stanovništvu zemlje. Ali postoji fundamentalna kontradikcija da je u poslednjih 10 godina notorno sporo uvođenje novih lekova a opet su snažno porasli troškovi za zdravstvo. A u EU je mnogo novih terapija ušlo u upotrebu a to nije dobro. U tom smislu je tu neophodno smisliti kako se iz toga izvući. Takođe postoje lekovi dostupni u drugim zemljama koji mogu da spasu život koji bi puno smanjili troškove društva (AIDS, rak, hepatitis C) koji su na drugim mestima dostupni, tako da je važno ove lekove i terapije uvesti na tržište Srbije. Pa ipak, ako se puno ulaže u zdravstvo, onda neke druge oblasti državne investicije trpe, kao infrastruktura ili obrazovanje. To je moralno pitanje. Takođe, Vlada ne veruje nikome, ni farmacutskim kompanijama. A takođe svaki element zdravstva, farmacija i bolnice i država i pacijenti, svi moraju da imaju poverenja i da veruju jedni drugima. A to je teško ako je korupcija i vera u korupciju raširena? To je slično odlasku u garažu gde poverite auto mehaničaru i očekujete popravku za fer novac ali ne dobijete, izgubite poverenje i odete u drugu garažu. Ali ovde ne možete tek tako otići u drugu garažu. Ovde se postavlja pitanje kako da svi stupe u harmoniju punu poverenja a ne optužbi i nepoverenja. PVA je dobar korak za napredak za Srbiji da se suoči sa važnim izazovima.\nStručno predavanje PVA Sistem – Logika i kriterijumi – tvorac PVA Sistema David Danko sa Corvinus Univerziteta u Budimpešti je predstavio ovaj sistem.\nMi se fokusiramo na farmaceutske proizvode jer je to kontrolisano tržište i novi lekovi su skupi. Postoje tri osnovne paradigme u proceni vrednosti leka u Srbiji. Prva je ekonomska evaluacija, gde vidimo odnos troškova i efikasnosti leka. Druga je komparativna analiza i procena a treći je meštoviti i balansifrani pristup. U komparativnoj analizi je bitno kategorizovati ali bez cele procene troškova neće sve biti do kraja u redu.\nAko postoji toliko lekova koji čekaju odluku da li da budu odobreni ili ne, a odluke se ne donose, kako da pomognemo zakonodavcima da donesi te odluke. Ako je tako, onda je fer reći da nemate prioritete kod određivanja. Ali potrebno je povećati brzinu i odrediti rešenja koja će poštovati budžet.\nU svakoj ekonomiji je kost-benefit analiza ključna. Pred Srbijom je put koji su prošle Slovačka, Mađarska, Poljska. Budžet je od velikog značaja jer su Vlade uvek zainteresovane za novac. Pitanje je koliko je moguće da se smernice drugih država implementiraju u Srbiju? Moguće je ali ne uvek. Takođe je važno da vidimo koliko se može nadoknaditi neki lek u poređenju sa drugim zemljama? U Srbiji se to vrlo malo dešava. Rumunija je uvela previše kriterijuma i rezultat je bio da je budžet sve određivao. Takođe moramo ubaciti i socijalne i etičke motive u dimenziju odlučivanja. Zatim je prof. Danko predstavio složeni sistem određivanja bodova za odobrenje i za povraćaj novca sa poenima koji su određenim kriterijumima dali brojeve od 0 do 150. Kod onko-hematologije postoji drugačiji pristup koji je gotovo univerzalno prihvaćen i postoje univerzalni kriterijumi. Ali svakako donošenje odluka mora imati jasno određen dedlajn odnosno rok.\nProces mora biti što je moguće transparentniji ali postoje i poverljive finansijske informacije, tako da se moraju neke stvari i javno objaviti a neke ne. Proces mora biti potpuno transparentan ali finansijski deo mora nužno biti delimično skriven. Takođe je potrebno da se sve uskladi sa smernicama RFZO u Srbiji. Ako lek može da smanji smanjenje radne sposobnosti i smrtnost stanovništva, onda on donosi benefit Srbiji kao društvu. Ako lek osiromašuje porodicu mlora se staviti na listu dotiranih lekova jer porodice moraju biti funkcionalne.\nJelena Čugurović, predstavnica Udruženja obolelih od mijeloidne leukemije iz CLM udruženja Srbije je predstavila inicijativu za brže uvođenje inovativnih lekova.\nLična priča porodice Čugurović je zavisila od uvođenja dva inovativna leka, a moja mama je dva puta imala sreće da se oporavi inovativnim lekovima. Prvi lek je bio takav da je moja mama prestala da reaguje na stari lek, dostupnu terapiju, i da je tek uvođenje inovativnog leka na listu nju spasilo. Međutim u Srbiji u poslednjih 6 godina uveden je samo 1 novi lek, i ljudi, a poznajem mladića koji je prestao da reaguje na dostupnu terapiju, ne mogu da dođu u zemlji do lekova koji bi ih spasili. Pozivamo Vladu i institucije da uvedu nove lekove na pozitivnu listu, i uvedu sistemsko i sveobuhvatno rešenje definisano na osnovu jasnih kriterijuma.\nPre nekoliko godina smo se borili sa generičkim lekom koji je ušao na tržište, a tadašnji potpredsednik vlade Vučić nam je pomogao tada i nadamo se da će tu učiniti i sada. Pozivamo Vladu da pomognu da zdravlje pacijenata ne zavise od čiste sreće već od sistemskog rešenja.\nMartin Koehrling, Senior editor iz The Economist Intelligence Unit (EIU), predstavio je studiju slučaja o zdravstvenom sistemu Srbije i drugih zemalja Balkana u komparativnoj analizi.\nBalkan ima sistem “od kolevke do groba” ali on sve manje može da izađe u susret potrebama populacije. Ali mnogi lokalni sistemi zdravstva su vrlo fragmentirani, a vrlo je to primetno u studentskoj zdravstvenoj zaštiti. Mnogi troškovi koji se izdvajaju iz džepa za zaštitu se sve više povećavaju. Slovenija i Hrvatska još se i trude da razviju sistem uvođenja novih lekova, a kod drugih je sve slabije.\nSrbija je simbol svega što s dešava u regiji. Korpucija je velika i puno se plaća dodatno, a sistem je fragmentiran, nesistematičan i netransparentan. Postoji nesrazmera između velikih izdvajanja za zdravstvo a malih rezultata što je rezultat nesistematičnosti i netransparentnosti. Ali proces pridruživanja EU dovodi do nade da će se to poboljšati. Srbija 11% BDP-a izdvaja za zdravstvo, što je najveći procent u regiji. Ali po osobi najviše troši Slovenija. Pa ipak u Srbiji je očekivani životni vek daleko ispod proseka u EU pa čak i u regiji. Podelili smo zemlje po kriterijumu koliko se dugo živi u zdravlju, i Srbija je u Grupi 3 od 6, što je bolje od proseka. Srbija više troši nego što dobija rezultata od toga. Albanija recimo dobija više nego što ulaže.\nS druge strane u Srbiji se smatra da su jedino političke partije korumpiranije od zdravstva i to je zabrinjavajuće, tako da moramo znati šta je obavezno platiti a šta nije. Često se proizvođačima ne plaća na vreme pa oni ne mogu da proizvedu lekove koji nedostaju na tržištu.\nRazlog za sve ovo je manjak kompasa u odlučivanju. To je primetno i u svim zemljama regije, pa čak i u Sloveniji i Hrvatskoj, u manjoj meri. Takođe nema učešća u evropskoj mreži zdravstvenih osiguranja. Slovenija, Hrvatska i Italija imaju mehanizme određivanja maksimalnih cena a to je ono što je neophodno. Ne vidimo koliko se vlast drži pravilnika o cost-effective analizi u zdravstvenoj zaštiti. Od 2010. EU je uvela 139 novih lekova, Hrvatska 22 a Srbija samo jedan što je zabrinjavajući. Zbog krize od 2008. dolazi do kresanja toškova i sme manje se ulaže u zdravstvo. RFZO je ponudio 10% povraćaja na sve lekove na recept.\nIma li ikakvog napretka u Srbiji? Ima, posebno u kapitacionom sistemu kod primarne zdravstvene zaštite. Svetska Banka je počela Drugi zdravstveni projekat Srbije kojim se povećava transparentnost i efikasnost ulaganja u zdravstvo, što je odobreno u february 2014. Monitoring rezultata zdravstvene zaštite je najveći proboj na Zapadu, naročito u Portugalu a ovo se dešava i u Srbiji. Poglavlje 28 u pridruživanju EU govori o zdravstvu i Srbija će morati puno da učini povodom toga da bu na svom dugom putu do EU stigla negde, ali je EK prilično skeptična oko napredaka, jer ima puno korupcije, malo transparentnosti i malo kadra u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, a kod Roma je još gore. To su sistemske slabosti u Srbiji.\nZoran Mihailović, pomoćnik ministra zdravlja, takođe je pozdravio prisutne u ime Ministarstva Zdravlja, dodajući da Ministarstvo daje sve od sebe da obezbedi što bolju zaštitu. Naglasio je da su projekti zdravstvenog informacionog sistema, novih lekova i linearnih akceleratora u borbi protiv malignih bolesti. Posebno je važno uvođenje inovativnih lekova budući da dugo novi lekovi nisu bili uvedeni na listi.\nKonferenciju je otvorila svojim govorom Liselott Martynenko Agerlid, savetnik i zametnica misije Ambasade Švedske.\n“Jedan od glavnih prioriteta svake države je da obezbedi zdravstvenu zaštitu za sve građane, što kvalitetniji i duži život, budući da plaćaju porez. Svaka zemlja mora da konstantno unapređuje zdravstvenu zaštitu koja mora biti sve bolja, a sve imajući u vidu limitirane resurse. Ona je najavila sjajne i stručne goste i zahvalila se svima na prisustvu”.\nKompletan program konferencije pogledajte OVDE\nKonferencija “Koliko smo blizu savremenom lečenju u Srbiji?: Sistemsko rešenje za transparentnu, savremenu i efikasnu listu lekova” održava se danas u hotelu “Metropol Palace” s početkom u 10 časova.\nMagazin Diplomacy & Commerce u sindikaciji s britanskim Ekonomistom organizuje stručni skup čija će glavna tema biti mogućnosti i prednosti usvajanja sistematskog i transparentnog rešenja sa anti-korupcijskim mehanizmom sa stavljanjem lekova na pozitivnu listu – tkz “Sistema za pragmatičnu proveru vrednosti – PVA sistema”\nKonferenciju će otvoriti Liselott Martynenko Agerlid, savetnik i zamenica šefa misije ambasade Švedske, a nakon nje prisutnima će se obratiti Borislav Vekić, državni sekretar u ministarstvu zdravlja.


Ruska vakcina u većini slučajeva ne izaziva neželjene efekte - BIGportal.ba\n26 Oktobra, 2020 26 Oktobra, 2020 0441\nRuska vakcina protiv virusa korona “Sputnjik pet” ne izaziva neželjene efekte kod 85 odsto vakcinisanih, izjavio je Aleksandar Gincburg, direktor Naučno-istraživačkog centra “Gamaleja” koji je razvio vakcinu.\nNeželjeni efekti primjećuju se kod oko 15 odsto vakcinisanih, to jest, 85 odsto vakcinisanih podnosi ovu vakcinu bez ikakvih neželjenih efekata i bez ikakvih neprijatnosti – precizirao je Gincburg za televiziju Rusija 24.\nPodsjetimo, vakcina “Sputnjik pet” koju proizvodi Naučno-istraživački institut “Gamaleja” dobila je 11. avgusta potvrdu o registraciji od Ministarstva zdravlja Rusije, postavši tako prva registrovana vakcina protiv virusa korona na svijetu.


Beta 22. septembra 2016. 17:40\nFudbaler Bajerna iz Minhena Robert Levandovski mogao bi da postane najbolje plaćeni igrač Bundeslige, pošto je uprava kluba spremna da mu ponudi novi ugovor kako bi odbio ponude Mančester junajteda, Mančester sitija i Čelsija, preneli su danas nemački mediji.\nLevandovski je jedan od najboljih napadača u Evropi, a prošle sezone postigao je 30 golova na 32 prvenstvene utakmice.\nOve sezone je u pet utakmica u Bundesligi postigao četiri gola, a mediji su spekulisali da su za dvadesetosmogodišnjeg poljskog reprezentativca zainteresovani Mančester siti, Mančester junajted i Čelsi.\nUprava Bajerna ne želi da pusti svog najboljeg strelca, a Bild je preneo da je spremna da ponudi Levandovskom nove poboljšane uslove, kako bi produžio ugovor koji ističe 2019. godine.\nNavodno, Bajern želi da produži ugovor sa Levandovskim do 2021. godine i ponudi mu platu koja bi bila veća i od primanja najplaćenijeg igrača Bajerna Tomasa Milera, koji zaradjuje 12 miliona funti godišnje.


eKapija | Takmičenjem do zadovoljnijih klijenata - Izabrani finalisti studentskog konkursa "Dokaži se 100%" banke Intesa\nIzvor: eKapija | Ponedeljak, 09.05.2011.| 11:08\nTakmičenjem do zadovoljnijih klijenata - Izabrani finalisti studentskog konkursa "Dokaži se 100%" banke Intesa\nU okviru projekta "Dokaži se 100%" namenjenog studentima svih univerziteta u Srbiji, banka Intesa je izabrala 12 najboljih studenata koji će tokom naredne 4 nedelje razvijati svoje projekte iz oblasti unapređenja zadovoljstva klijenata.\nZa vredne nagrade i priliku da predstavljaju Srbiju na internacionalnom takmičenju u Italiji, takmičiće se studenti ekonomskih nauka Univerziteta u Beogradu, Nišu, Kragujevcu i Subotici, zatim studenti Fakulteta organizacionih nauka Univeziteta u Beogradu, Tehnološkog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu, kao i Građevinskog fakulteta i Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nSvoje projekte iz oblasti implementacije i inovacije studenti će, podeljeni u 6 timova, predstaviti sredinom juna stručnom žiriju koji će izabrati pobednike i, ujedno, predstavnike Srbije na internacionalnom takmičenju u Italiji. Četiri takmičara iz dva najbolje plasirana tima biće nagrađeni i stipendijama od po 1.000 EUR, dok će preostalih osam učesnika za angažovanje na projektu dobiti po 300 EUR. Za pobednike internacionalnog nadmetanja predviđena je stručna praksa u Diviziji internacionalnih banaka članica "Intesa Sanpaolo Grupe" ili letnja škola na prestižnom Universita Cattolica.\nGodišnji studentski konkurs "Dokaži se 100%" banka Intesa je pokrenula sa ciljem da na poseban način stimuliše kreativnost studenata i inovativan pristup u rešavanju zadataka, stavljajući ih u realnu poslovnu situaciju. Studenti će tokom ovog takmičenja imati priliku da uče od eksperata iz oblasti upravljanja zadovoljstvom klijenata, da se bliže upoznaju sa primerima dobre prakse, kao i da razviju takmičarski duh i saznaju kako na ovu temu razmišljaju njihovi vršnjaci iz regiona.\nDokaži se 100%


Šta sanjaju trudnice: Snovi predstavljaju navalu emocija zbog nadolazećeg rođenja deteta « Klub beba trudnica i mama <3 Šta sanjaju trudnice: Snovi predstavljaju navalu emocija zbog nadolazećeg rođenja deteta – Klub beba trudnica i mama <3\nŠta sanjaju trudnice: Snovi predstavljaju navalu emocija zbog nadolazećeg rođenja deteta\nSnovi tokom trudnoće mogu biti neverovatno živopisni i često odražavaju fizičke i psihičke promene koje se javljaju u životu žene.\nFizičke promene u trudnoći, kako ona napreduje, svi mogu da primete. Međutim, ono što nije toliko očigledno, ali je podjednako impresivno su promene uma buduće mame. Dobrodošli u svet trudnoće, gde se um širi u potpunoj paraleli sa telom.“Trudnički snovi su prirodan način koji pomaže trudnici da prođe kroz proces transformacije od žene do majke“, piše Rejna M. Pariz, autor knjige „The Mother-to-Be’s Dream Book“.\nSvesna i nesvesna razmišljanja tokom trudnoće su podjednako bitna za trudnicu, koliko i “fizički razvoj“ tela u trudnoći. Žena se mentalno priprema za majčinstvo i počinje da stvara sliku novorođenčeta i predviđa kako će joj izmenjen život izgledati. Snovi su važan deo ovog kritičnog procesa integracije. Oni prave prostor u umu za dete, pa su stoga snovi često i bizarni.\nDoktor Nadia Brušvajler-Štern, lekar na Univirzitetu u Ženevi, posvetila se izučavanju trudničkih snova i razvoja uma tokom trudnoće.\nRejna M. Pariz smatra da se snovi u trudnoći menjaju sa svakim tromesečjem i često slede ovu prepoznatljivu šemu razvoja trudnoće:\nSnovi prvog tromesečja\nSnovi u ranoj trudnoći su neretko povezani sa prošlošću trudnice. Najčešće su vezani za bivše partnere, posebno za seksualne odnose ili za dom iz detinstva. Ovi snovi su način da se raščiste neka nerešena pitanja. Uobičajeno se da u snovima budete ranjivi, često bez odeće, a neretko se u njima pojavljuju i neki teritorijalni simboli.\nSnovi drugog tromesečja\nU drugom tromesečju trudnica se polako navikava na bebu, zamišlja svoj budući život, a proces spajanja između majke i deteta je u toku. Tokom ovog perioda često se u snovima pojavljuju životinje i voda. Na primer, dešava se da trudnica sanja da je delfin koji pliva uz mladunče delfina.\nOvo je period kada su najčešći i napadi anksioznosti, jer, samim tim što postaje svesna svoje buduće uloge, trudnica takođe i brine da li će dobro ispuniti ulogu majke. Snovi vezani za ove brige izgledaju tako što se majka ostavlja dete, beba je rođena kao patuljak ili sa nekim deformitetom. Ovi snovi nisu znak slabosti ili nespremnosti. Naprotiv, oni su pokazatelj vaše odgovornosti i brige za nerođeno dete, jer čak i nesvesno brinete o bebi.\nSnovi trećeg tromesečja\nPoslednji trimestar trudnoće je rezervisan za snove vezane za prirodu. Često su to veoma jake emocije koje su iskazane kroz udare velikih talasa ili erupcije vulkana. Ovakvi snovi predstavljaju navalu emocija zbog nadolazećeg rođenja deteta i na neki način su generalna proba za porođaj.\nUobičajeno je da deo trudničkih snova budu filmske zvezde i druge poznate ličnosti koje nikada na javi niste upoznali. Oni odražavaju ulogu koju žena igra u sopstvenom životu.\nBez obzira na specifičnosti snova, povećana aktivnost sanjanja tokom trudnoće je normalna. Ginekolog dr Žerard Dileo, objašnjava da snovi deluju kao čistilište za pomoć trudnici da pomiri fizičke i emocionalne transformacije sa kojima se suočila. „Odgovornost koja ih očekuje može biti teška. Objašnjavam svojim trudnim pacijentkinjama da su čudni, anksiozni snovi jednostavno način da psiha obradi sve ono što je svesni um već racionalizovao“, kaže dr Dileo.\nPrimer analize trudničkih snova\nDobar savet kada analizirate svoje snove: verujte svom prvom instinktu, obično je tačan. I zauzmite pristup širokog srca. Mislite o procesu kao o igranju sa svojom snom, a ne o analizi. Držite san u šaci, promućkajte malo, i bacite ga u vazduh. Evo nekoliko proverenih i istinitih metode koje bi trebale da daju rezultate:\n•Pokušajte asocijacije sa rečima\nZapišite reč ili nekoliko reči koje opisuju ili simbolizuju vaš san. Ne dopuštajući sebi da previše razmišljate, brzo dodajte i sve dodatne reči koje vam padnu na um.\nNa primer, ako su vaše opisne reči: „delfin“, „okean“ i „kretanje“, možda ćete završiti dodavanjem reči kao „more“, „so“, „alge“, „hladno“, „toplo“, „tečnost“, „pokret“, „jedrilica“ ili bilo što drugo što vam padne na pamet. Reči ne treba nužno da imaju smisla.\n•Pokušajte da identifikujete emocije iza slika\nČesto snovi postavljaju pitanja sa kojima se radije ne želimo suočiti. Dopustite sebi da prepoznate emocije koje prenose vaši snovi. Zapišite opisne reči, kao što su „radost“, „strah“, „briga“ ili „dvosmislenost“. Čuvajte tog dana papir kao podsetnik da isprobate i povežete svoj san sa emocijama u momentu buđenja. Često, baš to buđenje daje vezu.\n•Posmatrajte svoje snove kroz naočare\nSmatra se da igramo uloge svih znakova u svojim snovima. Ako sanjate da vas proganja pljačkaš banke, na primer, vi ste i pljačkaš, kao i osoba koju proganja. Strašno? Istina je da svi imamo mnogo strana naše ličnosti. Vi analizirate svoj san, ne zaboravite, ne treba da sudite. Dopustite sebi da osetite emocije svih likova, i možda ćete biti iznenađeni onim što će vam otkriti.\nOvaj unos je objavljen pod Saveti o zdravlju 31. avgusta 2017. od strane mojklub.\n← Za prvu bebu država će isplaćivati pomoć od 100.000 dinara Prvi izlazak napolje novorođenčeta →


Komentari na "Horor u Banjaluci: Otac branio ćerku od pasa, pregrizli mu venu i umro" - Telegraf.rs\n06/08/17 | 12:41\nHoror u Banjaluci: Otac branio ćerku od pasa, pregrizli mu venu i umro\nU branjenje devojke se uključili i majka i brat\n6. avgust 2017 | 14:41\nTakvi su komentari ljudi koji nemaju ni kučeta ni maceta mrze zivotinje a boga mi i ljude...Baksuzi..!!\n6. avgust 2017 | 14:54\nA sta treba?Da se vrednuje vise zivot psa nego coveka???Aj bjezi!\n6. avgust 2017 | 15:10\nNe prihvatam teoriju ko ne voli zivotinje ne voli ni ljude! Sta je trebao da ceka da ujede nekog pa da kao reaguje?? Postadose nam psi, ljubimci bitniji od ljudi..neka svako ima u svom stanu, dvoristu sta god hoce ali niko nema pravo da me uznemrava na ulici!!Ne znam kako bih se ponasala da se ovo desilo nekom mom ukucanu??Uzasnuta sam i besna kao i vecina verujem, nastroze kazniti vlasnike za nauk!\n6. avgust 2017 | 14:28\nImao Sam psa,mesanca,koji nikada ali bas nikada nije pokazao agresivnost prema bilo kome niti sam ga ucio da bude agresivan vec naprotiv,ucio sam ga da bude maza,da se igra sa svima...Tako je i bilo,cetiri godine je bio kod mene,uredno hranjen,vakcinisan,kupan...ma sve najbolje...Svi iz komsiluka su se igrali sa njim,mazili ga,donosio lopticu ili drvo po stotinu puta.Kao god neko udje u dvoriste,tako skace da se igra,mazi...ma prava mala dosada je bio...Sve do jednog dana kad je iz cista mira,prvu komsinicu,koja ga je svakodnevno mazila i igrala se sa njim,kuovala mu igracke,pazila i hranila kada nismo kod kuce...e,kada je na nju pobesneo nicim izazvan,ugrizao je iz cista mira...srecom samo za nogavicu a ne za nogu,poceo da trza i kida dok joj nije pocepao nogavicu od trenerke...Ja u soku,stojim na dva metra,paralisan...jedva sam se pribrao da odreagujem i odvojim ga od nje...MOMENTALNO,ISTOG TRENUTKA,ODVEO SAM GA IZA KUCE I PO KRATKOM POSTUPKU MU PRESUDIO!!!Sad imam labradora,mazulju samo takvu,najboljeg psa na svetu!!!\n6. avgust 2017 | 14:32\nNisi normalan stvarno! Ugrizao nekom nogavicu a ti ga uspavao! Boze sacuvaj\n6. avgust 2017 | 18:55\nKoji to nenormalan mozak trebas imati da ubijes svog psa nakon toliko godina i posle kao cuvas novog sve dok je po tvojim pravilima i tako i krug. Strasno sta sve ima medju nama....\n6. avgust 2017 | 14:07\nVlasnici krvolocnih pasa su i sami agresivni i krvolocni.Takve pse i biraju i tako ih treniraju.Ja imam labradora koji raste uz decu i vaspitan je da bude kao plisana igracka.\n6. avgust 2017 | 14:12\nI ja imam labradora koji uopste nije vaspitavan...ali je ipak kao plisana igracka...najbolji pas na svetu!!!\n6. avgust 2017 | 14:34\nImam komšiju koji ima staforda.Iako nisam neki ljubitelj pasa i mačaka po kući već u dvorištu za ovog komšijskog mogu reći svaka čast na dresuri.Pritom vlasnik izgledom jako podseća na nekog sa one strane zakona međutim iako ne znam ni ko je ni šta radi ljubaznijeg čoveka nisam videla.Kao komšija da pritekne i pomogne,prema svojoj i komšijskoj deci izuzetno prijatan psa uvek vodi na povodcu nikad neće ući u lift ako ima dece ili neko ko se boji psa.Sve u svemu jedna jako pozitivna osoba.Prema tome ker pokupio manire vlasnika koji ga uči i usmerava pozitivno.\n6. avgust 2017 | 13:57\nOvo treba suditi kao ubistvo sa predumišljajem! I da slažem se, oduzeti mu svu imovinu, pokretnu i nepokretnu a vlasnik da do kraja života plaća za štetu koju je napravio gajeći zver.\n6. avgust 2017 | 14:02\n6. avgust 2017 | 13:53\nStrasno, kao prvo krivi su vlasnici pasa i to je najveci problem. Evo primera svezeg, odem pre neki dan sa detetom u park na Vracaru, tu ima i neki kafic, bas u sred parka. Puno male dace, nailaze tri tipa sa dva rota i jednim retriverom, naravno bez povodca i korpe. Psi vrse nuzdu tu oko dece, njih bas briga da to pokupe, a tu se deca igraju. Oni psi uletese u igraliste, roditelji pokupise decu, oni tipovi kao u fazonu, ne bojte se, nece oni... Eto, sta vise reci.\n6. avgust 2017 | 23:14\nTo su cisti debili cim mogu da dovedu pse na decije igraliste.Ma kako da su ih dresirali ipak su to odbrambeni psi koji mogu "puci" u bilo koje vreme,bilo kakav nagli pokret ili vrisak deteta moze ih izazvati da reaguju...a o posledicama mozemo citati u hronikama i gledati na tv-u...\n6. avgust 2017 | 13:48\nAko se primenjuju zakoni EU psi će biti uvek više zaštićeni od ljudi.\n6. avgust 2017 | 13:42\nSaucesce porodici! Vlasnika psa, koji ga je vaspitao da bude zver, poslati u zatvor za ubistvo, naplatiti mu kaznu jedno 100000 eur, oduzeti mu svu imovinu i proslediti nesrecnoj porodici, kojoj to nece znaciti nista... cisto da bi video kako je to izgubiti sve..\n6. avgust 2017 | 13:29\nVlasnicki psi da se cipuju i kad ovako nesto urade da se vlasniku sudi za ubistvo. A lutalice sve pokupiti i uspavati e to je resenje\n6. avgust 2017 | 14:11\nUlicni psi nisu opasni, jer su upuceni na coveka da bi preziveli. Opasni su vlasnicki psi i oni napadaju, ali se na zalost sve lomi preko lutalica ni krivih ni duznih.


Fouquières-lès-Béthune - Wikipedia\nFukjer le Beten\n50°30′56″N 2°36′42″E / 50.5155555555556°N 2.61166666666667°E / 50.5155555555556; 2.61166666666667\nFukjer le Beten na karti Francuske\nPoštanski kod 62232\nFukjer le Beten (fr. Fouquières-lès-Béthune) je naselje i opština u severoistočnoj Francuskoj u regionu Sever-Pa de Kale, u departmanu Pa de Kale koja pripada prefekturi Béthune.\nPo podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 1133 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 468 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 2,42 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 26 metara (maksimalnoj 49 m, a minimalnoj 23 m).\n537 540 1.029 952 1.168 1.133 1.086\nFouquières-lès-Béthune na stranici Nacionalnog geografskog instituta Francuske ((fr))\nFouquières-lès-Béthune na stranici organizacije INSEE ((fr))\nPoložaj mesta Fouquières-lès-Béthune na mapi Francuske (sa osnovnim podacima o mestu)[mrtav link] ((fr))\nPlan naselja Fouquières-lès-Béthune na mapi (Mapquest)\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 02:38, 24 august 2021.


Pušten kući pacijent sa presađenim srcem u KCS\nVladimir Gerasimović (52) iz Lazarevca, kome je pre mesec dana urađena transplantacija srca u Kliničkom centru...\nTenis topi kalorije\nISKORISTITE prijatne jesenje dane za rekreaciju i trošenje kalorija, jer istraživanja pokazuju da smo zimi znatno manje fizički aktivni. Ukoliko imate cilj da skinete kilograme i pivski stomak, odaberite sportove koji će vam najbrže pomoći u tome. Ako šetate umerenim tempom 30 minuta izgubićete ...\nKafa nas i dalje muči\nNi lekari ne mogu bez kafe. O tom napitku postoje brojne studije. I najnovija istraživanja ukazuju na podeljena...\nGodišnje tri nova leka protiv karcinoma\nSvake godine se pojave tri nova leka protiv raka, zbog čega su eksperti na međunarodnom kongresu onkologa u Beču...\nVakcinacija protiv gripa u Pomoravskom okrugu\nU Domovima zdravlja šest opština Pomoravskog okruga počela je vakcinacija stanovništva protiv sezonskog gripa.\nVruć čaj umesto kapi za nos\nAko teško dišete kroz nos, zbog prehlade, upale sinusa ili alergije, ne posežite olako za kapima za nos. Od pomoći mogu da budu i prirodna, neškodljiva sredstva - vruć čaj, topla kupka, ili neka ljuta hrana kao što su ren ili čili... Pomaže i inhalacija. U široku posudu sipajte vrelu vodu i tri ...\nNajpoznatija i najjača glavobolja bila bi migrena, a od nje pati između osam i 20 odsto ljudi. Svima su poznati neprijatni simptomi poput mučnine, vrtoglavice, povraćanja, preosetljivosti na svetlost i zvukove. Prepoznavanjem i izbegavanjem situacija koje vam smetaju možemo smanjiti šanse od nap...\nBledilo prvi simptom dečje anemije\nANEMIJA u dečijem uzrastu je češća nego što se misli, podaci pokazuju da u zemljama u razvoju čak do 40 odsto dece pati od malokrvnosti. Prvih meseci po rođenju, deca često imaju takozvanu fiziološku anemiju, zbog pražnjenja rezervi gvožđa koje imaju na rođenju. - Ako je majka bila anemična u tr...\nVrtoglavica i od okoštavanja\nVrtoglavica koju izazivaju degenerativne promene (index.php?option=com_content&view=article&id=5684-vrtoglavica&catid=85) na vratnoj kičmi često se ne prepozna pravovremeno, pa ljudi lutaju od lekara do lekara, ne uspevajući da nađu njen uzrok Većina vrtoglavica javlja se kao posledica poremećaj...\nMigrena: sprečite na vreme\nNajpoznatija i najjača glavobolja bila bi migrena (index.php?option=com_content&view=article&id=731-migrena&catid=85), a od nje pati između osam i 20 odsto ljudi. Svima su poznati neprijatni simptomi poput mučnine, vrtoglavice, povraćanja, preosetljivosti na svetlost i zvukove. Prepoznavanjem i i...\nEvo ti šipak i budi zdrav\nŠipak ili divlja ruža, odavno se koristi u narodnoj medicini jer obiluje vitaminima, mineralima, organskim...\nTerapija svetlom protiv depresije\nOdličan način za oslobađanje od sezonske depresije, koja se najčešće javlja tokom jeseni i zime, može da bude fototerapija - terapija svetlom. U njoj se koristi veštačko svetlo, pacijent sedi blizu uređaja koji emituje svetlo slično prirodnom, u skladu sa tim koji je period dana. Dokazano je da ...\nŽelite da smršate? Nastavite da jedete čokoladu!\nVest koja će vas svakako obradovati je ta da pomoću čokolade zapravo gubimo kilograme, a ne dobijamo ih. Istraživanje koje je sprovela jedna agencija je pokazalo da je uspešno smršalo 86% ljudi koji su bili na dijeti, a istovremeno nastavili da uživaju u slatkim poslasticama.\nTelo pamti zračenje\nSve radiološke metode koje se koriste za snimanje odraslih mogu, uz posebne mere predostrožnosti i pod određenim uslovima, da se primenjuju i kod dece, bez obzira na uzrast. Najbezbednije je, ukoliko je to moguće, primeniti pregled aparatima koji koriste ultrazvuk, jer ultrazvučni snop pri prola...\nOMOGUĆITI detetu koje ima hemofiliju normalan život, uz bolest koju nosi od momenta rođenja, za roditelje ima posebnu težinu. Reč je o naslednom oboljenju koje karakteriše dugotrajno krvarenje, posle i najmanjih, često neprimetnih povreda. Krvarenja se javljaju od najranijeg detinjstva i traju č...\nLekare napada ko hoće i kad hoće\nU Srbiji je 72 odsto zdravstvenih radnika doživelo neku vrstu nasilja na radnom mestu - od uvreda i pretnji do fizičkog napada. Ovo je pokazala upravo završena anketa u kojoj je učestvovalo 3.800 zaposlenih u zdravstvu. Ovo pilot istraživanje biće prvi put predstavljeno na simpozijumu sa medjunar...\nPet transplantacija matičnih ćelija\nOd početka godine u Srbiji je urađeno pet transplantacija matičnih ćelija kod pacijenta obolelih od leukemije, (index.php?option=com_content&view=article&id=803-hronicna-limfaticna-leukemija-&catid=57) ali i drugih bolesti krvi, a još deset pacijenata čeka na transplantaciju. Matične ćelije stigl...\nMatične ćelije nam stižu i iz inostranstva\nOd početka godine u Srbiji je urađeno pet transplantacija matičnih ćelija kod pacijenta obolelih od leukemije, ali i...\nMaramica za nos koja otkriva grip\nIstresete sadržaj nosa u maramicu, a ona vam pokaže da li ste zaradili grip! Zvuči kao naučna fantastika, međutim,...\nDobra forma i u hladnim danima\nTokom jeseni i zime većina osoba dozvoli sebi da se ulenji, zaboravi na rekreaciju, redovno vežbanje i „zavuče“ se u kuću. Mnogi se fizički aktiviraju tek kada dođe proleće, a tada moraju da ulože mnogo napora da bi se vratili u formu i zategli mišiće. Nemojte da dozvolite da vas omami udobna fo...\nPrva ← Prethodna 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579 580 Sledeća → Poslednja


Vijest dana - datum: 2017-12-27 EKSKLUZIVNO: „DAN” OBJAVLJUJE SPISAK OSUĐENIKA KOJI SU TRAŽILI SMANJENJE KAZNE ZA ČETVRTINU\nMandić, Šćekić, Kuljača i Feraris Amnestiju tražili Mandić, Šćekić, Kuljača, Feraris... Pomilovanje traže i Saša Boreta, Ljubo Bigović, Ljubo Vujadinović i Željko Pištinjat, koji su osuđeni na po 30 godina za teško ubistvo, kao i osuđeni na nešto manje kazne Ivan Vračar, Šćepan Bujić, Mihailo Grgurović, Marko Mašanović... Zahtjev za amnestiju potpisao je i nekadašnji gradonačelnik Budve Lazar Rađenović, kao i osuđeni za šverc droge Dragan Šćepanović, Ljubiša Đurišić, Igor Krstović i Zoran Drešić\nViše od 400 osuđenika uputilo je zahtjev poslanicima u Skupštini Crne Gore da predlog zakona o amnestiji, koji je u proceduru predala grupa poslanika vladajuće koalicije, a koji predviđa da im zatvorske kazna budu samanjene za četvrtinu, bude usvojen u izvornom obliku. Među potpisnicima tog zahtjeva su i Damir Mandić, osuđen na 19 godina zatvora za saizvršilaštvo u ubistvu urednika „Dana” Duška Jovanovića, Saša Boreta, Ljubo Bigović, Milan Šćekić i Ljubo Vujadinović, osuđeni na po 30 godina za ubistvo policijskog inspektora Slavoljuba Šćekića, i akter nekoliko korupcionaških afera i bivši gradonačelnik Budve Rajko Kuljača, koji sada izdržava kaznu od dvije i po godine zatvora zbog afere „Zavala”, kao i Južnoafrikanac Gregori Majkl Feraris i Podgoričanin Aleksandar Marković, koji su osuđeni na pet, odnosno šest godina zatvora zbog stvaranja kriminalne organizacije koja je planirala izvršenje najtežih krivičnih djela, uključujući i pripremu ubistva Budvanina Gorana Đuričkovića. „Dan” ekskluzivno objavljuje kompletan spisak potpisnika ovog zahtjeva.\nZahtjev upućen poslanicima potpisao je i Lazar Rađenović, bivši budvanski gradonačelnik koji je osuđen zbog malverzacija u toj opštini, a na spisku potpisnika su i Ivan Vračar, osuđen na 17 godina za ubistvo Dragana Dudića Frica iz Kotora, Mihailo Grgurović, osuđen na 15 godina za ubistvo Olivera Hutera, i Šćepan Bujić, osuđen na 20 godina zatvora zbog ubistva braće Gojačanin u Baru.\nZahtjev je potpisao i Željko Pištinjat iz Zelenike, koji je u tom mjestu usmrtio bračni par Nikolu i Mariju Raše, za šta je osuđen na 30 godina zatvora, kao i Cetinjanin Marko Mašanović, koji je osuđen na 14 godina zatvora zbog ubistva svog ujaka Mirka Uskokovića. Među potpisnicima zahtjeva je i Stanko T. Banićević, koji je osuđen na 17 godina zatvora zbog ubistva Boža Dendića i ranjavanja njegovog brata Nikole i Borisa Draškovića. Da predlog zakona bude usvojen u izvornom obliku od poslanika traže i Marko Savić, osuđen na 19 godina zbog ubistva Milorada Mijanovića, i Živko Vasiljević, osuđen na 18 godina zbog ubistva ruskog turiste Sergeja Smirnova.\nSmanjenje kazne traži i deset maloljetnika, kao i osuđeni za šverc droge Dragan Šćepanović, Ljubiša Đurišić, Igor Krstović i Zoran Drešić, koji je u Londonu osuđen na 24 godina zatvora zbog šverca kokaina. Pomilovanje traži i kontroverzni biznismen iz Ulcinja Mujo Redža, koji je osuđen na godinu dana iza rešetaka zbog prevare.\nPrethodno su poslanici parlamentarne većine predložili zakon o amnestiji kojim je predviđeno da se oslobađaju od izvršenja četvrtine kazne zatvora lica koja su pravosnažno osuđena za krivična djela propisana zakonima Crne Gore i ona koja su osuđena stranom presudom koja su izvršava u Crnoj Gori.\nPredlogom je propisano da se za lica koja su na dan stupanja na snagu ovog zakona pravosnažno osuđena na kaznu zatvora od tri mjeseca za krivična djela pripisana zakonima Crne Gore, a nijesu počela izdržavanje, kazna zamjenjuje uslovnom osudom.\n– Pritom se izrečena kazna zatvora uzima kao utvrđena i određuje da se neće izvršiti ako osuđeni u roku od dvije godine ne počini novo krivično djelo – navodi se u predlogu zakona o amnestiji koji se nalazi u skupštinskoj proceduri.\nKako je predviđeno tim zakonskim rješenjem, za lica koja izdržavaju kaznu ona se obustavlja, a preostali dio se zamjenjuje uslovnom osudom tako što se ostatak kazne uzima kao utvrđen i određuje se da se neće izvršiti ako osuđeni u roku od dvije godine na počini novo krivično djelo.\nU tekstu zahtjeva koji su osuđenici uputili poslanicima navodi se da je pitanje amnestije za teško ubistvo selektivno tumačeno i da je bilo slučajeva da su pojedini osuđenici za teško ubistvo dobijali pomilovanje, a za druge to nije važilo.\n– Poslanici treba da odgovore na pitanje da li postoji lako i teško ubistvo i postoje li dobre ili loše žrtve. Da li je za vas, gospodo poslanici, pokušaj ubistva bez žrtava, a u nekim slučajevima nema povrijeđenih, teže krivično djelo od ubistva? Baš za takav zakon ste glasali 2010. godine i 2013. godine, a vidimo da će sada opet da bude predat amandman i time će se obezvrijediti zakon koji je predložilo 17.000 građana – navodi se u zahtjevu koji je minulog ponedjeljka stigao u prijemnu kancelariju Skupštine Crne Gore.\nPotpisnici zahtjeva ističu da poslanici treba da znaju za šta glasaju i zašto će glasati i tvrde da oni mogu dokumentovati ko je 2013. godine dobio pomilovanje za teško ubistvo.\n– Kada se pozivate pa najteža krivična djela, onda obratite pažnju kad izdvajate član jer pokušaj ubistva i pomaganje sigurno nije teže krivično djelo od ubistva. Nije ni prodaja marihuane teže krivično djelo od ubistva. Gospodo poslanici, ne bismo kupili potpise niti od vas tražili akt milosti da ste izopštili sve, na primjer, za teško ubistvo, ali vi ste nekima omogućili amnestiju, a nekima ne, i tako smo dovedeni i neravnopravan položaj sa ostalim osuđenicima. A ponavljamo, paradoks je da se za ubistvo dobija, a za pokušaj ubistva i drogu ne. Dalje, ukoliko ste udarili ženi šamar, ostali ste bez amnestije, ali ako ste je ubili, amnestiju ste dobili – piše u zahtjevu koji je potpisalo preko 400 osuđenika.\nKako su naglasili, amnestija im vjerovatno ne bi ni trebala da se u Crnoj Gori primjenjuju evropski zakoni.\n– Svako ima pravo da poslije dvije trećine odležane kazne bude pušten na uslovnu slobodu i samo kod nas toga nema, pa se pitamo čemu služi zatvor; po Ustavu i zakonu, za resocijalizaciju osuđenika, da bi im se dala druga šansa. Ako nemate amnestiju ni prava na uslovni otpust, šta da mi očekujemo, kakav je to benefit od resocijalizacije i ponašanja u skladu sa kućnim redom – pitaju osuđenici u zahtjevu koji su uputili poslanicima.\nPo aktu koji se nalazi u skupštinskoj proceduri, amnestija se ne odnosi na lica koja su osuđena za krivično djelo ratni zločin protiv civilnog stanovništva iz Krivičnog zakonika SRJ ili protiv civilnog stanovništva i trgovina ljudima iz Krivičnog zakonika Crne Gore, kao i za krivična djela protiv čovječnosti i drugih dobara zaštićenih međunarodnim pravom. Predlagači tvrde da se amnestija ne odnosi na lica koja su pravosnažno osuđena za krivično djelo silovanje, prunuda na obljubu ili protivpravni blud, obljuba ili protivpravni blud nad nemoćnim licem, djetetom, sa maloljetnikom, nedozvoljene polne radnje, posredovanje u prostituciji, prikazivanje pornografskog materijala djeci i proizvodnja i posjedovanje dječje pornografije.\nPoslednji akt o amnestiji usvojena je prije četiri godine, ali su usvojenim amandmanima izostavljene određene grupe krivičnih djela. Ni Zakon o amnestiji koji je usvojen 2010. godine nije obuhvatao lica osuđena za krivično djelo koje potpada pod član 144 – teško ubistvo.\nPredlagači iz vlasti\nPrema podacima iz parlamenta, novi zakona o amnestiji predložili su poslanici vladajuće koalicije Miodrag Radunović, Genci Nimanbegu, Mićo Orlandić, Adrijan Vuksanović, Ervin Ibrahimović, Andrija Popović, Jovanka Laličić, Miloš Nikolić, Danijel Živković i Željko Aprcović.\nKako su mediji ranije ukazali, ako ovaj predlog bude usvojen, godinu manje robijaće i osuđeni šef budvanske kriminalne grupe Svetozar Marović – pod uslovom da nekada uopšte i završi iza rešetaka u spuškom zatvoru. Za tri mjeseca kazna bi bila skraćena i njegovom sinu Milošu Maroviću, koji duže od godinu izbjegava odlazak na robiju. Na umanjenje zatvorskih kazni za četvrtinu imali bi pravo i svi osuđeni u korupcionaškima aferama, posebno akteri afera u Budvi, među kojima ima i bivših gradonačelnika.\n1. Veljko Vukašinović\n2. Behudin Nahodović\n3. Robert Ramaj\n4. Miodrag Jovanović\n5. Igor Radulović\n6. Miloš Rajković\n7. Miloš Miroslava Šćekić\n8. Marko Đorđević\n9. Ljubo Radulović\n10. Jovan -\n11. Rajko Kuljača\n12. Džemal Osmanović\n13. Miloš -\n14. Šaban Tarhaniš\n15. Fatmir Dacić\n16. Mirsad Idrizović\n17. Hariz Pepeljak\n18. Marko Nedović\n19. Dragan Mihailović\n20. Dario Bjelić\n21. Dalibor Mugoša\n22. Damir Agović\n23. Goran Marić\n24. Milan Radulović\n25. - Beganaj\n26. Nebojša Dašić\n27. O. G. maloljetnik\n28. D. B. maloljetnik\n29. H. C. maloljetnik\n30. S. D. maloljetnik\n31. V. Z. maloljetnik\n32. S. R. maloljetnik\n33. M. I. maloljetnik\n34. V. T. maloljetnik\n35. M. J. maloljetnik\n36. M G. maloljetnik\n37. Željko Todorović\n38. Gregori Majkl Feraris\n39. Nenad Mrdak\n40. Aleksandar Marković\n41. Saša -\n42. Vladan Pavićević\n43. Marko Pavićević\n44. - Malović\n45. Željko Mrvaljević\n46. Adnan Kurtagić\n47. Arafat Kurtagić\n48. Ahmedin Kurtagić\n49. Mladen Bulatović\n50. Miodrag Kujović\n51. Miroslav Bošković\n52. Ljubo Bigović\n53. Lazar Rađenović\n54. Dragan -\n55. Jagoš Petrović\n56. Dragan Krulanović\n57. Vilson Popaj\n58. Đerđ Dedvukaj\n59. Miloš Vuksanović\n60. Gojko -\n61. Ljubiša Vulević\n62. Nenad -\n63. Mujo Redža (Redžha)\n64. Zoran Pajović\n65. Vladimir Filipović\n66. Mario Ninković\n67. Nemanja -\n68. Srđan Vujović\n69. Mirko Kontić\n70. Đuro Kustudić\n71. Živko Vasiljević\n73. Beriša -\n74. Ermin Hasanović\n75. Bećko Nenezić\n76. Vladimir Zindović\n77. Mirza Mujević\n78. Milan Raković\n79. Jasmin Gerina\n80. Besim Redžepaj\n81. Aldin Kurpejović\n82. Marko Savić\n83. Ramo Amidović\n84. Milan Brajović\n85. Džafer Murić\n86. Dragan Šćepanović\n87. Ljubiša Đurišić\n88. Igor Krstović\n89. Marko Barović\n90. Goran Janković\n91. Marko Radičević\n92. Milan Vidić\n93. Zoran Radić\n94. Milivoje Spasojević\n95. Vuko Boljević\n96. Saša Boreta\n97. Stanko Banićević\n98. Šćepan Bujić\n99. Marko Miljanić\n100. Petar Damjanović\n101. Aleksandar Perović\n102. Mensur Lulević\n103. Jovan Jovanović\n104. Vidak Bigović\n106. Milorad Nikolić\n107. Darko Ćetković\n108. Dejan Šćepanović\n109. Vladan Tolić\n110. Gojko Boričić\n111. Božidar Purošević\n112. Ninoslav Aleksić\n113. Mihailo Grgurović\n114. Zoran Drešić\n115. Vojin -\n116. Aleksandar -\n117. Haris Demić\n118. - Petrović\n119. Marko Vlahović\n120. Risto Mijanović\n121. Radomir Perić\n122. Srđan Jovetić\n123. Dražen Bulatović\n124. Srđan -\n125. Žarko Laković\n126. Aleksandar Antanasijević\n127. Miloš Đuričković\n129. Marko Mašanović\n130. Ratko Visnić\n131. Mirčeta Čabarkapa\n132. Mirko Roganović\n133. Branko Proroković\n134. Milan Lasica\n135. Sreten Radović\n137. Ljubomir Ljiljanić\n138. Ivan Proroković\n139. Božidar Ljiljanić\n140. Zoran -\n141. Zvonko Radović\n142. Vasilije Boljević\n143. Damir Mandić\n144. Ljubo Vujadinović\n145. Janoš Krstović\n146. Marko Šofranac\n147. Boro Klepić\n148. Gligor Pejović\n149. Petar Pejović\n150. Aleksandar Glavašević\n151. Boris Radović\n152. Nenad Milačić\n153. Nikola Strugar\n154. Branislav Ivanović\n155. Ivan Vračar\n156. Dimitrije Perunović\n157. Jagoš Mihailović\n159. Dragan Starčević\n160. Joksim Filipović\n161. Nikola -\n162. Blažo Pejović\n163. Halil Hagruši\n164. Novica Filipović\n165. Naser Babajić\n166. Astrit Fetoši\n167. Predrag Dukić\n168. Ivica Raičević\n169. Radovan Aleksić\n170. Leon Gojčaj\n171. Milan Šćekić\n172. Enver Perazić\n173. Aleksandar Pilić\n174. Nikola Marković\n175. Zlatko Vučinić\n176. Luka Nikić\n177. Davor Matković\n178. Ismet Skenderović\n179. Nikola Ćirilić\n180. Nebojša Vlahović\n181. Ivan Radoman\n182. Jovica Bijelić\n183. Milić Ivanović\n184. Senad Gutić\n185. Edvin Striković\n186. Emil Tuzović\n187. Stevan Gazivoda\n188. Ivan Racković\n189. Bojan Mugoša\n190. Stefan Marković\n191. Milenko Ćetković\n194. Stevan Gazivoda\n195. Zoran -\n200. Savo Drašković\n201. Darko Femić\n202. Milan Perazić\n203. Miloš Kovačević\n204. Enko Husović\n205. Nerda Dugađini\n206. Džavit Arifaj\n207. Ljan Zećiri\n208. Alija Kuč\n209. Muharem Škrijelj\n210. Nedžad Ećo\n211. Nga Obama Mabele\n212. Mirsad Adžović\n213. Mujo Gaši\n214. Aleksa Milošević\n215. Rustem Gašaj\n216. Miroslav Bošković\n217. Maljo Bajramović\n218. Željko Pištinjat\n219. Blagoje Drobnjak\n221. Simo Vukosavljević\n223. Sabit Hukić\n224. Alija -\n225. Radovan Stanišić\n226. Radenko Bošković\n227. Smail Ajkuić\n228. Suad Pejmanović\n229. Zlatko -\n230. Afrim Gaši\n231. Luka Lučić\n232. Aleksandar Božović\n233. Vojo Prelević\n234. Halilaj -\n235. Ranko Burić\n236. Draža Mijajlović\n237. Milorad Lalović\n238. Nikola Stijepović\n239. Gani Cakoli\n241. Marko Ninić\n242. Mladen Jukić\n243. Vasko Martinović\n244. Milan Radonjić\n245. Jovan Grujičić\n246. Igor Antović\n247. Slobodan Kovačević\n248. Luka Lopičić\n249. Aleksandar Bokan\n250. Željko Lakušić\n251. Vuk Pajović\n255. Bojan Pejović\n260. Kenan Adrović\n261. Fero Adrović\n262. Izet Adrović\n263. Zoran Šapurić\n264. Marko Krstičević\n266. Ismet Dacić\n267. Goran Marković\n268. Memco Tahirović\n269. Gazmend Ameti\n270. Senad Emini\n271. Ranko Bjelić\n272. Jovan Milanović\n273. Mirko Đurović\n274. Marko Vukčević\n275. Radomir Mijović\n276. Miloica Lalević\n277. Budimir Bulatović\n278. Slobodan Todić\n279. Branko Janketić\n280. Blažo Grujić\n281. Danuš Džera\n282. Senad Alijaj\n283. Sinan Adžović\n284. Muhamed Salihi\n285. Dragan Kalezić\n286. Tomor Kumrija\n287. Željko Ivanović\n288. Žarko Dakić\n289. Zoran Morić\n290. Miloje Dragaš\n291. Iso Čeković\n294. Srećko Arsić\n295. Radovan Rosandić\n296. Đurač Lončar\n297. Vlado Janković\n298. Nebojša Vuksanović\n299. Aleksandar Boričić\n300. Dražen Boričić\n301. Robert Terek\n302. Darko Ćetković\n303. Velone Luiđi\n304. Dalibor Milovanović\n305. Boris Bulatović\n306. Nikola Milovanović\n307. Ivan V. Jovetić\n308. Goran Demić\n309. Aleksandar Dragojević\n310. Adis Abdić\n311. Predrag Bacović\n312. Mijomir Salaj\n313. Milan Vukasović\n314. Demir Ljuca\n315. Stefan Vukaić\n316. Samir Beriša\n317. Redžep -\n318. Savo Popović\n319. Miroslav Prka\n320. Savo Vukčević\n321. Nemanja Pešalj\n322. Slobodan Pešalj\n323. Balša Popović\n324. Aleksandar Ćulafić\n325. Staniša Anđelić\n326. Duško Zečević\n327. Edis Rebronja\n328. Asmir Mujević\n329. Muhamed Ljaić\n330. Darko Bućković\n331. Vasko Ilijev\n332. Sead Asanović\n333. Emilian Arifi\n334. Stanko Kovačević\n335. Dušan Bulatović\n336. Fuad Šabotić\n337. Sead Brzać\n338. Elsad Kalač\n339. Miodrag Zlatičanin\n340. Dražen Lalević\n341. Radivoje Lučić\n342. Dragan Knežević\n343. Mladen Maraš\n344. Mirsad Hodžić\n345. Miloš Marković\n346. Nikola Vidić\n347. Darko -\n348. Radoje Karadžić\n352. Đon Junčaj\n353. Valentin Nicaj\n354. Danijel Pjetri\n357. Saša -\n358. Darko Đurđevac\n359. Robert -\n360. Goran Barjaktarović\n361. Goran Babić\n362. Nermin Brisković\n363. Marko Vukčević\n364. Đorđe Muković\n365. Zoran Šljukić\n366. Roberto Vukaj\n367. Mikel -\n368. Milenko Golubović\n369. Goran Rašović\n370. Stefan Soković\n371. Goran Kuč\n372. Denis -\n373. Srđan Pavlović\n374. Jasmin Piljević\n375. Adnan Rujović\n376. Edin Čolaković\n378. Vikson Adžović\n380. Rajko Peruničić\n381. Lazar Milačić\n382. Ivica Vuković\n383. Dejan Petrović\n384. Andrija Bjeladinović\n385. Andrija Aleksić\n386. Radosav Bojović\n387. Stefan -\n388. Saša Ristović\n389. Igor Ristović\n390. Jugoslav Perović\n391. Željko Đuranović\n392. Vasilije Bošković\n393. Stefan Prelević\n394. Nikola Vukobratović\n395. Radonja Nikić\n397. Stevan Inić\n398. Čedomir Paunović\n399. Damir Mašović\n402. Vukosav Gluščević\n404. Ivan Stojanović\n405. Balša Pavićević\n406. Petar Vukčević\n407. Danilo Rakočević\n409. Andrija Vulanović\n410. Željko Knežević\n411. Almir Zejnilović\n412. Miloš Jovanović\n413. Dragutin Jelić\n414. Dejan Jelić\n415. Ljubiša Bulatović\n416. Miroslav Rakočević\n417. Dragan Baltić\n418. Dragan Ječmenica\n419. Radoš Popović\n420. Duško Gvozdenović\n421. Darko Vlahović\n422. Aleksandar Samardžić\n423. Boris Marković\n424. Nenad Bošković\n425. Ivan Vujović\n426. Nikola Raičević\n427. Momčilo Vujošević\n428. Pajazit D.\n429. Nebojša Stijepović\n430. Božo Vujisić\n431. Anton Sokoli\n432. Dejan Martinović\n433. Marko Zečević\n434. Petar Jurić\nSpisak osuđenika koji su potpisali pismo.


Dešavanja Prosječan januarski račun za struju 40, 14 eura, najniža prosječna potrošnja u...\nNajnižu prosječnu potrošnju imala su domaćinstva u Beranama, 22, 31 eura.\nProsječan januarski račun za električnu energiju za domaćinstva na nivou Crne Gore iznosi 40,14 eura, saopšteno je iz Elektroprivrede Crne Gore. Najnižu prosječnu potrošnju imala su domaćinstva u Beranama, 22, 31 eura.\n“Domaćinstva u Beranama bilježe najnižu prosječnu potrošnju od 22,31 eura, dok je najveća prosječna potrošnja prethodnog mjeseca očitana u Podgorici gdje su domaćinstva u prosjeku potrošila električne energije u vrijednosti od 51,02 eura. Čak 58 odsto domaćinstava dobiće račun u vrijednosti do 30 eura, a od 30 do 50 eura 14,9 odsto potrošača, od 50 do 100 eura 18,9 odsto kupaca, dok je potrošnja preko 100 eura očitana kod 8,2 odsto kupaca”, saopšteno je iz EPCG.\nKako je navedeno, januarske račune umanjene za iznos popusta za redovne platiše dobiće rekordnih 55,7 odsto domaćinstava u Crnoj Gori, odnosno 207.883 kupaca.\n“Domaćinstva su u januaru 2022. godine potrošila 141.236.901 kWh (kilovatsati) električne energije, što je oko 5 odsto više u odnosu na potrošnju ostvarenu u decembru, a u odnosu na januar 2021. potrošnja je veća za 2 odsto”, istaknuto je iz EPCG.\nKako se podsjeća, javno izvlačenje dobitnika nagradne igre Zlatni tim- dobra energija” organizovaće se 22. februara u upravnoj zgradi EPCG u Nikšiću.\nPrethodni tekstAforizam kao obrazac demokratskog društava stasalog na kritici i samokritici


Đule: Živim kao sav normalan svet\nNebojša: Pozdrav Đule, molim te da mi kažeš kada će izaći novi DVD sa turneje „Lavirint“?\n- Nebojša, mi svaki naš koncert snimamo tonski i video, a tvoje pitanje nam je jedna od glavnih tema - dilema koju ovih dana bistrimo na dugim putovanjima od grada do grada. Taman kada se složimo oko okvirnog datuma izlaska i sadržaja DVD-a, dogodi se novi koncert, koji, kada ga preslušamo i pregledamo, odlučimo da bi deo atmosfere i sa njega takođe mogli da podelimo sa publikom iz drugih gradova i onda, naravno, sledi promena plana vezana za datum izlaska i dogovori kreću iz početka. Verujem da će se DVD pojaviti u prodaji na jesen.\nNemanja: Hoćete li nastaviti ovim tempom da snimate albume, jer čini mi se da niste spremni za odmor?\n- Naravno da nećemo ovim tempom, tek preuzimamo pravo ubrzanje i ne pomišljamo na odmor. S obzirom na to da u ovom trenutku imamo već šest novih pesama, pretpostavljam da će novi album na proleće sledeće godine.\nAna, Sombor: Koliko vam nedostaje basista Cvika i zašto nije više u bendu?\nIVan-Gogh A kojim se to politicarima majke ti uvlaci? Ajde ne lupajte gluposti, molim vas. Ako nemate nista pametno da kazete i da iskritikujete nekom činjenicom, onda zaobiđite ovu stranicu. Stvarno, zašto sve ovo čitate ako vam je "jadno" i tome slično??\nIVan-Gogh Svi vi koji pisete OVOLIKO negativne komentare sigurno sudite samo po zadnja 2 albuma. Ja se pitam da li je moguce da neko ko slusa i voli RnR ovako govori o coveku koji je stvorio pesme poput Opasan ples, Mama, Brod od papira, Tragovi proslosti, Polje snova, Teska ljubav, puno brzih stvari koje dizu adrenalin, gomilu prelepih balada... Verovatno za ove pesme niste ni culi i zato vas molim da se uzdrzite od takvih omalovazavajucih komentara o ovom coveku koji je, barem meni, jednostavno, u svakom smislu, uzor. Album Lavirint je totalno komercijalan i razocarao sam se kad sam ga preslusao, ali iskreno se nadam da ce sledeci biti bolji (u RnR smislu) ali i ako ne bude, izgubice puno pravih, dugogodisnjih fanova, ali ne bi trebalo da se zaborave sve ove godine stvaranja, stvaranja izuzetnih pesama.\nAnonymous Hoce li neko da skupi hrabrosti i kaze ovom coveku da ode u penziju,jer ceo zivot radi nesto prilicno beznacajno,sa jos vise beznacajnim bendom i da ni na sta i ni na koga tim svojim radom od 20-30 godina nije OZBILJNO uticao, niti na nesto OZBILJNO i ZANIMLJIVO podstakao. Djule i Van Gogh su jedna totalno nebitna RnR pojava kod nas za koju,da je nema,niko ne bi ni obratio paznju. Da se drzava nije raspala bili bi znacajni koliko i grupa Banana (ako se dobro secam,imao sam plocu,hehe) u kojoj je pevala ona neka voditeljka sa nekadasnjeg 3K ili tako nesto.\nFrazoko A kako to zivi nenormalan svet? Zvonimire, velika ikono rok scene Srbije, svi se secamo kako si punio Arenu mesec dana deleći "35x2" karte. Svi znamo kako se uz tvoj album dobija 200 dinara kredita, mesec dana interneta, kilo semenki i vikend na Zlatiboru.\nAnonymous Slazem se, ali to ne znaci da moramo da mrzimo Van Gog.\nDarko Djule jeste komercijalan,ali ja ga i pored toga izuzetno cenim zbog ranijih radova.Mislim da je bila hrabrost 90-tih ostati u Srbiji i snimiti albume kao sto su Svet je moj,Strast,Hodi i Opasan ples.Posle toga su otisli u klasican mainstream,ali ok tolike godine sviraju to je negde i razumljivo.Hvala ti sto si nam koliko-toliko ulepsao te strasne godine lepim albumima,Zvonimire.\nVesna Pa ako ne volite VG zasto onda citate sta Djule ima da kaze. Mene bas boli briga sta ima da izjavi neko koga ne slusam. Zato ajmo negativci IS na grand paradu i uzivajte!\nVanGoga Svaka čast na starim albumima no istrošio se Đule a mnogoooooo se uobrazio...ili je ljut na nas konstantno?Uh!\nIvan Ovo je nas Bono, veceg filozofa Srbija nije iznedrila. Smesno i tuzno u isto vreme.\nAnonymous Umetnik takoreći.


Prosti i pesudoslojeviti epiteli\n"Aleksandar Đ. Kostić"\nIII Veżba - Prosti i pesudoslojeviti epiteli\n1. Prost ljuspast epitel\nOvaj tip epitela karakteriše jedan red ćelija koje se na dužnom preseku vide kao gusto pakovane pločice (ljuspice). Njihova debljina je tek 1-2 mm. U središnjem delu ćelije se je smešten nukleus. Dve glavne lokalizacije prostog ljuspastog epitela su mezotel (epitel seroznih membrana) i vazotel (epitel krvnih sudova), ali se može naći i na drugim mestima u organizmu (plućne alveole, parijetalni list Bowmanove kapsule, tanki segment Henleove petlje, zadnji epitel kornee itd.)\n2. Prost kockast epitel\nProst kockast epitel gradi jedan red kockastih ćelija visokih 5-10 mm. Veči deo sistema kanala nefrona u bubregu obložena je ovim epitelom. Takođe se može naći u respiratornoj bronhioli, intrahepatičnim žučnim kanalima, srednjem uhu, kao i ductus intercalatus-u (pljuvačnih žlezda).\n3. Prost cilindričan epitel\nCilindričan epitel (crevna recica)\nOvo je najrasprostranjeniji tip prostih epitela. Izgrađen je od jednog reda visokih prizmatičnih ćelija visine 15-20 mm. Oblaže najveći deo digestivne cevi (na slici se vidi na površini crevnih recica; beli krugovi u eptelu su apikalni delovi peharastih ćelija koje se smešene između brojnih entercita). Ostale lokalizacije uključuju žučnu kesu, ekrahepatične žučne puteve, terminalne bronhiole, sabirne cevčice u bubregu, uters, jajovod, ductus striatus itd.\n4. Pseudodvoredan epitel\nPseudoslojeviti tj. lažno slojeviti epiteli, svoj naziv duguju činjenici da su izgrađeni od jednog reda ćelija različite visine. Sve ćelije leže na bazalnoj membrani, ali samo neke dosežu lumen organa koji oblažu. Zbog različite visine ćelija, nukleusi pojedinih tipova ćelija se nalaze na različitim visinam, što i stvara utisak lažne slojevitosti. Tako, pseudo- dvoredni epitel (koji je oblaže deo kanala muškog reproduktivnog sistema - na slici ductus epydidimidis), grade dva tipa ćelija: male, bazalne i visoke, clindrične sa stereocilijama.\n5. Pseudotroredan epitel\nOvaj tip epitel se često označava kao respiratorni epitel, s obzirom na činjenicu da se može naći samo u respiratornom traktu (gde pokriva njegov najveći deo - sve od cavum-a nasi pa do terminalnih bronhiola). Osim lažne slojevitosti (nukleusi u tri nivoa), epitel karakterišu visoke cilindrične ćelije sa kinocilijama na apikalnom delu koje se jasno vide na slici prpearata traheje. Takođe se lako uočava i jako debela bazalna membrana (najdeblja bazalna membrana kod čoveka).


MVP Jokić jači od Minesote, Bogdanova simultanka u pobedi nad Orlandom (VIDEO) – Danas Conference Center\nHome Košarka MVP Jokić jači od Minesote, Bogdanova simultanka u pobedi nad Orlandom (VIDEO)\nMVP Jokić jači od Minesote, Bogdanova simultanka u pobedi nad Orlandom (VIDEO)\nŽeljko Pantić: Dođite na stadion 584. Skupa ljubav Gasproma i Zvezde i Parni valjak na nizbrdici… (VIDEO)\nŽeljko Pantić: Kiks Stevanovića za poraz na generalnoj probi i dijaspora koja voli Partizan…(VIDEO)\nŽeljko Pantić: Dođite na stadion 583. Če Gevara Vučić, dovedeni Željko i Gasprom milioni za Zvezdu…(VIDEO)\nŽeljko Pantić: Dođite na stadion 582. Bankrot Partizana, pobednik Asano i budžet od 50 miliona evra…(VIDEO)\nŽeljko Pantić: Dođite na stadion 581. Dres Srbije u bojama kineske zastave i Ling Long Partizan…(VIDEO)\nNikola Jokić odigrao je još jednu sjajnu utakmicu i upisao 31 poen i 14 skokova u pobedi Denvera nad otpisanim timom Minesote, koji igra u sjajnoj formi i koji je u ovoj utakmici pružio dostojan otpor favoritu, zakuvao utakmicu u trećoj četvrtini, ali je na kraju izgubio rezultatom 114:103. Ova pobeda Denvera nažalost izgleda neće biti dovoljna za treće mesto Zapada, pošto su Klipersi prebrodili najteže iskušenje u svom rasporedu i pobedili u gostima Šarlot rezultatom 113:90, sačuvali su prednost na trećem mestu, uz raspored u kome će u poslednje dve utakmice igrati sa Hjustonom i Oklahomom i verovatnoća da sada ispuste treće mesto spada u domen teorije. Portland je izgubio od Finiksa rezultatom 118:117 u ludoj završnici koju su odlučila dva promašena slobodna bacanja Kavingtona i dva pogođena slobodna bacanja Devina Bukera u samom finišu, tako da je Finiks ovom pobedom verovatno obezbedio drugo mesto Zapada, dok je Portland ovim porazom otvorio mogućnost Lejkersima da pobegnu iz plej in zone Zapada, dok će Dalas najverovatnije u prvoj rundi plej ofa igrati sa Denverom, ukoliko ne bude nekih iznenađenja na utakmicama sa Torontom i Minesotom.\nAnother game, another double-double for the MVP\n31 PTS | 14 REB pic.twitter.com/OVJsifbRcx\n— Denver Nuggets (@nuggets) May 14, 2021\nNikola Jokic (31 PTS, 14 REB) keeps @nuggets 1 game behind LAC for West's #3 seed. pic.twitter.com/uupU7AHor6\n— NBA (@NBA) May 14, 2021\nBogdan Bogdanović bio je najefikasniji u timu Atlante koji je pobedio Orlando rezultatom 116:93. Bogdan je upisao impresivnu statistiku od 27 poena, 3 skoka i 5 asistencija, uz koeficijent korisnosti plus 23, a ova pobeda je praktično obezbedila četvrto mesto Istoka Atlanti, koja poslednju utakmicu igra sa Hjustonom, koji je protiv Lejkersa pokazao da može da bude ozbiljna mina, ali generalno sve osim rutinske pobede tima iz Džordžije u toj utakmici bilo bi vrhunska senzacija. Njujork je uspeo da pobedi San Antonio u tesnoj završnici rezultatom 102:98 i održi korak sa Atlantom, dok je Majami takođe pobedio Filadelfiju rezultatom 106:94 i tako se održao u borbi da izbegne šesto mesto i direktni sudar sa Bruklinom ili Milvokijem u prvoj rundi plej ofa.\nBogi is out here hitting LOL shots. pic.twitter.com/5EigadujUD\n— Bally Sports: Hawks (@HawksOnBally) May 14, 2021\nBogdan is doing what he can to teach John some Serbian. pic.twitter.com/FNhwuJ9GXV\n🌆 @AlecBurks10 keeps the #6 seed @nyknicks within 0.5 games of #4 in the East!\n30 points (season high)\n10 rebounds pic.twitter.com/5itNkowphz\nPoraz San Antonija doveo je Sakramento u priliku da dodatno priđe desetom mestu pobedom nad Memfisom, ali je čudesna kombinacija povreda sprečila čudo tima Luka Voltona, koji je u tesnoj završnici izgubio rezultatom 116:110, uprkos tome što je igrao bez Foksa, Barnsa, Beglija, Halibartona, uz dodatnu povredu Rišouna Holmsa u drugoj četvrtini. Memfis je igrao u potpuno kompletnom sastavu, na svom terenu, protiv Sakramenta koji je veći deo ove utakmice igrao bez četiri startera i glavnog šestog igrača tima, ali je uprkos tome Luk Volton bio nadomak toga da napravi čudo i pobedi u jednoj od najčudesnijih utakmica ove NBA sezone. Čimezi Metu, rezervni krilni centar, sipao je trojke, Džastin Džejms, prošlogodišnji pik sa drafta koga je u drugoj rundi birao Vlade Divac, upisao je rekord karijere sa 31 poenom, i ovi malo poznati igrači podigli su tim u kome je Badi Hild bio jedini starter na terenu, do tačke da vode osam poena razlike u četvrtoj četvrtini. Ipak, na samom kraju utakmice prosto bilo je previše da tim ovako uništen povredama izdrži pritisak Memfisa do kraja, i uz puno sreće, domaći tim je uspeo da se u poslednja dva napada ove utakmice izvuče iz poraza koji bi bio ogromno poniženje, pošto je ekipa Sakramenta zaista na samom kraju ove utakmice bila toliko oslabljena, da je prosto za divljenje kako su sa ovolikim povredama uopšte uspeli da utakmicu uvedu u potpuni egal. Ovaj poraz je formalno označio kraj šansi za plej in Sakramenta, koji je u drugoj sezoni zaredom, oborio rekord franšize u broju povreda, u koje spadaju i odsustva zbog korone, ali je uprkos tome ponovo bio na ivici potpune senzacije. Još jedna sezona bez plej ofa, koja je uz samo malo sreće sa povredama mogla i morala biti daleko bolja.\nJustin James from DEEP pic.twitter.com/8vYwx2JaVA\n— Kings on NBCS (@NBCSKings) May 14, 2021\nChimezie drains his fourth three 💦 pic.twitter.com/AahKyuig1O\nČikago je održao svoju matematičku šansu za plej in pobedom nad Torontom rezultatom 114:102, dok je Milvoki nastavio sa dobrim partijama i pobedio Indijanu rezultatom 142:133, tako da će borba oko drugog mesta Istoka sa Bruklinom trajati do samog kraja sezone.\nGiannis drops 4⃣0⃣ in the @Bucks W! pic.twitter.com/WQPZ5w3jeI\nprevious NBA Specijal: Foto finiš MVP trke, Bogdan u plej ofu i ludilo Plej ina...(VIDEO)\nnext Dođite na stadion 412. Kineski plaćenik, kumovi milijarderi i napad švrćana Mićana...(VIDEO)\n200.000 usd says:


OTAC MONSTRUM: Zario bebi nož u srce, drugoj rasporio stomak!\nStravičan zločin u južnoj srpskoj enklavi na Kosmetu\n21.02.2017. 23:17h 24.04.2017. 12:14h\nDejan Krstičić (35) iz Štrpca posle svađe sa suprugom Anom nožem izmasakrirao sinove rođene pre 40 dana, jedan preminuo, drugi teško povređen\nŠOKANTNA SVEDOČENJA KOMŠIJA OCA KOJI IZBO BEBE BLIZANCE: Bio je tih i miran, ali...\nNIŠKI LEKARI ČINE SVE: Stabilno stanje bebe iz Štrpca koju je otac izbo nožem\nŠTRPCE - Posvađao sam se sa suprugom. U sobi su bili i naši blizanci. Nisam hteo da ih povredim, već samo da zaplašim ženu. Kad sam uzeo nož u ruke, odjednom mi je pao mrak na oči i ničega se više ne sećam.Ovo je, kako Kurir nezvanično saznaje, izjavio u policiji Dejan Krstičić (35), profesor fizičkog vaspitanja iz Štrpca, nakon što je nožem ubio svog sina od 40 dana, dok je drugog teško ranio.Nervno rastrojstvoNezapamćena porodična tragedija desila se u ponedeljak oko 19 sati u porodičnoj kući Krstičića u srpskoj enklavi na jugu Kosova.- Beba koja je podlegla povredama ubodena je blizu srca. Ona je donesena bez znakova života. Druga beba je probodena u stomak i ima ranu na vratu. Prevezena je u niški Klinički centar - rekao je za lokalne medije dr Dragan Perić, upravnik hirurgije u bolnici u Gračanici.Krstičić je zločin najverovatnije počinio u nervnom rastrojstvu zbog svađe sa suprugom Anom.- Uzeo je nož i najpre ubo u grudi jednu od beba. Onda je na njega skočila supruga. Želela je da zaštiti bebe od pomahnitalog oca. Međutim, uprkos majčinim naporima da spase decu, Dejan je uspeo da probode i drugog sina - rekao je naš dobro obavešten izvor.\nPorodična tragedija... Kuća Dejanovih roditelja, u kojoj se dogodio zločin\nSavladao ga brat\nPrema njegovim rečima, pomahnitalog Dejana uspeo je da savlada njegov brat.- Dejanov brat je u vreme krvavog pira bio u susednoj sobi i čuo je buku. Uleteo je u prostoriju i uspeo da savlada Dejana. Da nije naišao, ko zna šta bi se još desilo. Moguće je da bi Dejan ubio i drugu bebu, a možda i suprugu - kaže naš sagovornik.Prema rečima komšija i prijatelja, Dejan i Ana imali su skladan brak. S bebama su živeli u kući kod Dejanovih roditelja, za koje svi imaju samo reči hvale.- U potpunom smo šoku zbog nezapamćenog zločina u ovom kraju. Znamo ga kao tihog, mirnog i povučenog čoveka. Sa Anom je odskoro u braku, a blizanci su im prva deca. Koliko znam, imali su lep brak. Nisam čuo da je među njima bilo svađa i nesuglasica. Ovo što se desilo je neobjašnjivo i neočekivano - rekao je poznanik porodice Krstičić i dodao da, koliko zna, Dejan ranije nije imao psihičkih problema.- Radio je s decom. Voleo je decu. Prema svima je bio fin i ljubazan - kaže poznanik.Nije bilo prijava za nasiljeDragan Ivanović, komandir policijske stanice u Štrpcu, rekao je da je Krstičiću određen pritvor do 48 sati.- Prvi put se desilo porodično nasilje u toj kući. Nikad nije bilo prijavljen neki sličan incident ili neka situacija gde bi on mogao da se ponaša na drugačiji način od uobičajenog. Sasvim normalan čovek, ne znam šta mu se desilo - rekao je Ivanović.\nKolege šokiraneČASTIO ZA ROĐENJE SINOVADejan Krstičić je u srednjoj ekonomskoj školi radio više od deset godina kao profesor fizičkog.- Na poslu s njim nikad nije bilo nikakvih problema. Nismo primetili da ima bilo kakve druge probleme, a kamoli psihičke. Znam da se oženio 2015. godine, a kad je dobio blizance, častio je kolege. Sve je bilo onako kako treba da bude - kaže šokirani kolega.\nDrama u NišuBEBA ČUDOM IZBEGLA SMRTTeško povređena beba zbrinuta je na Dečjoj hirurškoj klinici u Nišu.- Dete je zadobilo ubodne rane na trbuhu i vratu, kao i posekotinu po licu. Trenutno je u stabilnom stanju - saopštio je Dragoljub Živanović, pomoćnik direktora.Mališan je pravim čudom izbegao smrt jer, iako mu je stomak otvoren, nije došlo do povreda unutrašnjih organa. Oštrica noža za dlaku je promašila karotidnu arteriju. Njegova majka Ana Krstičić nije želela da komentariše okolnosti nezapamćene tragedije.


Destinacije – Evropski gradovi koji zimi izgledaju bajkovito – Travel Magazine\nEvropski gradovi koji zimi izgledaju bajkovito\nHome »Destinacije» Evropski gradovi koji zimi izgledaju bajkovito\nObjavljeno 28. okt 2019. | 0 komentara\nZa zimsko uživanje postoji pregršt mesta u Evropi koja pružaju savršen odmor, predivan ambijent i odličnu zabavu.\nFoto: E-klasse2010 from Pixabay\nFoto: Maurice LE BAIL from Pixabay\nPročitajte više o evropskim gradovima koje je najbolje posetiti u jesen, atraktivnim destinacijama za ljubitelje fotografije, ali i najromantičnijim gradovima srednje Evrope.


Dragi svi koji ste za slobodnu Srbiju i antifasisti, | Dobro dosli na Internet prezentaciju srpske dijaspore\nDragi svi koji ste za slobodnu Srbiju i antifasisti,\nPosted on Juni 22, 2012 by dijaspora\nSutra je pocetak slobode ! Jun 23 2012, putevi vode u Takovsku br.10, pred RTS. Protest protiv Dictature Borisa Tadica i Fasistickog ponasanja EU, NATO-a i njihovih slugu. Bog je dao zit i rekao, zivot se mora ziveti i zivot se mora braniti. Srbiji i Srbima ta bozja volja je oduzeta, to je jedini svet kome je oduzeto pravo da se brani i da im sude sudije anti Srbi. Danas , procitah vest da je pripremljeno 13 Srpskih glava da se salje za Hag. Pa dokle ce taj Vuckovic da podmece Srbe pod tudji noz, zar se u Srbiji niko ne zapita?\nSutra je dan gde ce te cuti istinu i samo istinu, koju ce vam reci Boris Malagurski i njegovi „Tezina Lanaca„, sutra ce te cuti ezvanrednu zenu koju u Kaliforniji zovu Srpska Marija Kiri, a ona je vise od toga, ona je Srpkinja i ponos Srbije, profesor Dr.Jasmina Vucijic, koja je postigla ogromni uspeh u nauci i nuklernoj fizici. Ne propustite da budete deo pocetka osvajanja slobode Srbije od lopova, lazova, korupcije, stranih placenika, kao i od invazije stranih interesa…\nVeoma mi je zao da ne mogu doci da budem deo vas danas. Uz gajenje Kosovskih bozura u mojoj basti mislim na Srbiju i rodni kraj Metohiju, srdacno vas sve pozdravljam i zelim uspeh svima govornicima i Srbiji, iz Toronta, Dusan M. Rmus\n« Арчибалд Рајс – Цео Филм ФБР: КОНТРАДИКТОРНИ ИЗВЕШТАЈИ О СРУШЕНОМ ТУРСКОМ АВИОНУ ИЗНАД СИРИЈЕ- НАШ КОМПЛЕТАН ИЗВЕШТАЈ… »


Han-lès-Juvigny - Wikipedia\nAn le Živinji\n49°28′54″N 5°19′59″E / 49.4816666666667°N 5.33305555555556°E / 49.4816666666667; 5.33305555555556\nAn le Živinji na karti Francuske\nAn le Živinji (fr. Han-lès-Juvigny) je naselje i opština u severoistočnoj Francuskoj u regionu Lorena, u departmanu Meza koja pripada prefekturi Verden.\nPo podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 80 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 14 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 5,44 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 310 metara (maksimalnoj 308 m, a minimalnoj 177 m).\n73 79 70 72 80 80 111\nAn le Žuvinji na stranici Nacionalnog geografskog instituta Francuske ((fr))\nAn le Žuvinji na stranici organizacije INSEE ((fr))\nPoložaj mesta An le Žuvinji na mapi Francuske (sa osnovnim podacima o mestu)[mrtav link] ((fr))\nPlan naselja An le Žuvinji na mapi (Mapquest)\nKoordinate: 49° 28' 54" SG Š, 05° 19' 59" IGD\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 00:12, 1 oktobar 2021.


Dijamantska plaketa Loznici za najbolji odziv davalaca krvi -\nDijamantska plaketa Loznici za najbolji odziv davalaca krvi\nGrad Loznica dobitnik je dijamantske plakete „Šampion solidarnosti“ beogradskog Instituta za transfuziju krvi Srbije. Kako se navodi u obrazloženju te ustanove Loznica je u protekloj godini imala najveći broj davalaca krvi u zimskoj i letnjoj kampanji, pri čemu se posebno ističe podatak da je u našem gradu, uprkos Kovid pandemiji bilo za 20 odsto više novih davalaca krvi među mladima.\nGradonačelnik smatra da je potrebno dalje podsticati davalaštvo krvi i sve vidove donorske pomoći za šta su, uz lokalnu samoupravu, zainteresovani u organizaciji Crvenog krsta, zatim loznički privrednici, javna preduzeća i ustanove. On je i ovom prilikom istakao zapažen odziv građana za imunizaciju i revakcinaciju, kao i odličnu organizaciju tog posla na svim punktovima Doma zdravlja u Loznici.\nPrevious Zdravstveni izveštaj (17.02.2021.)\nNext Loznica otvara prvenstvo uz direktan prenos na Arenasportu


Pozivni broj Grossmehring\nGrad/mesto ili region: Grossmehring\nPozivni broj za grad Grossmehring je 08407. Za fiktivni broj telefona 7768061 i pozivni broj grada 08407, broj za pozivanje je 08407 7768061. A Grossmehring se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 7768061, pozivni broj grada 08407 (Grossmehring) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 8407 7768061. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 08407, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +49 (0049) ili pozivni broj grada 08407 (Grossmehring).\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Grossmehring, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Grossmehring, morate da dodate +49 8407 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 7768061, pozivni broj grada 08407 (Grossmehring) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 8407 7768061.


Predrag Koraksić Koraks – čovek koji crtežom kaže ono što mnogi pomisle, ali ne umeju da iskažu. Ovog karikaturistu možda najbolje opisuje rečenica koju je nekadašnji premier i ministar unutrašnjih poslova Zoran Živković izgovorio o njemu – “bolje da te prebiju navijači Rada, nego da te Koraks nacrta”.\nPrvu karikaturu objavio je kao gimnazijalac, sa 17 godina, u „Ježu”. Njegovom oku i ruci nije promicao niko – od Slobodana Miloševića, Zorana Đinđića, preko Vojislava Koštunice, Borisa Tadića, do predstavnika aktuelne vlasti.\nBilo je za Koraksa teških perioda za vreme “veselih” devedesetih. Bio je na radaru tadašnjeg režima. Posle sudskog procesa 1993. godine ostao je i bez posla u “Večernjim novostima”.\nProtekle nedelje ponovo se našao u žiži nakon što je uklonjena izložba njegovih karitakura u lazarevačkoj biblioteci. Pre otvaranja i brzometnog zatvaranja izložbe, koju je organizovao pokret Novi optimizam, predstavnici vlasti bili su nezadovoljni zbog Koraksovog crteža u listu Danas.\nReagovalo je i Ministarstvo kulture i informisanja. Usledilo je uklanjanje karikatura, a direktorka biblioteke “Dimitrije Tucović” u Lazarevcu Jasmina Ivanković objašnjava da je razlog to što su na otvaranju izložbe i pratećoj tribini, učesnici bili predstavnici političkih stranaka koji nisu bili najavljeni.\nJedno je sigurno, u nedelji za nama o Koraksu se pričalo, a o njegovim crtežima se promišljalo i diskutovalo na svim stranama (vladajućim i opozicionim).\nSam autor pažnju koju je pridobio komentariše na sledeći način:\nMoje karikature su dobile tretman prve presude protiv ove vlasti koju su bez odluke suda dobrovoljno objavili i celom narodu predočili kao istinu o prirodi ovog režima, koju je više nemoguće sakriti.\naleksandar vučić/danas/karikature/koraks/slobodan milošević\nIZJAVA DANA: Pa kaži Srđane, nije strašni sud (VIDEO)\n16/11/2018 | 16:03\nOva karikatura podseća na karik. Jevreja u doba Hitlera, nije duhovita.


najnovija-istrazivanja-mozak-majki-i-trudnica-je-mladji | Vesti | Zanimljivosti\nMozak majki i trudnica se podmlađuje - tvrde naučnici 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n17.10.2019. / 12:14\nIstraživanje u Norveškoj pokazalo je zbog čega je to mamin mozak drugačiji i poseban.\n"Kada posmatramo način na koji mozak stari, primećujemo veoma važnu razliku između mozgova žena koje su rađale i onih koje nisu. Na MRI skeneru njihovi rezultati bili su 'mlađi' šest meseci u odnosu na njihovu pravu starost, što znači da ih je trudnoća podmladila," rekla je dr An-Mari de Lang sa Univerziteta u Oslu.\nIstraživanja upozoravaju: Položaj u kom spavate u trećem tromesečju utiče na prevremeni porođaj i smanjenu težinu bebe\nA post shared by Uživajte u roditeljstvu! (@yumama.rs) on Oct 16, 2019 at 7:34am PDT\nnajnovije Majke Trudnice Promene u trudnoći Svet istraživanja Zdravlje porodice


Izvor: Deutsche Welle subota, 19.09.2020. | 12:24 -> 13:45\nFoto: Depositphotos, diamant24\nHrana je u Nemaèkoj jeftina pa se mnogi pitaju kolika stvarno treba da bude cena?\nReklame na celoj stranici u novinama, plakati u autobusima, nastup na internetu: Mesecima švedski proizvoðaè ovsa i soje Oatly nije štedeo pare i trud da bi jednu ideju sproveo u delo u Nemaèkoj i da bi se pojavio u parlamentu, piše Dojèe vele (DW).\n"Hej, Bundestag, moramo da prièamo", tako je glasila kampanja u okviru koje je prikupljeno 57.000 potpisa za peticiju o uvoðenju obavezne oznake o emisiji ugljen-dioksida na pakovanjima hrane.\nU Odboru za peticije nemaèkog Bundestaga poslanici se redovno bave molbama i žalbama graðana. Ako peticija dobije više od 50.000 potpisnika i ako je od javnog interesa, onda oni koji podnose žalbu mogu lièno da sve izlože u Odboru i diskutuju sa poslanicima.\n"Ljudi su barem svesni da je sistem proizvodnje životnih namirnica odgovoran za 25 odsto svih globalnih emisija", rekao je u Odboru Tomas Goj, šef firme Oatly za Nemaèku. "To je više emisije CO2 nego što u svetu uzrokuju svi vozovi, avioni, automobili i brodovi zajedno."\nTrenutno meðutim samo devet odsto Nemaca smatra da su dobro informisani o razlièitim klimatskim troškovima kada je reè o životnim namirnicama, pokazuje aktuelna studija. "77 odsto potrošaèa žele od nas, prehrambene industrije, više informacija o tome koliko je životna sredina optereæna proizvodnjom", naglašava Goj.\nOatly veæ više od godinu dana na svojim proizvodima navodi podatak o emisiji CO2. Pri proizvodnji napitka od ovsa doðe do emisije 0,29 kilograma CO2 ili sliènih izduvnih gasova po kilogramu proizvoda. Kravlje mleko, direktni konkurentni proizvod, ima emisiju CO2 od 0,94 po kilogramu.\nPoruka je otprilike – kupujte biljna piæa umesto mleka. Tako traje i trka za kupce od kojih mnogi sve više vode raèuna o životnoj sredini.\nNeki poslanici zato kritikuju kampanju švedske firme kao èistu reklamu. To je uèinio poslanik Liberala Manfred Totenhauzen, koji ipak podržava da se oznake o emisiji CO2 štampaju na pakovanjima. "Imamo pomalo simpatiju za vašu akciju, temeljena misao je sasvim ispravna", rekao je on u Odboru.\nPozive kompanije Oatly odnedavno podržavaju i druge firme, meðu kojima je najkrupnija Nestle. Ta kompanija do 2050. godine želi da ne ostavlja klimatski trag – to jest da ne doprinosi uopšte emisiji štetnih gasova.\nPoslanici u Odboru za peticije meðutim ukazuju da emisija ugljen-dioksida nije jedino što potrošaèi treba da znaju. Kolika je, recimo, potrošnja vode pri spravljanju proizvoda?\nJoš dalje idu nauènici sa Univerziteta u Augzburg. Tamo su još pre dve godine sraèunati troškovi poljoprivrede koje niko ne plaæa direktno. Recimo, preterano gnojenje tla koje upropašæava zemljište ili zagaðenje pijaæe vode, ili posledice po zdravlje zbog kljukanja stoke antibioticima. Kada to sve stigne na naplatu, troškove snose javni budžeti, piše DW.\nNauènici iz Augzburga su za veliki lanac supermarketa Reve uzeli pod lupu osam proizvoda. Njihove stvarne cene se mogu videti u jednoj berlinskoj podružnici lanca diskonta Peni, koji takoðe pripada Reveu.\nOsam ispitanih proizvoda su oznaèeni po dvaput. Recimo, cena maloprodajna ceni dugotrajnog mleka je 79 centi za litar, a stvarna cena je 1,75 evra – kad se uzme u obzir šteta po okolinu i klimu. Organsko mleveno meso u pakovanju od 250 grama košta 2,25 evra, a stvarna cena mu je 5,09 evra. Industrijski proizvedeno mleveno meso (550 grama) košta 2,79 evra, a nauènici raèunaju da treba da košta 7,62 evra.\nNo da li bi kupci to i platili? Mleveno meso trostruko skuplje? Nikako. Jedan sredoveèni muškarac u ovoj prodavnici kaže da bi plaæao više za hranu ako to pomaže klimi: "Ali samo ako bi i moja plata rasla, inaèe to ne bi uspelo."\nZapravo, kupci u samoposlugama vrlo paze na niske cene – a po nekim studijama, Nemci imaju najjeftiniju hranu Evrope. Ipak, Reve je napravio iskorak priznanjem da je hrana u Nemaèkoj prejeftina. Glavni razlog je nemilosrdna konkurencija divovskih lanaca supermarketa kao što su Lidl, Aldi, Edeka i Reve.\nDa li bi onda oznaka na pakovanju nešto promenila? Nauènici su uvereni da bi kupci makar malo zastali pre nego što dograbe najjeftiniju stvar.


Vojska i "Beograd put" čiste sneg na jugu Srbije - juGmedia\nVojska i „Beograd put“ čiste sneg na jugu Srbije\nSURDILICA – Na Vlasinskom jezeru danas je održan radni sastanak predstavnika Vojske Srbije, kriznih štabova za vanredne situacije lokalnih samouprava Pčinjskog okruga, beogradskih gradskih uprava i predstavnika „Beograd-puta“, radi koordinacije aktivnosti u pružanju pomoći ugroženim opštinama na raščišćavanju snežnih nanosa.\nNa sastanku su definisani zadaci kako bi se u narednom periodu očistilo oko 350 km uglavnom nekategorisanih lokalnih puteva.\nGrad Beograd i Ministarstvo odbrane angažovanjem putne operative i kapaciteta Vojske Srbije danas su otpočeli raščišćavanje putnih pravaca u opštinama Bosilegrad, Surdulica i Crna Trava. U sprovođenju jedinstvenog plana koji je usklađen sa prioritetnim zahtevima kriznih štabova i mesnih zajednica, delovanje mehanizacije grada Beograda i Vojske Srbije na obezbeđenju prohodnosti putnih pravaca u opštinama u kojima je proglašeno vanredno stanje, rezultat su inicijative Ministarstva odbrane i grada Beograda.\nKapaciteti Kopnene vojske angažovani su i na raščišćavanju snežnih nanosa u opštinama Sjenica i Nova Varoš. Do sada je u rejonima svih opština očišćeno oko 300 kilometara puta.\nIzvor: Sajt Vojske Srbije\nUčenik polomio vilicu drugu iz odeljenja\nBesede u Zoranovu u čast\nRaste broj putnika na niškom aerodromu, premašena cifra od 145.000\nU prvih pet meseci ove godine usluge aerodroma "Konstantin Veliki" u Nišu koristilo je 145.067 putnika, čime je niška vazdušna luka za 20.000 ili…\nPicasso u Leskovcu! (FOTO)\nLESKOVAC – "Će idemo li na Pikasa?", pitanje je koje je odzvanjalo sinoć na leskovačkim ulicama i opravdalo prepunu galeriju Leskovačkog kulturnog…\n„Mehanizacija“ račišćava puteve u vlasotinačkoj opštini\nVLASOTINCE - Nakon snežnih padavina koje ne prestaju gotovo treći dan, situacija u vlasotinačkoj opštini je pod kontrolom, kaže načelnik Štaba…


09-01-2019 | 14:05 | Autor/Izvor: Naxi media-huffingtonpost.com\nTako, ovaj simpatični psić može se definisati i kao veliki obožavalac sage o Hariju Poteru, te svetu koji nam dolazi iz pera Džoan K. Rouling.\nJednogodišnji jazavičar Rumus iz Los Anđelesa ima posebno čarobnjačko odelo i može se reći da je odličan đak, prenosi huffingtonpost.com\nKako bi sa ostatkom sveta podelila ovaj neobičan talenat, snimila je video u kome pokazuje njihovu igru i način komuniciranja. Da li je potrebno napomenuti da glavna igračka nije koska, već čarobni štapić?\nTagovi: video klipovi zanimljive vesti iz sveta video sa psima


TESY Panelni konvektor CN 02 100 | - Norveški, finski, francuski radijatori | MiniMarket.rs\nPočetna » Proizvodi » Tehnika » Hlađenje i grejanje » Norveški, finski, francuski radijatori » TESY Panelni konvektor CN 02 100\nTESY Panelni konvektor CN 02 100\nSifra proizvoda: CN 02 100\nKontrolna ploča: prekidač ON/OFF i podesivi termostat osuguravaju lako korišćenje i omogućavaju osećaj komfora u domu\nBrzo i komforno grejanje: TESY konvektori dizajnirani su da poboljšaju cirkulaciju toplog vazduha u prostoriji visokom brzinom i distribucijom toplog vazduha. Specijalni aluminijumski grejači sprečavaju isušivanje vazduha u prostoriji i obezbedjuju komfornost u grejanju.\nDizajn SLIM linije: Svi modeli TESY konvektora predvidjeni su za ugradnju na zid. Ekstremno tanak dizajn zauzima malo mesta u prostoru. Oni su estetski privlačni i specijalno konstruisani za lako održavanje.Svi modeli su atestirani za korišćenje u kupatilu i opremljeni su prekidačem sa svetlosnim indikatorom, zaštitom protiv zamrzavanja i termičkim osiguračem\nDimenzije V/Š/D (m): 0.400/0.105/0.500


Maldini želi da Donaruma ostane u klubu: Najbolji golman na svetu i simbol Milana | Novosti.RS\n28. 06. 2020. u 22:32\nDirektor fudbalskog kluba Milan Paolo Maldini rekao je danas da je dužnost tog kluba da pokuša da zadrži "najboljeg golmana na svetu" Đanluiđija Donarumu\n"Sigurno da je dužnost Milana da pokuša da zadrži važnog igrača kakav je Điđio, zbog onoga što on predstavlja kao simbol, jer je igrač koji je došao iz naše akademije i prema mom skromnom mišljenju, pošto je najbolji golman na svetu", rekao je Maldini za italijanske medije.\n"Što se tiče Ibrahimovića, to su dve različite situacije. Điđiov ugovor ne ističe, ali Ibrin ističe", dodao je Maldini.\nMilan je danas pobedio Romu sa 2:0 i ostao u igri za plasman u Ligu Evropa.


Orić na ispraćaju žrtava: Ne smijemo dozvoliti da nam se genocid ponovi - Klix.ba\nOrić na ispraćaju žrtava: Ne smijemo dozvoliti da nam se genocid ponovi\n9.7.2014. u 13:43\nNaser Orić (Foto: Klix.ba)\nSrebrenički ratni komandant Naser Orić prisustvovao je danas u Sarajevu ispraćaju kamiona s tabutima 175 žrtava genocida u Srebrenici koji su na putu prema Memorijalnom centru u Potočarima.\nOrić je kazao kako je ponosan na činjenicu da su hiljade ljudi izašle na ulice kako bi odali počast nevino ubijenim.\n"Lijepo je to što je narod izašao da oda počast svim žrtvama. S druge strane, ovo je podsjetnik svima nama koji živimo u BiH da moramo voditi računa da nam se ovo ne ponovi i da naša djeca znaju šta mogu očekivati ako ne budemo znali naći rješenje mirnim putem", kazao je Orić za Klix.ba.\nSarajlije su se na dostojanstven način oprostili i od dječaka Senada Beganovića koji je imao 14 godina kada je ubijen, a njegovi posmrtni ostaci pronađeni su u četiri različite masovne grobnice. Najstarija žrtva koja je identificirana i spremna za ukop u Potočarima je Hurem Begović rođen 1916. godine.\nU Sarajevu se se od žrtava oprostili članovi porodica, prijatelji i poznanici kao i predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti. U vrijeme prolaska kolone kroz Sarajevo, saobraćaj je bio u potpunosti blokiran.\nU Memorijalnom centru u Potočarima do sada je ukopano 6.066 žrtava srebreničkog genocida.\nSrebrenica Naser Orić genocid u Srebrenici\nPreživio dva genocida: Zločincima sam morao prati ruke natopljene krvlju moje porodice\n09.07.2014. u 13:52\nMašović: Mnoge porodice nemaju snage za ukop svojih najmilijih\n09.07.2014. u 13:42


Sa ova 3 znaka Zodijaka nikada ne ulazite u svađe, nemoguće je pobediti ih | Luftika\nSvaki horoskopski znak ima i dobrih i loših osobina, vrlina i mana. Neki znakovi su odlični u prikrivanju svojih pravih osećanja ili su pak hladni i mirni, dok drugi imaju slabe živce i ne mogu da izbroje do 10.\nKoji to znakovi ne znaju kako da se kontrolišu, koji su najagresivniji od svih?\nOvan je definitivno najagresivniji od svih horoskopskih znakova jer je njegov vladar Mars, Bog rata. Ne predaje se u ubeđivanju sa drugima i raspravama. Često se ne može kontrolisati, ima lošu narav, ne može se smiriti, a da bi bio miran potrebno mu je nešto više, možda čak i neki časovi nenasilne komunikacije. Ovan će se prvo pobrinuti za sebe i uvek će razmišljati u tom pravcu, kako bi se osećao dobro, što je njegov primarni cilj. Teško mu je da se dogovara i neće lako priznati svoju grešku.\nNe petljajte se sa Lavom. Dok posmatrate ovu životinju, možete zaključiti da nije toliko agresivna kada joj niko ne smeta, što znači da se neće svađati bez razloga. Lava u većini slučajeva ne zanima šta se dešava oko njega, sve dok je na tronu, kralj svoje džungle. Međutim, ako ga neko pokuša ometati ili ukloniti s trona, naći će se u kandžama iz kojih neće moći pobeći. Lavovi se ne mešaju u svađe i generalno ih ne vole, ali su vrlo osvetoljubivi i gadni kada ih neko prozove ili izazove. Ne možete ni zamisliti šta bi vam mogao učiniti ako mu se nađete na putu.\nStrelac gađa pravo u metu i ne voli da promaši, a ako neko pokuša da ga zaustavi, postaće veoma agresivan. Strelac ima veoma visoko mišljenje o sebi i često ne pravi kompromise i ne može da izbroji do 10 kada ga neko iznervira. Strelac je vatreni znak, što znači da ima snažan temperament, strast, ali ne može biti taktičan. Ako ga izbacite iz ritma, on će svoju negativnu energiju usmeriti prema vama.\noznakeastro bes horoskop horoskop horoskop i agresija horoskop svađa horoskopski znaci horoskopski znak lav horoskopski znak ovan horoskopski znak strelac horoskopski znakovi horoskopski znakovi karakteristike osobine horoskopskih znakova osobine horoskopskog znaka


21.10.2020. 15:49h 21.10.2020. 15:49h\nNa brdima već ima prvog snega, a u dolini su krošnje crvene i žute. Predivan jesenji dan mami vedrim plavim nebom i prijatnim temperaturama u turističku idilu regiona Berhtesgadener land.\nAli umesto da uživaju, turisti pakuju kofere. Hoteli i privatni smeštaji se prazne. Zbog rapidnog porasta broja zaraženih korona-virusom usred jesenjeg školskog raspusta, tu je praktično preko noći proglašen lokdaun. Stanovnici ne smeju da napuštaju svoje kuće bez opravdanog razloga. Zatvorene su škole, dečiji vrtići i ugostiteljski objekti. I svi turisti su odmah morali da napuste region, većina njih u sred godišnjeg odmora.