Hvala za bezgraničnu podršku - Fondacija Tijana Jurić\nAutor Urednik\t Izmenjeno јул 16, 2019\nPosebna nam je čast da vam predstavimo nekoliko ljudi koji su uz Fondaciju Tijana Jurić od samog početka. Oni su dali sve od sebe da pomognu koliko god mogu i tako podrže cilj Fondacije, a to je – bezbednost sve dece!\n“ Velika mi je čast sto sam jedna od mnogih koja stoji uz Igora i fondaciju od samog početka. Moje dete i ja smo žrtve nasilja u porodici, ceo moj život je borba za dete, da ga odbranim, zaštitim, usmerim i naučim da bude dobar čovek. Moje poštovanje Igoru i njegovoj porodici, najviše jer su se podigli iz pepela tuge i čemera i nastavili da se bore za svu našu decu. Divim se porodici Jurić i cenim sve što rade, a ljudi okupljeni oko njega su dokaz da sve što rade, rade jako dobro. „\n“ Ja sam Drago Ganić, vitražista. Imam predivnu decu, njih četvoro, Dajanu, Anju, Noemi i Noela. Zamenik sam predsednika UO Predškolske ustanove u Somboru gde ujedno predstavljam roditelje na opštinskom savetu roditelja. Rad Fondacije Tijana Jurić sam počeo da pratim još pre četiri godine i želeo sam da doprinesem kako god mogu, s obzirom da i ja imam decu. Sakupljao sam potpise za promenu zakona DOŽIVOTNO ZA ŽIVOT, zajedno sa svojom suprugom Valentinom, i ponudio se da pravim nagrade od stakla za Festival Glas anđela, što mi je posebno zadovoljstvo! Što se tiče rada Fondacije, mislim da je samo treba podržati! Strategija koju imaju je jednako kvalitetna kao i njihov njihov rad! „\n“ Ja sam Karolina Kitić i majka sam dva prelepa sina, Stefana koji ima 17 godina i Nemanje koji ima 12. Prvi put sam se susrela sa Fondacijom Tijana Jurić odmah kada je i osnovana. Najviše me je motivisalo to da stanem uz vas kada sam upoznala porodicu Jurić i shvatila koliko su to veliki ljudi, da su posle takve tragedije koja ih je zadesila smogli snage da se bore za bolju i bezbedniju budućnost moje dece, i dece svih nas. Zbog toga sam se priključila akciji prikupljanja potpisa za Doživotni zatvor bez mogućnosti uslovnog otpusta za ubice dece. Divim se porodici Jurić na snazi i odlučnosti. Fondacija Tijana Jurić samo treba da nastavi ovim putem, da se bori za bezbedniju budućnost naše dece, da probudi svest u ljudima u kakvom opasnom svetu živimo! Hvala im za Tijanin Zakon, za Zakon doživotnog zatvora, i za sve što čine. I sama sam roditelj i ne mogu ni da zamislim kakav je osećaj izgubiti svoje dete, izdići iznad toga i boriti se dalje za neku drugu decu. Oni su za mene HEROJI NAŠEG VREMENA. „\nJa sam Biljana Milošević, vaspitač, a privatno majka jedne devojčice. Svoju struku sam odabrala jer želim da se bavim problemima dece. Rad fondacije pratim od samog početka. Zakoni su nam zaista haotični i treba ih menjati, ali je mnogo važnije podići svest ljudima! Treba svi da naučimo da za nasilje nema opravdanja u običajima i patrijarhalnim normama, i da to što se neko usudi da se na Balkanu rodi kao žena, ne znači da automatski mora da nauči da „ne izaziva“, „da se skloni“ ili „da prećuti“.\nEfektnije bi bilo da naučimo dečake da to sto su jači pol ne znači da su im veća prava, već da su im drugačije obaveze, i da nije snaga maltretirati slabijeg, nego zaštititi ugroženog. Nezvanično, ja mislim da bi Fondacija trebala da organizuje nešto kao kurseve samoodbrane, jer su žrtve često prepuštene samo sebi i sopstvenim snagama.\nBiljana Filipović Krstić\nMajka sam dvoje dece, sina i ćerke, sa kojima živim u Mirijevu. Znam šta znači biti roditelj i kakvu težinu to donosi. Uskoro ću bože zdravlja i baka postati. Želim da kažem da nastavite da radite ono što ste i do sad radili! Punim kapacitetom i upornošću, jer se samo tako se stiže do željenog cilja! Ja ću za Vas biti uvek tu, da podržim i pripomognem, koliko je u mojoj moći i mojim mogućnostima. Ja sam žena iz naroda i za narod, i borim se svim snagama za bolju budućnost svih nas, pogotovo dece!


Novosti Archives - HabiProt\nOdržana foto-izložba “Vojvođanske slatine izbliza”\nNa Departmanu za biologiju i ekologiju u Novom Sadu, organizovali smo promotivnu izložbu fotografija u saradnji sa kolegama iz Naučno-istraživačkog društva studenata biologije i ekologije “Josif Pančić” iz Novog Sada. Izložba je imala za cilj da predstavi skrivene stanovnike vojvođanskih…\nЈелена Шеат 16. October 2021. 16. October 2021. Novosti\nOdržana foto-izložba “Vojvođanske slatine izbliza”Read more\nKraj godine uvek provodimo u sumiranju prikupljenih podataka u našoj bazi „Alciphron“, pripremi nagrada za korisnike baze i unapređenju baze. Poslednjih meseci 2020. godine uložen je veliki trud našeg programera – Nebojša Horvat Cinger i baza je sada vidljivija…\nRealizovane aktivnosti tokom 2020. godineRead more\nČlanske karte 2020\nNapravljene su nove članske karte za tekuću 2020. godinu i pozivamo sve zainteresovane da nam se jave ukoliko žele da plate članarinu i zvanično postanu član Udruženje za održivi razvoj i očuvanje prirodnih staništa Srbije „Habiprot“. …\nБојана Надаждин 15. June 2020. 15. June 2020. Novosti\nČlanske karte 2020Read more\nPre tačno pet godina otpočeli smo sa istraživanjima stenica slatinskih (halofitnih) staništa Vojvodine, a 2019. godine dobili smo i treći grant Rufford fondacije za nastavak istraživanja na temu ekologije stenica i konzervacije slatinskih pašnjaka. Zvaničan naziv projekta glasi „Stenice slatinskih…\nNastavljamo sa steničarenjem na vojvođanskim slatinama (2019-2020)Read more\nPolazimo od naše najdugovečnije aktivnosti a to je naravno baza za prikupljanje podataka o insektima Srbije „Alciphron“ (https://alciphron.habiprot.org.rs/). Tokom januara nagradili smo naše najvrednije saradnike i sumirali sakupljene podatke tokom prethodne godine (čak 38.000 nalaza u 2018. godini). Ovom prilikom…\nБојана Надаждин 21. December 2019. 2. January 2022. Novosti\nRealizovane aktivnosti tokom 2019. godineRead more\nSimpozijum entomologa Srbije 2019\nPrethodne nedelje (25 – 29. septembar) bili smo učesnici Simpozijuma entomologa Srbije u Nišu. Simpozijum se organizuje na svake dve godine i okuplja naučne radnike i pojedince sa teritorije Srbije koji se bave proučavanjem insekata sa bilo kog aspekta, a…\nБојана Надаждин 30. September 2019. 1. February 2020. Novosti\nSimpozijum entomologa Srbije 2019Read more\nNova publikacija “Dnevni leptiri Vlasine”Read more


Park Novi Residence (4/7): NSBuild Forum\nPark Novi Residence\t14 avg 2020 22:15\t#61\nRanije sam spominjao da sam pricao sa nekim od radnika iz Zeleznice i dobio sam informaciju da ce Inobacka graditi tu.\nPark Novi Residence\t14 avg 2020 22:31\t#62\nAko ranzirnu stanicu uniste onda nas treba jedan meteor da udari\nZahvalnici: Jungle_Mania, dvojko\nPark Novi Residence\t14 avg 2020 22:33\t#63\nHvala na odgovoru. I ja sam dobio takvu informaciju. Pogled na park je definitvno najbolji, tamo se nalaze samo četvorosobni stanovi i pentahausi. Na kraju smo rezervisali stan u lameli 3 koji gleda na unutrašnje dvorište baš u pravcu prolaza između lamela 1 i 6. To nam je bilo kompromisno rešenje između strane sveta koja nam je odgovarala, buke, pogleda i stanova koji su ostali Cena je 1500 Eur/m2 za stanove i 1600 Eur/m2 za pentahause, navodno je takva cena u promo periodu koji još uvek traje, a onda će biti 1600 Eur/m2. Nisam siguran kako ide prodaja, ali mi deluje da im dobro ide. Npr. znam da su se prodali svi četvorosobni stanovi tipa 1 sa pogledom na park. Za 1.5 stanove koje sam proveravao je po mojoj proceni raspoloživost bila oko 50%.\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 12:35\t#64\nGledajući strane sveta, južna daje najviše pogodnosti u toku cele godine (prijatna leta i toplotni dobici tokom sunčanih perioda u toku zime) a to je pogled na park.\nZapadna koja gleda ka ulici Milana Ješića Ibre daje velike vrućine u poslepodnevnim satima tokom leta, pa mora klima da radiu full-u i da se spuštaju roletne.\nSeverna ka Bul. Vojvode Stepe je po meni najlošija, em hladni zimski vetrovi i manjak sunca tokom cele godine em gusta saobraćajnica.\nIstočna ka Bul. Evrope može biti lep pogled ali će se sigurno graditi tom dužinom, ako niknu soliteri ništa od pogleda i pitanje na kojoj blizini će nići. Prijatno sunce u prepodnevnim satima za lepo buđenje.\nDobar je odabir dvorišni stan u lameli 3 na nekom višem spratu koji gleda ka parku i orijentisan je južno. Taman taj prostor između lamela 1 i 6\nRazmak u dvorištu između lamela je 60m sa 70m, što je duplo nego u kompleksu Kraljev Park. To mi se sviđa.\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 12:52\t#65\nA duplo visa zgrada od svih ovakvog tipa na Novom Naselju.\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 13:08\t#66\nTo stoji, mogli su nižu. Al opet cena placa i maksimalni profit...\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 13:32\t#67\nRazmisljali smo identično Nisam znao da je u OSM mapama već ucrtan kompleks, dobro dođe da se stekne utisak o prostoru koji će zauzimati kompleks.\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 17:30\t#68\nMenadžerima prodaje se može verovati kao vlasnicima autoplaceva u Šapcu\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 18:16\t#69\nPazi, ja sam identicnu informaciju dobio iz Zeleznice. Tako da mislim da je ovo samo potvrda toga.\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 18:55\t#70\nA sta kaze zavod za zastitu spomenika?\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 19:59\t#71\nRanžirna stanica bi trebalo da je već pod onim što zovu "prethodna zaštita" Nema sve privilegije kao spomenik kulture, ali ne sme da se ruši, ni obavljaju bilo kakvi radovi bez utvrđenih uslova i saglasnosti Zavoda. Zavod za zaštitu spomenika kulture radi na tome da bude stavljena pod punu zaštitu kao spomenik kulture. www.021.rs/story/Novi-Sad/Vesti/107519/R...pomenik-kulture.html\nNova ranžirna stanica bi trebalo da je već u procesu izgradnje negde u industrijskoj zoni, a Železnice bi trebalo da predaju prostor stare Gradu Novom Sadu.\nPark Novi Residence\t15 avg 2020 20:06\t#72\nPazi to je vest iz 2015. godine. Stav Zavoda se menja iz dana u dan, zato sam i bas retoricki pitao posto ne postoji kontakt formular na njihovom sajtu tako da oni bukvalno ne postoje za javnost, osim ako ne odes licno.\nPark Novi Residence\t16 avg 2020 12:00\t#73\nCena garaznog mesta?\nPark Novi Residence\t16 avg 2020 12:13\t#74\n600+pdv (720 eur/m2) za -2 etažu.\n-1 neće otvarati prodaju dok se ne proda cela -2 i kažu biće skuplja.\ninformacija iz jula meseca.\nPark Novi Residence\t01 okt 2020 23:07\t#75\nPark Novi Residence\t06 okt 2020 11:31\t#76\nPark Novi Residence\t06 okt 2020 11:36\t#77\nInteresantno da je Inobacka platila reklamiranje 021 redakciji i sada ne mogu da ocekujem nikakvu objektivnost sto se tice gradnje ovog megalomanskog objekta\nPark Novi Residence\t06 okt 2020 12:03\t#78\nA neka se reklamiraju, vecina nije ni cula za projekat pa ce se brze prodavati. Samo neka zavrse na vreme i kako standardni zapovedaju. Da ne fuserisu i zakidaju na svemu, sto je uobicajeno na vecim projektima.\nPark Novi Residence\t06 okt 2020 15:05\t#79\nKakva preopustajuca muzika slusao sam 3x\nPark Novi Residence\t06 okt 2020 15:10\t#80\nVidi se da su dosta uložili u promotivne aktivnosti, imaju dobar sajt projekta i rendere. Nadam se da će to biti propraćeno i kvalitetom gradnje


U HAŠANIMA DANAS MANIFESTACIJA POSVEĆENA BRANKU ĆOPIĆU\n11 oktobar 2020 08:39\nKod obnovljene kuće velikog srpskog pisca Branka Ćopića u Hašnima danas počinje manifestacija "Ćopićevim stazama djetinjstva".\nPomoćnik ministra za kulturu Tanja Đaković prisustvovaće u 12.00 časova otvaranju manifestacije, najavljeno je iz Ministarstva prosvjete i kulture Republike Srpske.\nManifestaciju "Ćopićevim stazama djetinjstva", ove godine pod nazivom "Čuvari bašte sljezove boje", organizuje Udruženje građana "Scena", pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvjete i kulture Srpske.\nU Hašanima, u kojima je veliki Branko Ćopić proveo djetenjstvo, i odakle je crpio teme za većinu svojih djela, ovog ljeta je završena replika njegove rodne kuće.\nIzgradnja replike Ćopićeve kuće dio je projekta revitalizacije njegovog rodnog mjesta kroz izgradnju spomen-područja "Bašta sljezove boje", u okviru kojeg se nalazi i "Djeda trišin mlin" i Spomen-škola u Hašanima.\nBranko Ćopić spada među načitanije i najbolje srpske pisce 20. vijeka. Autor je romana, pripovjedaka i poezije za djecu i starije, član Srpske akademije nauka i umetnosti. Branko je bio nadahnut pripovjedač, tvorac zanimljivih i upečatljivih likova i događaja, a pisao je svježim, sočnim i slikovitim jezikom. /kraj/dp/msb/foto


23. Press Clipping_CDM Project Of Certified Reduction Of „Greenhouse…\n23. Press Clipping_CDM Project Of Certified Reduction Of „Greenhouse“ Gases Emissions -CDM projekat certificiranog smanjenja stakleničkih gasova u GIKIL-u\nby Andrew 70829 views\n

lefttop

APENDIX / DODATAK
PRESS CLIPPING FOR NEWS /
PRESS CLIPPING ZA VIJEST
CDM Project Of Certified Reduction Of „Greenhouse“ Gases Emissions
CDM projekat certificiranog smanjenja stakleničkih gasova u GIKIL-u
Prepared by GIKIL Corporate Communications & CSR Team
Pripremljeno od GIKIL Tima za korporativne komunikacije i korporativnu društvenu odgovornost
LUKAVAC, SEPTEMBER 2011
This article was published on September 26, 2011. GIKIL Corporate Communications & CSR prepared and published this article in cooperation with Team Bosnian Media Group agency.
First we will introduce you to the original version of article translated into English. After that we will present Media where article is published. We had excellent media coverage.
http://www.gikil.ba/en/component/content/article/94-cdm-projekat-certificiranog-smanjenja-staklenikih-gasova-u-gikil-u-
CDM Project Of Certified Reduction Of „Greenhouse“ Gases Emissions
Monday, 26 September 2011 11:08 „Global Ispat Koksna Industrija“ d.o.o. Lukavac wants to position itself as a leader of the movement that is fighting for the preservation of ecosystems and human health.leftcenterWith this purpose it was initiated the clean development project, showing that the producers in Bosnia and Herzegovina are committed to fight against global warming and in accordance with the guidelines of the Kyoto Protocol.To remind you, Kyoto Protocol aims to reduce greenhouse gas emissions in industrialized countries by 5% until 2012, taking as a reference emission level in 1990. From developing countries, such as Bosnia and Herzegovina, is not expected to implement the reduction in this volume, but to adjust it with the part that defines "Reducing of carbon emissions". Certificates of carbon, so called “credits”, will be sold on the world market after its audit, certification and confirmation.With the sale of the certificates to the industrial countries, developing countries will be able to provide first-class technology that will enable them to significantly reduce greenhouse gas emissions in their countries.38258754514215GIKIL's Fertilizer plant produces 53% nitric acid that is further processed into ammonium nitrate which is used for the production of fertilizer KAN. Gases formed in that process, based on nitrogen oxide, are not have negative effects on the local environment by itself, but they are great absorbers of thermal energy. This indirectly causes great damage to the environment.The project of nitrogen oxide reduction involves the installation of high-temperature catalysts, rented from the suppliers in Europe. Upon expiry of the deadline for the use, catalyst will be returned to the supplier who will recycle the active ingredients prior to its destruction, so in this way will be also avoided additional environmental pollutions. Installation of these catalysts will not influence the current process of obtaining of nitric acid. It is expected that this procedure will remove 90% of nitrogen oxide.The project that GIKIL is running will have significantly contribution in reducing of the global warming. Material assets, obtained by selling the above mentioned certificates, will be used to implement other environmental projects.GIKIL, as environmentally friendly, defined the strategy for environmental protection. It will be a priority in the business over the coming years, because of the fact that health of people in this company is placed ahead of everything else.
http://www.gikil.ba/bs/component/content/article/94-cdm-projekat-certificiranog-smanjenja-staklenikih-gasova-u-gikil-u-
CDM projekat certificiranog smanjenja stakleničkih gasova u GIKIL-u
Ponedjeljak, 26 Septembar 2011 11:08 lefttop"Global Ispat Koksna Industrija" d.o.o. Lukavac želi se pozicionirati na čelo pokreta koji se bori za očuvanje eko-sistema i zdravlja ljudi. S tim ciljem pokrenut je projekat čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota.Da podsjetimo, Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za 5% do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine. Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade sa dijelom koji definira „Smanjenje emisija ugljenika“, te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni. Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama.GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 % azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a. Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš.right4109085Projekat smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline. Ugradnja ovih katalizatora neće utjecati na promjenu postojećeg postupka dobijanja azotne kiseline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 % azotsuboksida.Projekat koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja. Materijalna sredstva koja će se dobiti prodajom pomenutih certifikata koristit će se za rješavanje drugih ekoloških projekata. GIKIL je kao prijatelj okoliša definirao strategiju zaštite okoliša i ona će tokom narednih godina biti prioritet u poslovanju, jer zdravlje ljudi u ovoj tvornici stavlja se ispred svega drugoga.
http://www.tip.ba/2011/09/26/cdm-projekat-certificiranog-smanjenja-staklenickih-gasova-u-gikil-u/
CDM projekat certificiranog smanjenja stakleničkih gasova u GIKIL-u
12:28, 26 Septembar, 2011
Nastavak projekata Global Ispat Koksne Industrije Lukavac
Kompanija GIKIL Global Ispat koksna industrija Lukavac želi se pozicionirati na čelo pokreta koji se bori za očuvanje eko-sistema i zdravlja ljudi. S tim ciljem pokrenut je projekat čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota.
Da podsjetimo, Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za 5% do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine. Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade sa dijelom koji definira „Smanjenje emisija ugljenika”, te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni.Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama.
GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 % azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a. Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš. Projekat smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline. Ugradnja ovih katalizatora neće utjecati na promjenu postojećeg postupka dobijanja azotne kiseline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 % azotsuboksida.
Projekat koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja. Materijalna sredstva koja će se dobiti prodajom pomenutih certifikata koristit će se za rješavanje drugih ekoloških projekata. GIKIL je kao prijatelj okoliša definirao strategiju zaštite okoliša i ona će tokom narednih godina biti prioritet u poslovanju, jer zdravlje ljudi u ovoj tvornici stavlja se ispred svega drugoga.
(TIP/BMG)
http://www.indikator.ba/kompanije-trzista/4061-gikil-kree-u-projekt-prodaje-qzelenih-certifikataq
GIKIL kreće u projekt prodaje "zelenih certifikata"
36779206363335Kompanija GIKIL Global Ispat koksna industrija Lukavac pokrenula je projekt čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota.
Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za pet posto do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine. Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade s dijelom koji definira "Smanjenje emisija ugljenika", te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni. Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama. GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 posto azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a. Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš. Projekt smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 posto azot-suboksida. Projekt koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja, saopćila je Bosanska medijska grupa.
http://bhstring.net/tuzlauslikama/tuzlarije/viewnewnews.php?id=43790
Nastavak projekata Global Ispat Koksne Industrije Lukavac CDM projekat certificiranog smanjenja stakleničkih gasova u GIKIL-u Kompanija GIKIL Global Ispat koksna industrija Lukavac želi se pozicionirati na čelo pokreta koji se bori za očuvanje eko-sistema i zdravlja ljudi.
S tim ciljem pokrenut je projekat čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota. Da podsjetimo, Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za 5% do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine. Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade sa dijelom koji definira „Smanjenje emisija ugljenika“, te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni. Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama. GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 % azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a. Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš. Projekat smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline. Ugradnja ovih katalizatora neće utjecati na promjenu postojećeg postupka dobijanja azotne kiseline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 % azotsuboksida. Projekat koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja. Materijalna sredstva koja će se dobiti prodajom pomenutih certifikata koristit će se za rješavanje drugih ekoloških projekata. GIKIL je kao prijatelj okoliša definirao strategiju zaštite okoliša i ona će tokom narednih godina biti prioritet u poslovanju, jer zdravlje ljudi u ovoj tvornici stavlja se ispred svega drugoga.
http://www.ekapija.ba/website/bih/page/478527
GIKIL: Projekt certificiranog smanjenja stakleničkih plinova
Detalji Izvor eKapija, 26. 09. 2011.Više informacija o firmamaGLOBAL ISPAT KOKSNA INDUSTRIJA d.o.o. Lukavac.nađite druge dokumente u kojima se pominjeGlobal Ispat koksna industrijaGIKILglobalno zagrijavanjeProtokol iz Kyotaemisija stakleničkih plinovavještačko gnojivo Komentarišite članakPošaljite prijateljimaVerzija za štampuIzdvojite članak
left1270Tvrtka Global Ispat koksna industrija Lukavac (GIKIL) želi se pozicionirati na čelo pokreta koji se bori za čuvanje eko-sustava i zdravlja ljudi. Kako navode iz ove tvrtke, s tim ciljem pokrenut je projekt čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni za borbu protiv globalnog zagrijavanja u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota. Podsjećanja radi, Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih plinova u industrijski razvijenim zemljama za 5 posto do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine. Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obujmu, već da ih usklade s dijelom koji definira "Smanjenje emisija ugljenika" te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni. Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju moći će osigurati prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih plinova u njihovim zemljama. GIKIL-ova Tvornica gnojiva proizvodi 53 posto dušične kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijev nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog gnojiva KAN-a. Plinovi nastali u tom procesu, koji su na bazi dušikova suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije, što indirektno stvara velike štete za okoliš. Projekt smanjenja emisije dušikova suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Europe. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču, koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoliša. Ugradnja ovih katalizatora neće utjecati na promjenu postojećeg postupka dobivanja dušične kiseline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 posto amonijsuboksida, pojašnjavaju iz GIKIL-a. Projekt koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja. Materijalna sredstva koja će se dobiti prodajom spomenutih certifikata koristit će se za rješavanje drugih ekoloških projekata. GIKIL je kao prijatelj okoliša definirao strategiju zaštite okoliša i ona će ubuduće biti prioritet u poslovanju jer zdravlje ljudi u ovoj tvornici stavlja se ispred svega drugoga, navode iz ove tvrtke.
http://www.seebiz.net/poslovanje/kompanije/kompanija-gikil-ulaze-u-zastitu-okolisa-i-borbu-protiv-globalnog-zagrijavanja
Kompanija GIKIL ulaže u zaštitu okoliša i borbu protiv globalnog zagrijavanja
Objavljeno: 26.09.2011.Izvor: fena
Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, očekuje se da na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni
Kompanija GIKIL Global Ispat koksna industrija Lukavac pokrenula je projekt čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota.Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za pet posto do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine.Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade s dijelom koji definira "Smanjenje emisija ugljenika", te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni.Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama.GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 posto azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a.Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš.Projekt smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope.Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline.Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 posto azot-suboksida. Projekt koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja, saopćila je Bosanska medijska grupa.
http://www.mojatuzla.ba/index.php?option=com_content&view=article&id=6254:cdm-projekat-certificiranog-smanjenja-staklenikih-gasova-u-gikil-u-&catid=47:privreda&Itemid=108
CDM projekat certificiranog smanjenja stakleničkih gasova u GIKIL-u
Ponedjeljak, 26 Septembar 2011 12:06 Kompanija GIKIL Global Ispat koksna industrija Lukavac želi se pozicionirati na čelo pokreta koji se bori za očuvanje eko-sistema i zdravlja ljudi. S tim ciljem pokrenut je projekat čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota.Da podsjetimo, Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za 5% do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine. Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade sa dijelom koji definira „Smanjenje emisija ugljenika“, te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni. Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama.GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 % azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a. Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš. Projekat smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline. Ugradnja ovih katalizatora neće utjecati na promjenu postojećeg postupka dobijanja azotne kiseline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 % azotsuboksida.Projekat koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja. Materijalna sredstva koja će se dobiti prodajom pomenutih certifikata koristit će se za rješavanje drugih ekoloških projekata. GIKIL je kao prijatelj okoliša definirao strategiju zaštite okoliša i ona će tokom narednih godina biti prioritet u poslovanju, jer zdravlje ljudi u ovoj tvornici stavlja se ispred svega drugoga.Bosanska medijska grupa / mojatuzla.ba
http://hercegbosna.org/forum/post269459.html
GIKIL: Projekt certificiranog smanjenja stakleničkih plinova
Citat:
Tvrtka Global Ispat koksna industrija Lukavac (GIKIL) želi se pozicionirati na čelo pokreta koji se bori za čuvanje eko-sustava i zdravlja ljudi. Kako navode iz ove tvrtke, s tim ciljem pokrenut je projekt čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni za borbu protiv globalnog zagrijavanja u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota.Podsjećanja radi, Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih plinova u industrijski razvijenim zemljama za 5 posto do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine.Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obujmu, već da ih usklade s dijelom koji definira "Smanjenje emisija ugljenika" te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni.Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju moći će osigurati prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih plinova u njihovim zemljama.GIKIL-ova Tvornica gnojiva proizvodi 53 posto dušične kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijev nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog gnojiva KAN-a.Plinovi nastali u tom procesu, koji su na bazi dušikova suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije, što indirektno stvara velike štete za okoliš. Projekt smanjenja emisije dušikova suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Europe. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču, koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoliša.Ugradnja ovih katalizatora neće utjecati na promjenu postojećeg postupka dobivanja dušične kiseline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 posto amonijsuboksida, pojašnjavaju iz GIKIL-a.Projekt koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja. Materijalna sredstva koja će se dobiti prodajom spomenutih certifikata koristit će se za rješavanje drugih ekoloških projekata.GIKIL je kao prijatelj okoliša definirao strategiju zaštite okoliša i ona će ubuduće biti prioritet u poslovanju jer zdravlje ljudi u ovoj tvornici stavlja se ispred svega drugoga, navode iz ove tvrtke.
http://www.biznis.ba/bih/7912-Kompanija-GIKIL-ulaze-zastitu-okolisa-borbu-protiv-globalnog-zagrijavanja.html
lukavac
Kompanija GIKIL ulaže u zaštitu okoliša i borbu protiv globalnog zagrijavanja
Kompanija GIKIL Global Ispat koksna industrija Lukavac pokrenula je projekt čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota.
Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za pet posto do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine.Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade s dijelom koji definira "Smanjenje emisija ugljenika", te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni.Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama.GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 posto azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a.Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš.Projekt smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope.Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline.Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 posto azot-suboksida. Projekt koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja, saopćila je Bosanska medijska grupa.
http://www.sodalive.ba/lukavac/cdm-projekat-certificiranog-smanjenja-staklenickih-gasova-u-gikil-u/
Lukavac
CDM projekat certificiranog smanjenja stakleničkih gasova u GIKIL-u
Autor: Dino O. 26. sep. 2011. 17:34 7 komentara HYPERLINK "http://www.facebook.com/sharer.php?u=http%3A%2F%2Fwww.sodalive.ba%2Flukavac%2Fcdm-projekat-certificiranog-smanjenja-staklenickih-gasova-u-gikil-u%2F&t=CDM%20projekat%20certificiranog%20smanjenja%20stakleni%C4%8Dkih%20gasova%20u%20GIKIL-u%20%7C%20SodaLIVE.ba%20%7C%20Lukava%C4%8Dki%20info%20portal%20%28Op%C4%87ina%20Lukavac%2C%20vijesti%2C%20de%C5%A1avanja%2C%20foto%2C%20video%29&src=sp" Podijeli
Kompanija GIKIL Global Ispat koksna industrija Lukavac želi se pozicionirati na čelo pokreta koji se bori za očuvanje eko-sistema i zdravlja ljudi.
S tim ciljem pokrenut je projekat čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota.
Da podsjetimo, Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za 5% do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine. Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade sa dijelom koji definira „Smanjenje emisija ugljenika“, te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni. Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama.
GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 % azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a. Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš. Projekat smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline. Ugradnja ovih katalizatora neće utjecati na promjenu postojećeg postupka dobijanja azotne kiseline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 % azotsuboksida.
Projekat koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja. Materijalna sredstva koja će se dobiti prodajom pomenutih certifikata koristit će se za rješavanje drugih ekoloških projekata. GIKIL je kao prijatelj okoliša definirao strategiju zaštite okoliša i ona će tokom narednih godina biti prioritet u poslovanju, jer zdravlje ljudi u ovoj tvornici stavlja se ispred svega drugoga.
http://tuzlainfo.ba/novosti/3333-lukavacki-gikil-u-akciji-smanjenja-staklenickih-gasova
-635001096010
Lukavački GIKIL u akciji smanjenja stakleničkih gasova
Ponedjeljak, 26 Septembar 2011 12:22 Kompanija GIKIL Global Ispat koksna industrija Lukavac želi se pozicionirati na čelo pokreta koji se bori za očuvanje eko-sistema i zdravlja ljudi. S tim ciljem pokrenut je projekat čistog razvoja pokazujući da su proizvođači u Bosni i Hercegovini opredijeljeni da se bore protiv globalnog zagrijavanja, a u skladu sa smjernicama Protokola iz Kyota. Da podsjetimo, Protokol iz Kyota ima za cilj smanjenje emisije stakleničkih gasova u industrijski razvijenim zemljama za 5% do 2012. godine, uzimajući kao referentnu vrijednost visinu emisije iz 1990. godine. Od zemalja u razvoju, kao što je Bosna i Hercegovina, ne očekuje se da implementiraju smanjenja u ovom obimu, već da ih usklade sa dijelom koji definira „Smanjenje emisija ugljenika“, te na svjetsko tržište plasiraju tzv. kredite, odnosno certifikate ugljenika, i to nakon što su auditirani, certificirani i potvrđeni. Prodajom certifikata industrijskim zemljama, zemlje u razvoju će imati mogućnost da osiguraju prvoklasnu tehnologiju, koja će im omogućiti da bitno smanje emisije stakleničkih gasova u njihovim zemljama. GIKIL-ova Fabrika đubriva proizvodi 53 % azotnu kiselinu, koja se dalje prerađuje u amonijum nitrat, koji služi za proizvodnju vještačkog đubriva KAN-a. Gasovi nastali u tom procesu, koji su na bazi azot-suboksida, sami po sebi nemaju negativne učinke na lokalnu okolinu, ali su veliki upijač toplotne energije što indirektno stvara velike štete za okoliš. Projekat smanjenja emisije azot-suboksida predviđa ugradnju visokotemperaturnog katalizatora, unajmljenog od dobavljača iz Evrope. Po isteku roka za korištenje katalizator se vraća dobavljaču koji će prije njegovoga uništenja reciklirati aktivne sastojke, tako da će se i na ovaj način izbjeći dodatno zagađenje okoline. Ugradnja ovih katalizatora neće utjecati na promjenu postojećeg postupka dobijanja azotne kiseline. Očekuje se da će se ovim postupkom ukloniti 90 % azotsuboksida. Projekat koji pokreće GIKIL značajno će doprinijeti smanjenju globalnog zagrijavanja. Materijalna sredstva koja će se dobiti prodajom pomenutih certifikata koristit će se za rješavanje drugih ekoloških projekata. GIKIL je kao prijatelj okoliša definirao strategiju zaštite okoliša i ona će tokom narednih godina biti prioritet u poslovanju, jer zdravlje ljudi u ovoj tvornici stavlja se ispred svega drugoga.


Za ISTORIJU: Finale SUPERKUPA će suditi žena\nPetak, 02.08.2019 | 13:48\nFrancuskinja Stefani Frapar delegirana je da, kao prvi ženski arbitar u UEFA finalima, bude sudija u meču Superkupa Evrope između Liverpula i Čelsija u Istanbulu.\nUEFA je donijela odluku da joj pomažu takođe ženske sudije Manuela Nikolosi iz Francuske i Mišel O''Nil iz Republike Irske, dok je četvrti sudija Turčin Dženejt Čakir, saopšteno je na sajtu krovne evropske fudbalske organizacije.\nFrapar je u julu sudila finale Svjetskog prvenstva za žene između SAD i Holandije u Lionu, dok je u istoriju ušla tri mjeseca ranije kao prvi ženski sudija na meču u francuskoj Ligi 1 u duelu fudbalera Amijena i Strazbura.\nFrapar se u predstojećoj sezoni Lige 1 uredno nalazi na listi sudija za utakmice.


Zvezda ima moć, živimo kao velika porodica – ASinfo Portal\nZvezda ima moć, živimo kao velika porodica\nZvezda ima moć, sjajnu atmosferu oko kluba, kvalitetan tim i vjerujem da ćemo se radovati golovima i pobjedama u skoro svim mečevima do kraja polusezone. Očekuje nas, poslije pauze, zgusnut raspored, ali znamo šta se od nas traži, kaže napadač Crvene zvezde Dijego Falćineli.\n“Veoma sam srećan što sam nastavio sa golovima. Svakom napadaču izuzetno prija kada postiže golove i sigurno da i meni ovo znači, kako na polju samopouzdanja tako i zbog čitave ekipe. Dobijam povjerenje stručnog štaba i vjerujem da im na najbolji mogući načim vraćam na terenu. Moram da istaknem da sve rezultate koje smo postigli, upravo smo uradili zbog timske igre i timskog duha. To je nešto što nas krasi, jer smo zaista jedna velika porodica koja diše istim plućima. Izuzetno smo snažan kolektiv i vjerujem da možemo mnogo u narednom periodu”, izjavio je Falćineli.\nZvezdin golgeter ističe da osjeća podršku navijača, uprkos tome što ih zbog virusa korona nema na tribinama.\n“Već sam govorio da poznajem Zvezdine navijače, mnogo sam slušao o njima, gledao sam video-snimke njihovih navijanja. Sigurno je da bi nam oni bili 12. igrač i da bi nam pomogli u nekim trenucima. Svakako, vjerujem da su zadovoljni našim igrama i rezultatom. Srećan sam u Beogradu, brzo sam se snašao imam podršku i svih ljudi u klubu koji su tu da mi pomognu. Ovo je veliki klub, s velikim očekivanjima i ja sam spreman da dam i više od maksimuma”, poručio je Falćineli.\nMoramo da damo sve od sebe da pobedimo Veneciju\nAlbanija organizuje utakmicu Engleska – Island?


EPS: Nije bilo greške, računi veći zbog veće potrošnje : Nadlanu.com\nEPS: Nije bilo greške, računi veći zbog veće potrošnje\nObjavljeno 16. jan 2014. / 18:03:36\n"Pojedini kupci su dobili veće račune, jer je potrošnja u decembru u Srbiji bila veća za 24 odsto u odnosu na novembar. Povećanje iznosa na računu u dinarima nije direktno srazmerno povećanju potrošnje u kilovat-satima, jer je iznos koji kupac treba da plati uslovljen zonskim načinom obračuna. I minimalno povećanje potrošnje nekog kupca može da dovede da kupac iz zelene zone pređe u plavu ili crvenu, što povećava iznos računa", saopšteno je.\nMinistarka Mihajlović zatražila je od EPS-a da u roku od sedam dana utvrdi da li je bilo nekih problema sa računima za struju od decembra, jer su se pojedini građani žalili na uvećane iznose.\ndecembarepspotrošnjaračuniračuni za struju


Jovanović pozvao vlast na dijalog sa opozicijom i konsenzus oko državnih pitanja | N1 Srbija\nJovanović pozvao vlast na dijalog sa opozicijom i konsenzus oko državnih pitanja\n18.05.2019. |17.20 |\nPredsednik Demokratske stranke Srbije (DSS) Miloš Jovanović pozvao je predstavnike vlasti da omoguće postizanje društvenog konsenzusa o najvažnijim državnim pitanjima i da naprave kako je rekao, "prvi korak ka vraćanju atmosfere pristojnosti i normalnosti u srpsko društvo".\nDSS miloš jovanović Opozicija Kosovo\nNi manje stranke ni veće galame i buke.\nOvakve izjave ne treba budu objavljivane kao vesti iz politike, već u rubrici zanimljivosti.\nTaman ih zaboravimo, a ono DSS se javi.


CNP – Program za neđelju 22. decembar 2013. godine – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNajave reportaže izvještajiCNP – Program za neđelju 22. decembar 2013. godine\nCNP – Program za neđelju 22. decembar 2013. godine\nDecember 21, 2013 Najave reportaže izvještaji Comments Off on CNP – Program za neđelju 22. decembar 2013. godine\nU nedelju 22. decembra, na Velikoj sceni Crnogorskog narodnog pozorišta u 20 sati, biće izvedena predstava „Očevi su grad(ili)“, čiji koncept i režiju potpisuje Boris Liješević. Dramaturškinja predstave je Stela Mišković, saradnik na tekstu Milena Lubarda Marojević, kompozitor Aleksandar Kostić, kostimografkinja Ivanka Vana Prelević. U predstavi igraju: Ana Vujošević, Dušan Kovačević, Dragan Račić, Emir Ćatović, Gorana Marković, Gojko Burzanović, Jadranka Mamić, Kristina Stevović, Mišo Obradović, Momo Pićurić, Nada Vukčević, Olivera Vuković, Petar Burić, Radmila Božović, Srđan Grahovac, Stevan Radusinović, Slobo Marunović, Slavko Kalezić, Zoran Vujović i Žaklina Oštir.\nPredstava „Očevi su grad(ili)“ nedavno je osvojila Gran pri za najbolju predstavu u cjelini na 30. Susretima kazališta/pozorišta BiH.\nKomisija za raspodjelu dijela prihoda od igara na sreću donijela ODLUKU za 2013. godinu\nNovember 15, 2015 Najave reportaže izvještaji Comments Off on Pljevlja – Predstava „Očevi su grad(ili)“


Giganti menadžmenta - Amancio Ortega | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 038 > Giganti menadžmenta - Amancio Ortega\nAmancio Ortega Gaona je čuveni galicijski modni dizajner i preduzetnik. Kao osnivač Zare, koosnivač i predsednik Inditex Grupe, proglašen je od strane Forbes magazina za jednog od najbogatijih ljudi sveta.\n„ZARA“ je deo holding kompanije Inditex, koja je sada najveća tekstilna kompanija na svetu. Sa imetkom od 31 milijarde američkih dolara, Amancio je najbogatiji čovek u Španiji i osmi najbogatiji čovek na svetu.\nOvako izgleda priča o Amanciu Ortegi, sinu sluškinje, koji nikada nije stekao formalno obrazovanje, ali je uspeo da postane veoma uspešan.\nAmancio Ortega Gaona, poznat kao Amancio Ortega, rođen je 28. marta 1936, u Leonu, u Španiji.\nOtac mu je radio na železnici, a majka je pomagala u izdržavanju porodice tako što je radila kao služavka. Sa 13 godina, Ortega je počeo da radi za proizvođača košulja, kao dostavljač u La Korunji, u Galiciji, centru španske tekstilne industrije.\nRadio je za brojne radnje i krojače i učio kako se proizvodi i troškovi menjaju na svom putu od proizvođača do potrošača. Rezultat toga je da se fokusirao na važnost direktnog dolaska proizvoda do potrošača, bez posrednika.\nOrtega nikada nije stekao više obrazovanje i nastavio je da radi u tekstilnoj industriji sve do ranih šezdesetih. Nakon što je postao menadžer lokalne prodavnice garderobe, otkrio je da samo bogati pojedinci mogu sebi da priušte kupovinu fine garderobe, pa je još čvršće odlučio da pravi kvalitetnu odeću, dostupnu svima. Kao rezultat toga, Ortega je počeo proizvodnju sopstvenih proizvoda; nabavljao je jeftinije materijale iz Barselone i prodavao kvalitetnu, ali jeftiniju robu lokalnim radnjama.\nGodine 1963, sa 27 godina, Amancio Ortega je osnovao sopstvenu kompaniju, pod nazivom Confecciones Goa, koja je proizvodila i prodavala fine bademantile.\nOrtega je nastavio da izgrađuje svoju kompaniju i 1975. godine je otvorio svoju prvu maloprodajnu radnju, pod imenom Zara. Nalazila se preko puta jedne od najpoznatijih robnih kuća i Zara je brzo postala poznata po prodaji visokokvalitetne dizajnirane odeće, po razumnim cenama. Kao rezultat toga, Ortega je nastavio da otvara prodavnice, a za svaku je hteo da odabere savršenu lokaciju.\nDo 1989. godine, Amancio Ortega Gaona je uspešno vodio gotovo stotinu Zara prodavnica u Španiji.\nSa Zarinom sve većom popularnošću i uspehom, Ortega je 1985. godine osnovao Inditex holding kompaniju za Zara brend, kao i druge, manje lance. Inditex je postala jedna od najvećih tekstilnih kompanija na svetu.\nOrtegin brend je nastavio da bude jasan i direktan. Njegov cilj je da modeli stignu od modne piste do običnog potrošača za samo nekoliko nedelja. Ortega je želeo da se garderoba proizvodi u manjim količinama, kako bi se prodavnice češće snabdevale, kako bi se smanjili troškovi zaliha i isporuka. Pošto je zadržao svoje fabrike u Španiji i proizvodio manje količine garderobe, mogao je da zadrži mnoga radna mesta, da uštedi na troškovima isporuke i prenese to na potrošače. Zara je toliko postala popularna, da Amancio Ortega gotovo nije imao potrebu za reklamiranjem.\nInditex Grupa je 2001. godine izašla na berzu, a sa 59% deonica u svom posedu Ortega je brzo postao jedan od najbogatijih ljudi na svetu. I dalje se javno ne eksponira, u toj meri da je svega nekoliko ljudi ikada videlo njegovu fotografiju. Ortega nikada ne daje intervjue i retko se pojavljuje na javnim događajima.\nAmancio Ortega živi povučenim životom u La Korunji, sa svojom drugom suprugom, i mada izbegava finansijske komplikacije firmi koje se prodaju, i dalje uživa u dizajniranju i radu na modnim detaljima.


KONAČNO VELIKI DAN: Od danas i žene na auto-putevima u Saudijskoj Arabiji (FOTO, VIDEO)\nSRPSKA KOŠARKAŠICA U PAKLU BEJRUTA Ovo je prava Hirošima, nisam sva svoja! 6 1\t62\nZA SVE JE KRIVO RUSKO VEŠTAČKO ĐUBRIVO: Opasan tovar koji je eksplodirao 2\t32\nVIDEO IZ BEJRUTA KOJI OSTAVLJA BEZ DAHA: U deliću sekunde kućna pomoćnica 3\t5\nVOŽNJA DOSTUPNA SVIMA\n24.06.2018. 08:56h 24.06.2018. 08:56h\nŽene od danas po prvi put mogu da se otisnu auto-putevima Saudijske Arabije, pošto je stupila na snagu odluka kojom im se ukida zabrana da voze.\nOdluku o ukidanju te zabrane, koja je smatrana simbolom represije, doneo je u septembru kralj Salman, u okviru reformi koje sprovodi krunski princ Mohamed bin Salman.\n"Spremne smo i to će potpuno promeniti naš zivot", izjavila je 47-godišnja Samira al Gamdi, psiholog iz Džede, jedna od prvih žena koja je u Saudijskoj Arabiji dobila vozačku dozvolu.\nZabrana ženama da sednu za volan bila je jedinstvena u svetu i zbog nje je pustinjska kraljevina godinama bila na meti kritičara iz inostranstva, koji su je poredili sa vlašću talibana u Avganistanu.\nEXCLUSIVE: First woman takes the wheel in #SaudiArabia's #Jeddah Follow our special coverage on #SaudiWomenDriving on @AlArabiya_Eng: https://t.co/BRbeHazpZi pic.twitter.com/Z9K8BNER1h\nTo je, međutim, praćeno žestokim obračunom sa protivnicima režima, uključujući i neke aktiviste koji su se borili za ukidanje zabrane vožnje za žene.\nOni će sada sedeti u zatvoru, dok će žene za čija su se prava zalagali, moći da slobodno voze.\nA big day to remember for all Saudi women ?? ♥ #المراه_السعوديه_تسوق pic.twitter.com/eM3EzEzZfd\n— EIIL. (@llvt66) June 24, 2018\nSaudijke sa stranim vozačkim dozvolama su, na osnovu tih dokumenata, početkom meseca počele da dobijaju i svoje domaće dozvole.\nProći će još neko vreme dok i ostale savladaju vožnju u novootvorenim državnim auto-školama.\nPrince Al Waleed bin Talal with his daughter Reem Al Waleed & grand daughters driving in Riyadh. MashAllah. Alf Mabrook ??? Courtesy : Prince Al Waleed Twitter Account !#SaudiWomenCanDrive #SaudiWomenDriving #arabnews #WhatChanged #SaudiArabia pic.twitter.com/9fUp7unXpJ\n— Fahad Ali (@fahadmehtabali) June 23, 2018\n"Svakako neću zavoleti vožnju. Volim da budem princeza sa nekim ko mi otvara vrata i vozi me gde god treba", kaže 22-godišnja prodavačica Fajza al Šamari.\nZabrinutost da će žene vozači biti zlostavljane u zemlji gde pravila striktne polne segregacije sprečavaju kontakt žena sa muškarcima koji joj nisu rođaci, dovela je prošlog meseca do usvajanja novog zakona kojim se određuju zatvorske i visoke novčane kazne za seksualno uznemiravanje.\n#jedda women can’t wait to drive in #saudiarabia at 8 pm on @RaiNews @AntDiBella @ItalyinJeddah @msapia24 @AleBaracchini pic.twitter.com/pYqrzfnTlC\n— Emma Farnè (@emmafarne) June 23, 2018\nMinistarstvo unutrašnjih poslova planira da, po prvi put, zaposli žene kao saobraćajne policajce, iako je nejasno kada će ih rasporediti.\nTo će, takođe, ohrabriti više žena da nađu posao i podignu produktivnost, iako u početku skromno.\nAuto kompanije su odmah krenule sa teatralnim reklamama, a privatne garaže već su odredile delove sa natpisom "za dame".\nReagovanja na društvenim mrežama se uglavnom pozitivna. Neke reakcije su, međutim, podrugljive ili sa izrazima zabrinutosti zbog društvenih posledica ukidanja zabrane.\nMlađa populacija, koja čini ogromnu većinu u Saudijskoj Arabiji, uglavnom podržava reforme princa Mohameda, ali mnogi strahuju da bi brzina tih promena mogla izazvati reakciju nekad dominantnih verskih konzervativaca.\nSspekuliše se da hapšenje više od desetak pripadnika organizaciija za prava žena u proteklih mesec dana ima za cilj upravo smirivanje konzervativnih elemenata, odnosno slanje poruke aktivistima da ne preteruju sa svojim zahtevima.\nČak i sa ukidanjem zabrane vožnje, Saudijska Arabija ostaje jedna od zemalja sa najvećim ograničenjima za žene, kojima je i dalje neophodna dozvola muževa ili muških rođaka za značajne odluke, poput putovanja u inostranstvo ili venčanja.\nAktivisti su već započeli kampanju za ukidanje tog "starateljskog" sistema.\nMeđutim, veteran među saudijskim aktivistima Hala Aldosari kaže da su žene u toj zemlji i dalje građani drugog reda.\n"Najgore od svega bi bilo ako te sitne reforme i ućutkivanje feministkinja uspore zamah da saudijski režim krene ka smislenijim promenama", istakla je Aldosari.\nGOLE RUSKINJE GA KOŠTALE POSLA: Saudijski kralj otpustio direktora državne agencije za zabavu zbog gostovanja NEPRIKLADNOG CIRKUSA (VIDEO)\nRUSIJA I SAUDIJSKA ARABIJA PROŠIRUJU ENERGETSKU SARADNJU: Poziv i drugim proizvođačima nafte da im se pridruže\nNAPREDNO: Saudijska Arabija izdala prve vozačke dozvole za žene\nSAUDIJSKI KRALJ PRETI RATOM ZBOG RUSKIH RAKETA, PISAO MAKRONU: Ako Katar instalira ruski S-400, spremni smo na sve!


Kraljevo je WoT prestonica Srbije | RUR eSports\nby Sys on 10/11/2017\nProšlog vikenda je Kraljevo sigurno bilo World of Tanks prestonica Srbije. U mašinskoj školi “14.oktobar” timovi su se takmičili za titulu najboljeg, a tim “No Hard Feelings” je odneo upravo tu titulu.\nIako su grupe pokazale da su ekipe dosta podjednake, videli smo dva preokreta u odnosu na grupne rezultate u plejofu turnira. Ekipe No Hard Feelings i Vikinzi su dokazale da mogu bolje od nastupa u grupama, i osvojile prvo i treće mesto protiv Twistera i Bitangi.\nKako je ovo izgledalo na samim WoT mapama, pogledajte u snimku strima:\nČitav turnir je obeležilo i zaista sjajno druženje, a kako je bilo u Kraljevu na turniru, pogledajte ispod:\nGigatronGigatron Mastersworld of tanks\nGigatron, Gigatron Masters, world of tanks


Očinski savet Košarkaškom savezu Srbije… | Narodni pokret Penzosi\nOčinski savet Košarkaškom savezu Srbije…\nObjavljeno: 2. oktobra 2007. od strane Stragi pod Trening\n…i njegovom Precedniku (neka mi oprosti što mu se ne sećam imena, zovem se Jelena, Jelena…zar nemaš ni malo vremena), kao i članovima raznih nadležnih organa :\n„Dragi naši, vidimo da vaša košarka ide putem koji se ređe ide i kojim ni Ana Livada više ne bi pošla. Da sad ne iznosimo vaše neuspehe i ostala zlodela, već da vas obavestimo da u malom gradu Ubu, podno visokog brda Šepkovca, svakog lepog radnog i neradnog dana na terenčetu SRC „Ranzo Ftaće Bjutiful“ dva velika asa doprinose pobedama svojih ekipa.\nNa Ubu ima poslovica koja glasi „ako želiš da pobediš u basketu, nipošto ne smeš izostaviti iz tima Miku i Stefana“. Zato vas pozivamo da dođete sutra u 17 h (imate autobus u 14.30 iz Bg-a, pa malo dok svratite kod Rokija na vešalicu, u Radnikovu kafanu na pivo sa Puletom i Bobom Sarićem i vreme prođe kao ludo) i da odgledate kako se igra odbrana za udžbenike i napad za enciklopedije basketa. Sportsko-erotski pozdrav!“\nLjudi moji, pa je li to moguće ??? Danas su ova dvojica momaka u kombinaciji sa Spejsom ostvarili skor po 1 pobeda i poraz, ali nakon zamene starijeg Svemirca mlađim, nisu izgubili više ni jedan (u brojkama 0) basketa, igrajući kao u transu. Naravno, Svemira mlađeg učinak bio je ne na nivou, nego na dva nivoa. Ginuo je za svaku loptu i čak ulazio u klinč sa najbližim krvnim srodnikom, kao što slika ispod jasno pokazuje.\nU jednom trenutku, vidno umorni, izašli su i ustupili svoja mesta Vuku i Kizi (jer naš tim primenjuje sistem rotacije, koji je još 1978. uveo pok. prof. Živadin Marković – Žića, kad su se menjali Caja i Boba Tutonja na pleju i Mura i Boba Budžin na dvojci; na petici je carevao car delirium tremensa, Vlatko Cerović). Posle toga, u kombinaciji sa Vukom dovodili su do ludila ekipu „Jablan među borićima“ – Spejsa i kumove Pecu i Kizu.\nNepravedno bi bilo ne istaći i učinak ostalih igrača, jer su samo oni svojom odličnom igrom inspirisali Miku i Stefana na ovakvo dostignuće. Mijat je po običaju sipao trojke i bio najbolji u „second chance“, Kiza i Peca takođe precizni sa distance i prodorni sa strane, a Svemir Stariji kao i uvek – ponekad nezaustavljiv, a najčešće neodoljiv, neumoljiv.\n3. oktobra 2007. u 00:32\nJa kod svake probam bar tri puta,posle obicno odustanem…\nA najsladje mi je dati iz „second chance-a“…\n3. oktobra 2007. u 00:51\nJa se izvinjavam jer necu doci danas na basket.Nosim kuciste kod Cope da mi digne sistem…Ko zna sta ce te da pomislite! 🙂 A i danas sam bio malkico nervozan,bolje da odmorim jedan dan…Erotski pozdrav od kizzzeee!\nStraginho Pernambucano kaže:\n3. oktobra 2007. u 00:56\nKizić… da te nije iznervirao Šaban?\n3. oktobra 2007. u 03:41\nNiko osim mene(dobro i Mase) ne sme da dira Kizu,inace ce da bidne lupanja…\nKizo,mojne da se nerviras,take it easy,vratice se Masa za dan-dva,a krenuce te i sut,samo budi uporan…\n3. oktobra 2007. u 12:55\nPa Verane,bio mi je dobar sut! 🙂 Ma neke sitnice…Nista vazno.Nije saban.Sto,jel tebe?\n3. oktobra 2007. u 14:00\nMene šaban nervira čak i ako ćuti i trepće, što je nemoguće u praksi 😆\n3. oktobra 2007. u 14:48\nDanas možda dodju Vića i Sava na basket…\n3. oktobra 2007. u 14:54\nNapred Sava, napred Vića, najlepša je vlažna klića!\nguess again! kaže:\n4. oktobra 2007. u 22:57\nPosle posta od komentara, morala sam opet da kazem nesto.. Ne bi ja da me nije nuzda naterala, naime, nisam mogla a da ne primetim gresku koja se potkrala u ovom tekstu. Posto znam da je ovaj sajt najpre namenjen podizanju kulturne svesti sirokih narodnih masa ( i jos neceg ), moram da vas upozorim da je u prvom redu prvog pasusa rec precednik napisana velikim slovom, a prema novom pravopisu iz 2005 godine, ona se pise malim slovom, ali sa velikim C.\nSrdacno, Postovalac Penzosa\nMolina Barcos Castillo kaže:\n4. oktobra 2007. u 23:08\nPazi kad je u pravu… Uvek sam bio loš u pravopisu. Znao sam da se ne piše IRAN nego IRAK, ali tek pošto sam pao prvu godinu Škole za decu sa specijalnim potrebama „dr. Azem Vlasi“ 😉\n4. oktobra 2007. u 23:45\nTo se pise po potrebi, zavisi od toga ko ima nuklearno naoruzanje.. 🙂\nA gde je skola, u Pristine?\n4. oktobra 2007. u 23:47\nDa, ta školja je u Prrištine, a ima i odeljenje u Škoder na Bojana\n5. oktobra 2007. u 00:08\nPa ako je to toliko specijalno, jos je i nacionalno skroz neutralno, mora de se mnogo uci.. Zbog toga me i dodatno iscudjava neupucenost u pravopis Slobodana Vuksanovica. Iz svega ovoga jedin sto mogu jeste da vam preporucim da unajmite kolektora.\n5. oktobra 2007. u 01:34\nKolektora za kanalizaciju?\n5. oktobra 2007. u 09:52\nNe, ne mislila sam na rektora.. To je onaj sto cenzurise, pise recenzije i ispravlja pravopisne greske nastale nepotpunom palatalizacijom i nepostojanim B.\n5. oktobra 2007. u 12:26\nAaaa… misliš i na prelaz W u LJ ?\n5. oktobra 2007. u 18:24\nI to, a i nepravilna uptreba slova Q. Dosta frekventnih reci pocinje na to slovo, ja vec mogu da nabrojim tri..\nNego, sta ima na Ubu? Ja uzela pare i zbrisala.. 🙂\n6. oktobra 2007. u 11:35\nNa Ubu ima svega, kao i uvek sex, droga, nasilje i strah, ali ima i lepših stvari. Vladimir „Hernan Barcos“ Gaćinović – Spejs je juče diplomirao i danas idemo kod njega da jedemo, pijemo i radimo bludne radnje 😉\n6. oktobra 2007. u 12:31\nPa to je bas lepo! Cestitajte mu u moje ime! I eto mene za koji mesec se pridruzujem klubu diplomiranih..\nE a ja sam mislila skoro da dodjem u taj bliudni grad ali ako je tako opasno na Ubskom asfaltu, predomisljam se.. Ipak sam ja dete iz Zemuna, tamo je uvek mirno 🙂\n6. oktobra 2007. u 12:49\nСамо реци да знаш Пензосе и сви ће дрхтати од страха и указати ти дужно поштовање.\n6. oktobra 2007. u 17:42\nPlasim vas se i ja ponekad, narocito ako je tu zestoki alkohol..\n7. oktobra 2007. u 17:10\nУвек је ту жестоки алкохол…\n7. oktobra 2007. u 17:46\nBolje onda da ne dolazim.. Mada bi i meni prijala koja casica eliksira mladosti..\n8. oktobra 2007. u 14:14\nKo pije vinjak ne stari…\n8. oktobra 2007. u 20:24\nnije valjda da se procula moja sklonost ka krusevackom biodizelu..?\n8. oktobra 2007. u 21:40\nRecimo samo da kolaju izvesne glasine 😉\n8. oktobra 2007. u 22:29\nPa to ste me vi Ubljani i navukli.. Narocito moj brat od nerodjene tetke i njegov brat od isto tako nerodjenog strica.. Eto sta sam ja naucila na Ubu.. Najpametnije stvari..\n9. oktobra 2007. u 09:21\nNjih dvojica vuku ovaj grad u propast. Sinoć sam sanjao Savićevu svadbu, nisam se napio jer sam morao da ujutru idem u školu i to je prvi čas bio matematika…\n9. oktobra 2007. u 10:21\nBas zato si i trebao da se napijes!! A meni je krivo sto se nisam napila na svadbi, tako da krivica moze i mene da ganja u tom obliku.. Samo milsim da bi u mom snu prvi cas imali geografiju…\n9. oktobra 2007. u 22:40\nU snu sam se posvađao sa deverom Sašom, tj. on je „zaćutao od mene“ jer mu nisam na vreme čestitao rođendan. Zatim smo se pomirili i on je otišao da to proslavi, pijući free beer na svadbi, a ja sam morao da vozim koleginicu u Kragujevac pokvarenim jugićem. Vratio sam se tek ujutru i zakasnio na čas matematike, pokušao sam da se provučem, ali usled telesne građe, razredna me primetila… A Saša je sedeo napred i pričao kako se super proveo i napio.\n11. oktobra 2007. u 02:34\nPa nije ti bilo lako, bar da si isao popdne u skolu.. Danas sam se videla sa sestrom koja je bila na svadbi, i ona se bas fino ucirkala za svadbu, gledala sam njene slike, gde je sva rodbina pripita, a mene nigde nema.. Kad je neko proklet po principu dabogda radio u poslasticarnici i bio dijabeticar.. Jer da sam ja pila na toj svadbi, ali onako kako dolikuje, vi bi imali cvetove u kosi, a ne tamo gde treba da budu, kao svima nam omiljena M.M. ( Mira Markovic ).\n11. oktobra 2007. u 10:46\nI am her biggest fan and her picture is my icon on the wall and wallpaper on the screen. And I also love flowers, particulary to deflorate them. That’s my favourite pastime and hobby.\n12. oktobra 2007. u 10:38\nC,c sta sam ja bogu zgresila.. Pa, ako ti je to omiljeni hobi, moj savet ti je da pocnes da pravis ikebane. Samo, koliko se ja secam, ti si ozenjen covek i ponosni otac devojcice.. Nemoj da bude kao u AnjdelimaII.. 😉\nMolina Barcos kaže:\n12. oktobra 2007. u 15:35\nBiće još gore 😀 Šalim se ja za cveće, nisam baš toliki stručnjak za tu „oblast“ 😉\n13. oktobra 2007. u 14:54\nNisam ni ja 😉\nAli u cvece se bas razumem, narocito kad za to dobijam pare. Zato prelazim u cvecarke, posto od ovog mog posla nema nista..\n13. oktobra 2007. u 15:02\nCveće je višestruko korisno biće – miriše, dakle eliminiše smrad i daje pare, tj. doprinosi bogaćenju. Umesto droge od sada gajim cveće. Večeras ću da pošmrčem ono malo heroina što mi je ostalo, svega par kila, pa od sutra na posao 😀 Ako hoćeš, dostavljaću ti sveže cveće (ubski smrdiša, tamnavski dan i crna noć, visistrina, visisisa i ostalo što imam u ponudi), a ti to (TITO) prodaj po Bg po višestruko većim cenama i obogati se…\n13. oktobra 2007. u 18:14\nA od ubske ponude mene zanima iskljucivo retka vrsta kaktusa koja raste tik uz Ubacu. Moze da se nadje uzvodno od skolarca nekih 2 km. Ima specijalne bodlje pa mi ne trebeju spendale kad kitim svatove. A i taj herion, koliko cenis..? Mozda i on dobro prodje ovde..


Restoran Gardoš dobio novog vlasnika - News - Turistički svet\nRestoran Gardoš dobio novog vlasnika\nKultni zemunski restoran Gardoš, koji je bio deo stečane mase AD Central, konačno je dobio novog vlasnika.\nUgostiteljskim zdanjem kod istoimene kule ubuduće će upravljati MI.KO. Trade iz Beograda, firma koja ga je kupila za 23.517.798 dinara, što je bila i početna cena na nadmetanju održanom u Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika u Beogradu. Kupac je postao vlasnik 253 kvadrata Gardoša i njegove pokretne imovine.\nIstovremeno, na ovom nadmetanju, novog vlasnika nije dobio restoran Venecija, takođe deo stečajne mase preduzeća Central, piše Politika. Čuveno sastajalište boema na Keju oslobođenja bilo je ponuđeno za 105,3 miliona dinara.\nKako su za Politiku rekli u Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika, za njega do 7. septembra, kada je bio krajnji rok, niko nije položio depozit, niti je položena bankarska garancija, pa je prodaja proglašena neuspelom.\nOba restorana nastavljaju da rade, ali sudbina im je sada drugačija. Venecija, koja je ostala deo stečajne mase propalog ugostiteljskog preduzeća iz Zemuna čekaće novu priliku za dobijanje vlasnika, odnosno novo oglašavanje na prodaju, a o budućnosti Gardoša odlučivaće novi vlasnik, prenosi Politika.\nU aprilu deset mišelinovih kuvara iz italijanske organizacije "Chefs for Life"...\nNovo iskustvo Kopaonika: La Pista restaurant by Gorski Hotel & Spa\nKada je otvoren pre tri godine, Gorski Hotel & Spa doneo je Kopaoniku novu energiju,...\nPriznajte: koliko vas bi se kladilo da je croissant francuskog porekla? E šipak je!...\nNajpopularnija srpska planina po mnogo čemu se izdvaja od drugih regionalnih planinskih...


U krizi je najbitnija podrška; "Ljudi, stvarni ljudi, prijatelji su spas" - Kako si\nU krizi je najbitnija podrška; "Ljudi, stvarni ljudi, prijatelji su spas"\n1.03.2021. / Komentara: 0\nDugotrajna epidemija korone donela je neizvesnost i strepnju za buduænost koja može da izazove oseæaj bespomoænosti, kaže psiholog Žarko Trebješanin i naglašava da se, ako se i zarazite, ne smete prepustite fatalizmu jer je to lošiji start pa æete teže podnositi bolest.\nPrenoseæi i svoje lièno iskustvo, jer je jesenas preležao njen "srednje" teški oblik, Trebješanin je u razgovoru za Betu ukazao da je neophodno u takvoj situaciji "imati poverenje u sebe, samopouzdanje, uverenost u snagu svog tela i psihe, ali i u lekare i medicinske sestre, u njihovu dokazanu struènost i posveæenost".\n"Psihološka istraživanja i kod natežih, malignih bolesti nesumnjivo pokazuju da æe vam odmoæi ako se prepustite oseæaju da ste potpuno bespomoæni, da vam je sudbina zapeèaæena, umesto borbenosti i verovanja u pobedu", rekao je Trebješanin, napominjuæi da ne govori o autosugestiji i nerealom optimizmu, u stilu "lako æemo".\nOn je objasnio da je korona ljudima donela mnoge strahove i strepnje - da li æe se razboleti, umreti, ali i šta æe biti sa drugim, dragim osobama, da li æe oboleti, zadržati posao.\n"Kod opasnosti koje poznajemo imamo neke strategije kako da postupamo, ali ovde je reè o nepoznatom virusu, ne znamo koliko je smrtonosan, ni da li æe mutirati, ni koliko æe trajati epidemija, i utoliko su strah i strepnja od neizvesnosti veæi", rekao je Trebješanin.\nPosebno teško, naveo je, pada gubitak socijalnih veza, "malo se viðamo sa ljudima sa kojima smo se sastajali èesto, èak imate sluèajeve da se stariji ljudi ne viðaju ni sa svojom decom ni sa unucima jer se boje i za njih a i za sebe".\n"Za nekog ko je u kriznoj situaciji socijalna podrška je najbitnija. Imao sam priliku da to istražujem kada je 1999. bilo bombardovanje Srbije. Društvena mreža ljudi, stvarnih ljudi, prijatelja, a ne fiktivnih u virtuelnoj stvarnosti, to je ono što nas drži i spasava od usamljenosti, straha i oseæanja nemoæi. Neophodan nam je taj socijalni, umirujuæi i blagotvoran neposredan kontakt - dodir, a to je upravo ono što, zbog epidemije, moramo da izbegavamo", objasnio je Trebješanin.\nNa pitanje može li se primetiti kako se na psihu odražava pritisak usled epidemije, Trebješanin je ukazao na primer iz svakodnevnog života.\n"Na ulici ide prema vama èovek, a onda odjednom naglo skrene, udalji se, ali ne dva metra nego dvadeset, kao da je sreo èudovište ili gubavca. To je strašno kad drugog èoveka, svog bližnjeg doživljavate prevashodno kao izvor zaraze i smrtnu opasnost", opisao je Trebješanin.\nGovoreæi kako odbraniti psihièko zdravlje, Trebješanin navodi da svako bira naèin u skladu sa svojom liènošæu, karakterom, temperamentom, pa se "neko brani potpunim zatvaranjem, drugi humorom, a treæi jaèanjem posrednih veza - preko telefona, vajbera, skajpa i drugo, kako bi imao nekakav, pa makar i posredan kontakt sa drugima".\nPrema njegovim reèima, nephodno je u sadašnjoj epidemiji informacija i dezinformacija naæi neku "svoju meru, da se bude dobro, dovoljno i valjano informisan ali ne pretrpan, pa da nas to savlada".\n"Na psihièko zdravlje loše utièe kad smo svakodnevno, neprestano prosto 'bombardovani' zastrašujuæim, katastrofiènim, èesto neproverenim informacijama, jer se tako postaje zavisnik, koji po ceo dan sluša vesti, na svakih sat vremena", objasnio je Trebješanin.\nOn je naveo da su ga i ranije, kada nije imao lièno iskustvo, kao psihologa, pitali o koroni, ali, kada se razboleo, to je bio "svojevrsni vid terenskog posmatranja sa uèestvovanjem".\n"Zaista mi je pomoglo da kao insajder mnogo bolje sagledam sa te druge, bolesnièke strane kako ljudi doživljavaju bolest i kako se nose sa njom. Jedno je kad to gledate spolja, a sasvim drugo kad sami proðete kroz sve to", rekao je Trebješanin, uz opasku da èovek mora i u tako opasnoj i teškoj situaciji da naðe nešto što je dobro, a u ovom sluèaju to je dragoceno neposredno iskustvo steèeno u borbi za podmuklom bolešæu.\n"Ono što sam mogao da vidim na osnovu mog liènog i iskustva ljudi iz okoline, u bolnici, iz onog što se uopšte zna o tome kako se ljudi ponašaju u nekim stresnim situacijama, vrlo je bitno da saèuvate prisustvo duha, da se fokusirate na proces ozdravljenja i da se disciplinovano, svim silama trudite da savladate bolest", rekao je Trebješanin.\nPrema njegovim reèima, to znaèi da "slušate savete medicinskog osoblja i da obratite pažnju na to kad i kako uspevate da napredujete, da to pratite, jer što više napredujete, to postepeno dobijate više energije, snage i samopouzdanja, a to vam pomaže da ubrzate ozdravljenje".\nTrebješanin je rekao da je bio smešten u KBC Bežanijska kosa i da se "nije nadao tako dobroj, brižljivoj, efikasnoj i požrtvovanoj nezi kao što je bila".\nKako je objasnio, "s ozbirom da je prošlo tako puno vremena od poèetka epidemije, mislio je da su lekari sigurno toliko iscprljeni, da su postali nezainteresovani i da jedva èekaju da rutinski odrade svoj posao, ali na njegovu radost i sreæu, prevario se, nije bilo tako".\n"Moje iskustvo, a lièno sam video i sa drugim pacijentima je bilo tako, itekako se medicinari trude i vode brigu. To puno znaèi kad vi oseæate da ste na sigurnom, na neki naèin bezbedni, zaštiæeni, da ste u rukuma ljudi koji odlièno znaju svoj posao i koji æe se sve uèiniti da vam bude bolje. Iskoristio bih ovu priliku da posebno zahvalim doktorki Nataši Stanisavljeviæ i direktorki bolnice Mariji Zdravkoviæ na pažnji i trudu", istakao je Trebješanin.


MojPosao.net - Asistent u odjelu za medicinski turizam (m/ž) - Zagreb - Poliklinika Bagatin\nAsistent u odjelu za medicinski turizam (m/ž)\nNaslovnica › Pretraga › Asistent u odjelu za medicinski turizam (m/ž)\nNjegujemo kulturu učenja i predano radimo na tome da omogućimo svim našim zaposlenicima kontinuirane edukacije i usavršavanja kako bi ostvarili svoj poslovni, ali i osobni potencijal. Cilj nam je stvoriti okruženje gdje naši zaposlenici mogu razvijati svoje potencijale kroz izazove i mogućnosti, ali i razmišljati izvan okvira u dinamičnom i poslovnom okruženju.\nTražimo Asistenta u odjelu za medicinski turizam (m/ž) za rad u dinamičnom i izazovnom okruženju uz priliku za stjecanje relevantnih znanja i vještina.\nZavršen fakultet ekonomskog usmjerenja (EFZG, VERN, ZŠEM i sl.)\nNužno izvrsno poznavanje engleskog jezika u govoru i pismu\nPoželjno iskustvo u turističkom sektoru\nNapredno poznavanje rada na računalu (MS Office naročito Excel)\nSnalažljivost, samostalnost i proaktivnost u radu\nOrganiziranost, analitičnost i sistematičnost\nAdaptacija i priprema marketinških i prodajnih materijala (vizualizacija, POS, troškovnik, prijevoz materijala…)\nPrevođenje materijala (hrv-eng) i provjera tekstova za tiskane i online materijale\nOdržavanje podataka i statističke obrade za određene prodajne aktivnosti\nAngažiranost na radnim zadacima vezanim uz cross-selling (rad u CRM sustavu)\nKomunikacija s partnerima i klijentima u inozemstvu\nPronalazak i pomoć u koordinaciji dobavljača za evente Odjela za medicinski turizam\nPo potrebni asistiranje Upravi kod pojedinih prodajnih analiza i drugih zadataka\nBagatin Akademija – edukacije o razvoju mekih vještina u radu u timu i s klijentima ali važnih i za osobni razvoj\nDodatne edukacije i stručna usavršavanja\nPredani HR tim koji se brine o Vašem rastu i razvoju\nPotrebno priložiti molbu i životopis na engleskom jeziku.


Najčešće postavljena pitanja ► Herbalia\nPOŠTARINA I SLANJE PAKETA\nKoje su opcije slanja dostupne?\nZa dostavu porudžbina koristimo usluge D-Express kurirske službe, zbog sigurnog, brzog i ekonomičnog načina isporuke paketa. Za porudžbine vrednosti preko 3000 dinara, dostava je besplatna. Za narudžbine vrednosti manje od 3.000 dinara, trošak dostave je 400 dinara i snosi ga kupac.\nDa li šaljemo i u druge države?\nNe, robu šaljemo isključivo na teritoriji Srbije.\nKoliko je potrebno da dobijem paket?\nPorudžbine primljene radnim danom do 08.00h dostavljaju se sledećeg radnog dana, porudžbine primljene petkom do 08.00h dostavljaju se u ponedeljak, porudžbine primljene radnim danom posle 08.00h dostavljaju se za dva radna dana, porudžbine primljene petkom posle 08.00h dostavljaju se u utorak. Više o dostavi robe pročitajte OVDE.\nObezbedili smo za vas mogućnost plačanja na tri načina: 1) plaćanje online platnim karticama, 2) plaćanje pouzećem, 3) plaćanje direktno na naš račun. Više o načinima plaćanja pročitajte OVDE.\nDa li je kupovina online bezbedna?\nKupovina preko našeg sajta je apsolutno bezbedna, ni u jednom trenutku mi, niti bilo ko drugi osim banke koja vrši obradu transakcije nema uvid u podatke o vašoj platnoj kartici. Podaci se između kupca, našeg sajta i banke razmenjuju zaštićeni SSL enkripcijom, koja je garant za sigurnost podataka.\nPoručujete dodavanjem proizvoda u korpu ili telefonom. Detaljno upustvo kako da poručite pogledajte OVDE.\nKako mogu da otkažem ili promenim porudžbinu?\nAko želite da otkažete ili promenite porudžbinu, kontaktirajte nas tako što ćete kliknuti OVDE.\nDa li moram da imam registrovan nalog da bih poručio?\nNe morate, u našoj online prodavnici možete kupovati i kao gost (neregistrovani korisnik), a za više informacija kliknite OVDE.\nKako da vratim kupljeno?\nUkoliko želite da vratite porudžbinu, za više informacija kliknite OVDE.


Počela provjera diploma uposlenih u Vladi FBiH – poslovni-global.ba\nU Vladi FBiH je počela provedba zaključka s njene 169. sjednice od 17. siječnja 2019. godine, o pokretanju revizije diploma zaposlenih u federalnim tijelima, javnim poduzećima i privrednim društvima u većinskom vlasništvu Federacije BiH.\nGlavno tajništvo Vlade FBiH već provodi aktivnosti na provjeri diploma svih članova Vlade, premijera, zamjenika premijera i federalnih ministara, njihovih savjetnika i ostalih državnih službenika i namještenika ovog sekretarijata.\nU Glavnom tajništvu Vlade FBiH izražavaju zadovoljstvo ažurnošću i brzinom kojima stižu odgovori i cijene da takva dobra suradnja visokoškolskih i drugih obrazovnih ustanova jeste znak da obrazovna zajednica podržava napore Federalne vlade na otkrivanju onih koji su, eventualno, zlouporabili obrazovni sustav.\nposlovni-global.ba / Vlada FBiH


Cerić uputio pismo Lajčaku i Gregorijanu - Klix.ba\nCerić uputio pismo Lajčaku i Gregorijanu\n23.1.2009. u 17:09\nZbog napada na organe i institucije Islamske zajednice u bh. entitetu Republika Srpska, reisu-l-ulema dr. Mustafa Cerić je uputo pismo visokom predstavniku međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Miroslavu Lajčaku i višem zamjeniku visokog predstavnika Rafi Gregorijanu.\n"U posljednje vrijeme protiv vrijednosti Islamske zajednice u RS-u vrši se nezapamćena medijska hajka čija kulminacija su napadi na muftiju banjalučkog Edhema Čamdžića, koji predstavlja svjetionik u borbi za povratak i oporavak povratnika. Muftija Edhem Čamdžić nije ničim zaslužio da ga mediji i RS danonoćno sotonoziraju i na taj način ugrožavaju njegovu i bezbijednost svih muslimana, povratnika u RS zato što svojim povratkom onemogućuju dovršetak etničkog čišćenja u Bosni i Hercegovini", piše reis Cerić.\nKao vrhovni poglavar Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini reisu-l-ulema IZ u BiH zatražio je u pismu Lajčaku i Gregorian da iskoriste svoje ovlasti i osiguraju preko međunarodnih institucija za mir i sigurnost u Bosni i Hercegovini "bezbjednost rada institucija i organa Islamske zajednice, posebno muftije banjalučkog Edhema Čamdžića, a time i bezbjednost muslimana u RS-u".\n-Želim da Vas obavijestim da se Islamska zajednica u RS-u osjeća nezaštićenom od domaćih institucija vlasti u RS-u zbog islamofobije koja se širi u tamošnjim medijima, kaže se u pismu reisu-l-uleme dr. Mustafe Cerića, prenosi MINA.\n'Ne ostavljam BiH na cjedilu'\n23.01.2009. u 17:14\nVideo seksa s učenikom objavila na netu\n23.01.2009. u 16:57


NBS smanjila referentnu kamatanu stopu na 1,5% | Kamatica\nPočetna > vest > NBS smanjila referentnu kamatanu stopu na 1,5%\nNBS smanjila referentnu kamatanu stopu na 1,5%\nTekst objavljen: 09.04.2020 13:00\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) odlučio je danas da dodatno snizi referentnu kamatnu stopu, sa 1,75 odsto na 1,5 odsto, kako bi umanjio negativne efekte COVID-19 na privrednu aktivnost i istovremeno obezbedio održavanje inflacije u granicama cilja u srednjem roku, saopštila je NBS\nOdluku o nastavku ublažavanja monetarne politike Izvršni odbor je doneo pre svega imajući u vidu da pokazatelji iz međunarodnog okruženja ukazuju da su negativni efekti virusa po globalni privredni rast veći od prethodno procenjenih, što se odražava i na kretanja na međunarodnom robnom i finansijskom tržištu, kao i na odluke centralnih banaka i vlada zemalja širom sveta.\nIzvršni odbor je ocenio i da je Srbija ovu krizu dočekala u znatno povoljnijoj poziciji, sa stopom privrednog rasta od preko četiri odsto, niskom i stabilnom inflacijom sedmu godinu zaredom, eliminisanom fiskalnom neravnotežom i znatno redukovanom eksternom neravnotežom, kao i deviznim rezervama zemlje na najvišem nivou od kada se prate, što je otvorilo prostor da se u periodu krize poveća ekspanzivnost monetarne i fiskalne politike, a da se ne ugrozi makroekonomska stabilnost, navela je NBS. Kako je istaknuto, donoseći odluku Izvršni odbor je imao u vidu i prethodno preduzete mere monetarne politike radi ublažavanja negativnih efekata širenja virusakorona - smanjenje referentne kamatne stope za 50 baznih poena u martu, sužavanje koridora osnovnih kamatnih stopa, sa plus-minus 1,25 procentnih poena na plus-minus jedan procentni poen u odnosu na referentnu kamatnu stopu, kao i obezbeđenje dodatne likvidnosti bankama kroz repo operacije kupovine dinarskih državnih hartija od vrednosti i svop operacije kupovine deviza.\nDodaje se da se pogoršanje izgleda za globalni ekonomski rast odrazilo i na pad cena primarnih proizvoda na svetskom tržištu, pre svega nafte. Кako bi umanjile negativne efekte krize, brojne centralne banke u svetu su reagovale dodatnim ublažavanjem svojih monetarnih politika. Tako je Sistem federalnih rezervi smanjio raspon referentne kamatne stope gotovo na nulti nivo i najavio program kvantitativnog popuštanja koji nije ograničen ni vremenski ni po obimu, dok je Evropska centralna banka, u uslovima referentne kamatne stope koja se već izvesno vreme nalazi na nultom nivou, povećala obim programa kupovine aktive, podsetila je NBS.\nPored toga, vlade brojnih zemalja reagovale su obimnim paketima fiskalne pomoći.\nКoordinirane akcije monetarne i fiskalne politike trebalo bi da doprinesu ublažavanju negativnih efekata po privredni rast i zadržavanju povoljnih uslova finansiranja u novonastaloj situaciji.\nIzvršni odbor je istakao da će puna koordinacija mera monetarne i fiskalne politike biti nastavljena, što će omogućiti smanjenje eventualnih daljih negativnih uticaja iz međunarodnog okruženja i posledica širenja koronavirusa. NBS je ukazala da će i dalje pažljivo pratiti globalna kretanja i njihove implikacije na domaću ekonomiju i inflaciju i blagovremeno reagovati kako bi očuvala postignutu cenovnu i finansijsku stabilnost i doprinela rastu naše privrede na održivim osnovama.\nNarodna banka Srbije nbs referentna kamata referenta kamatna stopa smanjenje referentne kamatne stope ekonomska kriza korona virus


Pritisak javnosti u Japanu raste, OI možda bez publike - Sportklub\nPritisak javnosti u Japanu raste, OI možda bez publike\nOstali sportovi - Ostalo Autor:Nikola Novaković28. apr. 202119:42\nFranck Robichon - Pool/Getty Images\nOlimpijske igre u Tokiju se približavaju, a neke ključne odluke i dalje nisu donete – pre svih da li će i u kojoj meri biti dozvoljen pristup gledaocima u japanskoj prestonici. U sredu je Izvršni komitet Igara izneo niz predloga u vezi sa održavanjem takmičenja, koji neće zahtevati karantin po dolasku u Japan.\nSituacija sa koronavirusom u Japanu se pogoršava, uprkos činjenici da je ta zemlja zabeležila daleko manje slučajeva zaraze ovim virusom u odnosu na neke druge širom sveta.\nOI: Nema karantina po dolasku u Japan, testiranje svaki dan\n„U veoma smo napetoj situaciji. Pun stadion je moguć, ali sve zavisi od situacije. Može da se dogodi da bude dozvoljeno prisustvo 20, deset ili pet hiljada gledalaca. To su opsezi sa kojima raspolažemo. Spremni smo i za poslednju opciju, a ona bi podrazumevala održavanje nadmetanja bez publike. Nadamo se da to neće biti slučaj“, rekla je Seiko Hašimoto, predsednica Organizacionog komiteta OI.\nMeđutim, istraživanja pokazuju da je između 70 i 80 odsto stanovništa u Japanu protiv održavanja ove velike manifestacije.\n„Da li zaista imamo vremena za još jedno odlaganje OI?! Nije u pitanju samo vreme, već bi organizatori, koji su već proveli godine pripremajući se, morali sve da rade iznova. To nije nešto što se može izvesti bez problema“, izjavio je izvršni direktor Komiteta Toširo Muto.\nPočetak OI zakazan je za 23. jul, a trajaće do osmog avgusta.\nThe 'Pride House Tokyo Legacy', inaugurated in October 2020 and visited by President HASHIMOTO Seiko yesterday, is Japan's first permanent LGBTQ centre.\nOlympic Games 2020Seiko HashimotoTokyo 2020


KRIMINALCI U PANICI Ako Čaba progovori, to će biti UDARAC ZA KLANOVE - Srpskainfo\nKRIMINALCI U PANICI Ako Čaba progovori, to će biti UDARAC ZA KLANOVE\nIskaz koji bi uhapšeni egzekutor, Čaba Der, mogao da da policiji mogao bi da zada najjači udarac najvećim kriminalnim grupama iz Srbije i Crne Gore, za koje je navodno radio posljednje dvije godine, pišu crnogorski mediji.\nČaba Der (38), plaćeni ubica koji je u petak uveče uhapšen u hotelu u Pragu, spreman je da sarađuje sa istražiteljima i raskrinka vođe kriminalnih klanova iz Srbije i Crne Gore za koje je radio, prenijeli su crnogorski mediji.\nKako navode mediji, Der, koji je u pritvoru, već je ponudio saradnju, a njegov iskaz navodno bi mogao da bude najjači udarac za dva zaraćena klana škaljarski i kavački.\n– Čaba je bio plaćeni ubica, a sumnja se da je radio i za jedan klan iz Crne Gore. On je svojevremeno uhapšen u Sarajevu pod sumnjom da je trebalo da učestvuje u likvidaciji Alana Kožara iz Bara – podsjećaju izvori iz istrage.\n– Vrlo je moguće da Der postane svjedok-saradnik i ponudi informacije i dokaze o tome ko ga je plaćao i za koga je ubijao. Samo na taj način on bi mogao da izbjegne da praktično ostatak života provede iza rešetaka – prenosi “Kurir”.\nHapšenje u Sarajevu, jurio neprijatelja s potjernice?\nČaba Der, nakon puštanja iz zatvora 2017, prvi put je priveden u septembru te godine u Sarajevu. On je tada uhapšen s Markom Gojčevićem iz Bara i navodno su priznali da su u ovaj grad došli kako bi ubili Alana Kožara. Inače, i za Kožarom je raspisana potjernica zbog sumnje da je učestvovao u ubistvu Slobodana Šaranovića u Budvi u martu 2017.\nSukob porodica Bojović i Šaranović počeo je 2009, kada je nestao sin Danila Radonjića, bliskog Šaranovićeg prijatelja, čija sudbina do danas nije poznata. U potragu se uključio Šaranovićev brat Branislav, ali je i on u oktobru te godine ubijen, a u likvidacijama koje su se nastavile u krvavom ratu dvije porodice ubijeno je najmanje još 11 ljudi.\nAlan Kožar, zbog čije je pripreme atentata Der bio privođen u Sarajevu, blizak je navodno ekipi Luke Bojovića, a pred crnogorskim pravosuđem protiv njega se vodi postupak zbog sumnje da je učestvovao u likvidaciji Slobodana Šaranovića.\n– Der bi mogao da otkrije ko ga je poslao na jednog od najbližih saradnika Luke Bojovića, ali vjerovatno i još mnogo toga što zna. Postoji sumnja da u Pragu nije boravio da bi se skrivao, već da je došao na novi zadatak. Njegovim hapšenjem, kako vjeruju istražitelji, spriječena je nova likvidacija – dodaje sagovornik ovog lista.\nOn podsjeća da su Bojović i Kožar bliski “škaljarskom klanu” i da se može očekivati da bi Der, kom su lisice stavljene u gradu u kom je nedavno uhapšen i vođa “kavačkog klana” Slobodan Kašćelan, mogao da ponudi informacije o “kavčanima”.\n– Otkako je izašao iz zatvora 2017. godine, pošto je odslužio kaznu za ubistvo iz 2004, Der je bio slobodnjak koji je der obavljao posao za onog ko mu plati.\nMeđutim, zbog činjenice da je bio privođen jer je bio angažovan za ubistvo Kožara jasno je da bi mogao da raskrinka “kavački klan” – dodaje on.\nNaš sagovornik objašnjava i da su ubistva Nebojše Markovića u januaru u Beogradu, Ivana Serdarušića u Amsterdamu i Lasla V. u Budimpešti ona za koja se “nasmijani ubica” zasad tereti, ali da to ne znači i da su jedina.


Proizvodnja alata za plastiku Čačak | SZR Dobes\nProizvodnja alata za plastiku Čačak\nSpomen park 71/5, 32000 Čačak\n...... dobes@... Prikaži\nProizvodnja alata za plastiku Čačak |\nFirma Dobes je počela sa radom 2004. godine sa sedištem u Čačku. Firma se bavi proizvodnjom alata za duvanu i brizganu ambalažu za prehrambenu i hemijsku industriju.\nPored proizvodnje navedenih alata, takođe, pružamo usluge mašinske obrade iz sledećih oblasti:\nerodiranje na erozimatu sa elektrodom i\nna erozimatu sa žicom.\nPosedujemo savremeni mašinski park, stručnost i iskustvo. Imamo mogućnosti i kapacitete da odgovorimo svim zahtevima i potrebama klijenata. Otvoreni smo za saradnju i proširenje tržišta.\nRadimo po vlastitoj konstrukciji ili po konstrukciji naručioca. Radno vreme je od 08.00 do 16.00 časova, ali smo fleksibilni.


VOZIO PIJAN PA MU SE AUTOMOBIL PREVRNUO: SUVOZAČ POVRIJEĐEN, A VOZAČ UHAPŠEN | Hayat.ba\nVOZIO PIJAN PA MU SE AUTOMOBIL PREVRNUO: SUVOZAČ POVRIJEĐEN, A VOZAČ UHAPŠEN\nVozač "audija" iz Šipova čiji su inicijali S.P. uhapšen je jer je, vozeći pod dejstvom alkohola, izazvao saobraćajnu nezgodu u kojoj je povrijeđen suvozač čiji su inicijala M.R. iz Šipova.\nSaobraćajnu nezgodu Policijskoj stanici Šipovo prijavio je juče oko 3.50 časova dežurni ljekar Doma zdravlja Šipovo kojem se suvozač obratio za medicinsku pomoć zbog povreda, saopšteno je iz Policijske uprave Mrkonjić Grad.\nIzlaskom na lice mjesta policijski službenici su ustanovili da se saobraćajna nezgoda dogodila oko 3.00 časa u mjestu Gerzovo u opštini Mrkonjić Grad u kojoj je vozač S.P., upravljajući automobilom “audi”, izgubio kontrolu, usljed čega je došlo do prevrtanja vozila.\nSuvozač M.R. je, nakon što mu je u Domu zdravlja Šipovo ukazana medicinska pomoć, upućen na dalje liječenje u Univerzitetski klinički centar Republike Srpske.\nUviđaj su izvršili službenici Policijske stanice za bezbjednost saobraćaja Mrkonjić Grad, a alkotestiranjem kod vozača je utvrđeno prisustvo alkohola u organizmu od 2,16 grama po kilogramu.


Zelena površina iz Spomen doma puna je parkiranih automobila\nAutomobili parkirani na pločniku uz cestu koja vodi prema parkiralištu iza Spomen doma otežavaju pješacima prolaženje, a oni koji su parkirani na travnatoj zelenoj površini ispod stabala, što je zabranjeno, uništavaju tu površinu.\nNaravno, osim prometne nekulture takvo ponašanje zasigurno je i rezultat cijene parkinga koja u Pazinu za sva parkirališta pod naplatom iznosi 4 kune po satu, što je zasigurno za neke prevelik iznos.\n"Člankom 83. Odluke o komunalnom redu propisano je da se radi zaštite javne zelene površine, na istoj osobito zabranjuje zaustavljati, parkirati i voziti motorno vozilo. Nadzor nad provedbom navedene Odluke provodi komunalno redarstvo", odgovorili su iz Grada na pitanje tko je zadužen za kontrolu i sankcioniranje vozača koji automobile parkiraju na javnim zelenim površinama.\nU isto vrijeme parking na Trgu slobode je prazan\nNije moguće uvesti više parkirnih zona - u planu je zapošljavanje prometnog redara\nOsim upita o sankcioniranju nesavjesnih vozača upitali smo postoji li namjera uvođenja više parkirnih zona te postoji li namjera korekcije cijena parkinga kako bi se potaknulo vozače da svoje automobile parkiraju na za to predviđenom mjestu.\n"U gradu Pazinu, javna parkirališta pod naplatom, su u principu dobro popunjena a poslovi upravljanja, održavanja i naplate nad istima uređeni su Odlukom o korištenju, upravljanju i naplati parkirališta. Navedene poslove, u ime Grada Pazina, provodi trgovačko društvo Usluga d.o.o. iz Pazina. Cijena parkiranja od 4,00 kuna za sat parkiranja je prosječna i prilagođena gradu Pazinu. Navedenom Odlukom predviđa se mogućnost povlaštenog parkiranja na godišnjoj razini za sve umirovljenike, stanare ulica u kojima se vrši naplata parkiranja te za ostale građane grada Pazina. Kako se sva parkirališta pod naplatom nalaze u neposrednom centru grada Pazina ista nije moguće, a niti realno odijeliti prema zonama. Grad Pazin će ubuduće raditi na formiranju novih parkirališta, a sukladno odredbama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, koji je omogućio jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave, da uređuju promet na svojem području, u planu je zapošljavanje prometnog redara te će se na taj način poboljšati kvaliteta odvijanja prometa na području grada Pazina koji uključuje i nadzor nad nepropisno parkiranim vozilima", priopćeno je iz Upravnog odjela za komunalni sustav, prostorno uređenje i graditeljstvo Grada Pazina. (Tekst i foto: Darko Tumpić)\nZabranjeno je zaustavljati, parkirati i voziti motorno vozilo na zelenoj površini


Srednja ekonomska škola Svetozar Miletić, ekonomski, turistički smerovi, restoran Staro Zdanje | Srednje škole Novi Sad | VirtualniGrad\n- Srednja škola Svetozar Miletić\nSrednja škola Svetozar Miletić Home\tRestoran Staro Zdanje\tPošaljite poruku firmi Srednja škola Svetozar Miletić:\nSrednja škola Svetozar Miletić Novi Sad\nAdresa:Narodnih heroja 7,21000 Novi Sad\nTelefoni:\t021 52...Klik za prikaz celog brojaCeo broj: 021 52 88 81Â 021 52...Klik za prikaz celog brojaCeo broj: 021 52 70 40Â 021 66...Klik za prikaz celog brojaCeo broj: 021 66 15 151Â 021 42...Klik za prikaz celog brojaCeo broj: 021 42 36 55Â Srednja ekonomska škola, obrazovni profili: ekonomija, pravo i administracija, trgovina, ugostiteljstvo i turizam. Restoran Staro Zdanje, svadbe i proslave.\nNastavničko većeRazredSportistkinjeDramska sekcijaInformatikaKonobarHranaRestoran Plan upisa učenika u prvi razred srednje škole po trajanju obrazovanja u školskoj 2011/2012. godini Područje rada: EKONOMIJA, PRAVO I ADMINISTRACIJA\nEkonomski tehničar; 4 odeljenja, 120 učenika, četvorogodišnja\nSlužbenik osiguranja – ogled; 1 odeljenje, 24 učenika, četvorogodišnja\nFinansijski tehničar; 1 odeljenje, 30 učenika, četvorogodišnja\nBirotehničar; 1 odeljenje, 30 učenika, četvorogodišnja\nTrgovinski tehničar; 2 odeljenja, 60 učenika, četvorogodišnja\nTrgovac; 1 odeljenje, 30 učenika, trogodišnja\nUgostiteljski tehničar; 1 odeljenje, 30 učenika, četvorogodišnja\nKonobar - ogled; 1 odeljenje, 24 učenika\nKonobar; 1 odeljenje, 30 učenika,\nKulinarski tehničar; 2 odeljenja, 60 učenika, četvorogodišnja\nKuvar - ogled; 1 odeljenje, 24 učenika, trogodišnja\nPoslastičar - ogled; 1 odeljenje, 24 učenika, trogodišnja\nTuristički tehničar; 1 odeljenje, 30 učenika, četvorogodišnja\nTuristički tehničar - ogled; 1 odeljenje, 24 učenika, četvorogodišnja\nSrednja ekonomska škola Svetozar Miletić iz Novog Sada ima dugu istoriju i tradiciju. Osnovana je oktobra 1882. godine kada je nosila naziv Novosadska zanatska i srednja trgovinska škola skopčana sa državnom građanskom školom, a te prve školske 1882/1883. godine upisano je 14 učenika u prvi razred. Na predlog Mirjane Vilić, profesora Srpskog jezika i književnosti i dugogodišnjeg pomoćnika direktora, 1969. godine škola dobija ime Svetozar Miletić koje i danas nosi.Tokom 120 godina postojanja, škola je menjala nazive, uvodila nove obrazovne profile i bogatila se brojem učenika. Danas našu školu pohađa približno 2500 učenika u 72 odeljenja, što je čini jednom od najvećih škola na teritoriji AP Vojvodine kao i u Republici Srbiji. Iz godine u godinu učenici u saradnji sa predmetnim nastavnicima postižu značajne rezultate u svim oblastima rada, o čemu svedoče brojna priznanja i medalje. Da pomenemo samo rezultate iz školske 2002/2003. godinu kada su naši učenici osvojili prvo mesto u Republici, po ukupnom broju bodova, iz sporstkih aktivnosti i jedno od prva tri plasmana na takmičenjima iz informatike, istorije i poslovne ekonomije. Učenici ugostiteljske struke osvojili su 13 medalja iz oblasti usluživanja, kuvarstva i poslastičarstva, zlatnu medalju i zlatnu plaketu Novasadskog sajma.Škola obrazuje učenike u dva područja rada:\nI smerovi trećeg stepena stručne spreme:\nU svakodnevnom životu i radu učenici kroz kabinetsku i učioničku nastavu otkrivaju nove sadržaje i primenjuju stečeno znanje. Nastavu realizuje 147 nastavnika uz stručne saradnike u dva objekta koji se nalaze u centru grada.\nTakođe, u okviru škole postoji restoran otvorenog tipa, Staro Zdanje, kao jedan od prestižnijih novosadskih objekata, gde učenici ugostiteljske i kulinarske struke realizuju praktičnu nastavu. Škola sarađuje i sa trgovinskim preduzećima, turističkim agencijama, ugostiteljskim i nizom drugih preduzeća, kako bi učenici stekli što bolje obrazovanje u okviru struke za koju su se opredelili.Uspešnom saradnjom učenici, njihovi roditelji, lokalna samouprava, socijalni partneri, nastavnici kao i svi zaposleni ulažu maksimum napora u pravcu opremanja školskog prostora savremenim nastavnim sredstvima i kompjuterskom opremom u cilju približavanja reformisanom školstvu.\nZa više informacija o poslovnim i porodičnim ručkovima, keteringu i organizaciji svadbe i proslava, pogledajte stranicu Restoran Staro Zdanje.\nBroj otvorenih strana ovog meseca: 163Ukupno: 158546


Razgovarano o obilježavanju stradanja pripadnika JNA u Dobrovoljačkoj - Klix.ba\nBiH Razgovarano o obilježavanju stradanja pripadnika JNA u Dobrovoljačkoj\nRazgovarano o obilježavanju stradanja pripadnika JNA u Dobrovoljačkoj\n12.4.2012. u 13:39\nČlanovi Pododbora Vlade Republike Srpske za obilježavanje značajnih istorijskih događaja razgovarali su danas u Sarajevu s pripadnicima MUP-a Kantona Sarajevo o pripremama za obilježavanje stradanja pripadnika JNA u Sarajevu 1992. godine-Dobrovoljačka ulica.\nNa sastanku je konstatirano da je zahtjev Odbora Vlade Republike Srpske za njegovanje tradicije oslobodilačkih ratova blagovremeno upućen MUP-u Kantona Sarajevo i da su prema Zakonu o javnom okupljanju Kantona Sarajevo ispunjeni svi uvjeti za obilježavanje ovog istorijskog događaja, saopćeno je iz Ministarstva rada i boračko-invalidske zaštite RS-a.\nSlijedeći radni sastanak zakazan je za 24. april u 10 sati u Policijskoj stanici 1 u Sarajevu.\nU saopćenju se navodi da se stradanje pripadnika JNA u Sarajevu 1992. godine-Dobrovoljačka ulica, obilježava 3. maja u organizaciji Odbora Vlade RS-a za njegovanje tradicije oslobodilačkih ratova.