Strast ili ljubav? Ljubomora ili opsesija? Šta sve čini vezu - Zdrava i prava\nStrast ili ljubav? Ljubomora ili opsesija? Šta sve čini vezu\nDa li ste znali da je prvobitno značenje reči “strast” bilo isključivo negativno? Psihoterapeut dr Zoran Milivojević kaže da je nedovoljno poznato da je ova imenica nastala od glagola “stradati, nastradati”.\n“Zašto strada ili trpi strastveno biće?”, započinje priču dr Milivojević.\n“Zato što je strast posvećivanje sebe jednoj stvari koja se doživljava kao najvažnija, najveća vrednost. To može da bude druga osoba, ali i posao, hobi ili umetnost, kada se zanemaruju sve druge sfere o kojima je nužno da se brine. I zato, gledano na duge staze, on strada”.\nA, mi govorimo o ekstremnoj strasti u vezi. Destruktivnoj. Opsesivnoj. Onoj u kojoj je “đavo odneo šalu” i na koju je verovatno mislio Baruh de Spinoza kada je rekao da ako ona hoće da govori, razum mora da ućuti. Opsesivna ljubav je u stvari očajnička čežnja za voljenom osobom i prati je gubitak samokontrole, snažno uzbuđenje, strah od gubitka, dramatizovanje svake reči ili gesta. Prvi njeni simptomi su neutaživa potreba da se sadašnji ili bivši partner prati, kontroliše, povređuje, ljubomora prerasla u opsesiju, apatija, samopovređivanje, manjak samopoštovanja… Milivojević kaže da se to dešava onda kada ljudi smisao života poistovete sa nečim ili nekim, a kada to izgube, doživljavaju najsnažnija neprijatna osećanja.\nOnore de Balzak se pitao: “Ko bi mogao da odredi granice gde slast prelazi u bol, a gde je bol još slast?”. A Milivojević kaže da je problem upravo u tome što većina danas ne razlikuje strast i slast, jer kada se posveti nekom, onda takav odnos postaje izvor najvećih uživanja.\n“I zaista, kada smo u prilici da zadovoljimo našu najveću želju, tada osećamo veoma prijatno osećanje, užitak, sreću, ekstazu. Ali, kada nas razdvoje od onoga prema čemu imamo strast, kada to izgubimo ili se plašimo da će nam iskliznuti, tada osećamo snažan gubitak, a on znači i najveću patnju. Posebno je važna ona emocija koja vodi u destrukciju, a njen najveći primer je “zločin iz strasti”, navodi poznati psiholog.\nTo su situacije kada neko počne da misli da mu nema života bez partnera koji ga je prevario ili ostavio, da mu je izdajom upropastio život. Tada je ubeđen da ima prava da “krivcu” upropasti život – objašnjava psihoterapeut.\n“Ako smo zavisni od nekog, kada se pojavi strah da nas on ne voli dovoljno ili razmišlja da ode, pokušavamo da se osiguramo. Kontrolišemo ga, nastojimo da ga sprečimo da upozna nekog novog, zastrašujemo ga i manipulišemo. U pitanju je strasna ljubomora, koja izrasta iz ideje da ne možemo da živimo bez drugog”, navodi Milivojević.\n“Ljudi često u sebi nose dečje “ja”, koje se i u odraslom dobu ispoljava i izvor je mnogih problema”, kaže Milivojević i dodaje da to nije genetski predodređena stvar.\nDok neki krivca traže u osobi koja trpi “teror” opsesivnog partnera, Milivojevića smatra da drugi imaju prava da nas “provociraju”, ali da smo sami odgovorni za svoje postupke.\n“U prošlosti se smatralo da postoje ljudi koji imaju moć da opčine, zavedu, izazovu strast kod nekog. Verovalo se u ljubavne magije i da je čovek pod dejstvom strasti, pod uticajem ili afektom učinio nešto što nije mogao da spreči. Tvrdilo se da ljudi koji doživljavaju veoma jake emocije, nisu uračunljivi. Danas znamo da nije tako i da je svako odgovoran za način na koji izražava osećanja, bez obzira na to koliko su snažna. Problem je što onima koji čine zločine iz strasti nije važno to što će biti uhvaćeni i kažnjeni”.\nIz kakvih god pobuda da krenu, njima je pamet definitivno pomućena, ali zato su tu, kaže sagovornik, prijatelji i porodica da priteknu u pomoć. On preporučuje i razgovore sa psihoterapeutom ili, ako su vernici, sa sveštenim licima, kako bi im se pomoglo da prođu kroz proces tugovanja za izgubljenom osobom i prevaziđu destruktivne ideje da bez nje ništa ne vredi. Život mora da krene dalje, bez pokušaja oživljavanja veze u kojoj je um stradao. Ako je jednom sve otišlo predaleko, više ne postoji način da se u takvim odnosima postane manje opsesivan i više srećan. Jer, kao što je govorio Fridrih Niče: “Lakše je neke se strasti sasvim odreći, nego u njoj biti umeren”.\nMnogi se “teše” da se ovakva osećanja rađaju samo u tinejdžerskim, nezrelim danima, ali Milivojević kaže da za njih ne postoji starosna granica. – Kod dece u završnim razredima osnovne škole se već pojavljuju strasni odnosi. Kada je u pitanju ljubomora, primećeno je da je najviše izražena među mladima koji nemaju izgrađeno samopoštovanje, ali da s krizom srednjeg doba opet raste nesigurnost u sebe.\n“Svi oblici zavisnosti su povezani sa tri neurološka puta, koja su nam neophodna za zdrav život: uzbuđenje, fantazija i zasićenje. Hrana, alkohol, pušenje i ljubavni odnos u kojem zavisimo od drugog su oblici droge”, tvrdi Šeferova.\nVaše dete je izbirljivo kad je reč o hrani? Privolite ga da jede raznovrsnu hranu


U sredu, 16. 11. 2016. godine, u večernjim časovima zasedao je Štab za vanredne situacije grada Požarevca. Razlog zbog koga je sazvana vanredna sednica ovog organa je kvar na potisnom nadzemnom cevovodu nalivne vode sa jezerske kasete broj 4. Do pomenute havarije je došlo u ranim jutarnjim časovima, istog dana. Novonastala situacija nije ugrozila vodosnabdevanje (kao i kvalitet vode za piće) grada Požarevca, pre svega zbog visokog nivoa Velike Morave.\nŠtab za vanredne situacije doneo je odluku da se odmah pristupi saniranju problema. U izveštaju koji je JKP Vodovod i kanalizacija dostavio Štabu za vanredne situacije kaže se:\n„Poslednjih par dana povećana je proizvodnja nalivne vode sa vodozahvata Morava sa prosečnih 130, na 180l/s, što znatno utiče na stabilnost rada samog vodoizvorišta Ključ, s obzirom da je količina nitrata u ovoj vodi 21mg/l. Havarijom koja se juče desila, nije bilo ugroženo vodosnabdevanje Grada, na bilo koji način. Nalivnom vodom sa kasete 4 isključivo se napaja infiltracioni bazen broj 1, a manjim delom IB2, čime se štiti severo-zapadni deo izvorišta od upliva podzemne vode kontaminirane nitratima u količini preko 100mg/l. Upravnik vodosnabdevanja je juče, odmah nakon saznanja za havariju, izvršio preraspodelu nalivne vode sa vodozahvatnih bunara na Moravi, na sve infiltracione bazene.\nDanas je izvršen uviđaj stručnih policijskih službenika na mestu havarije cevovoda. Uviđaj je završen u 10č. Odmah nakon uviđaja, pristupilo se reparaciji i zameni havarisane cevi. U 11 i 45 su završeni svi monterski radovi, a u 11 i 50 je startovana pumpa sa kasete 4.\nPregledom terena na vodoizvorištu, utvrđeno je da nalivna voda sa kasete 4 stiže do infitracionog bazena broj 1, uz 2 uočena manja gubitka, koja su nastala nakon ponovnog puštanja pumpe u rad. Ove gubitke planiramo da saniramo u narednim danima. Merenja protoka na ovom cevovodu se realizuju uz pomoć prenosnog ultrazvučnog merača protoka koji JKP poseduje, a čija tačnost iznosi ±5 do±10%. Trenutno izmereni protok sa kasete 4 iznosi 68l/s.“\nSlužba za informisanje Grada Požarevca


“SNSD je državotvorna politička partija koja svoju snagu pokazuje u kontinuitetu već 25 godina i koja se, u institucionalnom smislu, najsnažnije bori za Srpsku i kao takva je prepoznata u narodu”, istakao je Dodik.\n“Takođe, veoma je značajno da smo opravdali povjerenje naših građana i da u kontinuitetu glasaju za opciju koja garantuje mir, stabilnost i razvoj Republike Srpske, a ta opcija je SNSD”, rekao je lider SNSD-a.\n“SNSD je do sada uradio mnogo, a nastaviće i dalje da gradi i unapređuje život u Srpskoj, promoviše njene vrijednost, mir i saradnju”, istakao je Dodik.


POSAO VOZAČA KAMIONA: Zašto su žene u Nemačkoj sve češće za volanom? - Pluton Logistics\n14. novembra 2019. marko\tposao vozača u Nemačkoj, žena vozač kamiona, žena vozač šlepera, žene u transportu, žene vozači kamiona\n– To je sada moje vreme, moj hobi – objašnjava ova majka četvoro dece i pali motor kamiona.\nKati Radke je već dugo na nogama. Prvo je probudila svoju decu staru četiri, sedam, devet i 16 godina, pripremila im doručak i sendviče „za kasnije“, pa ih odvezla u vrtić i školu. Mnogi drugi bi se žalili zbog toliko obaveza, ali Radkeova ne zna za žalopojke.\n– Žena ne sme da dozvoli da je ubede da ne može da spoji obaveze i porodicu. Treba da istera svoje i da se ne obazire na ono što drugi pričaju – kaže, ne bez ponosa.\n– Neka deca su se igrala Lego-kockicama, a ja sam se igrala kamiončićima – priseća se ova vredna radnica.\nSedenje za volanom joj je, kaže, uvek davalo osećaj slobode. Mir, talenat za organizaciju i ljubaznost su osobine bez kojih se ne može ako čovek želi da se bavi tim poslom. A najvažnije je da se posao mora voleti, u suprotnom je čovek na pogrešnom mestu. Problem sa branšom je u tome što sve manje ljudi voli taj posao i nedostatak radne snage stvara velike probleme.\nTo najbolje znaju ljudi kao što je Hajdi Radler. Kada je 1999. počela da radi u špediciji Hincen, to je bila mala porodična firma sa malom kancelarijom i osmoricom vozača. Dvadeset godina kasnije, ima 90 vozača koji krstare po širokoj oblasti oko Kelna. No, vozače je sve teže naći: „Konkurencija je oštra, teško je naći pouzdane ljude, a teško je i sačuvati dobre vozače“, žali se asistentkinja direktora.\nRanije je nemačka vojska obučavala vozače kamiona, i oni su odmah posle toga mogli da počnu rad u nekoj špediciji. Toga više nema. „Morate da se školujete tri godine ili da privatno platite vozačku dozvolu. To košta između 4.000 i 5.000 evra, ko ima toliko novca?“, pita Radlerova. A i budućnost vožnje kao takve je neizvesna, mnogo se govori o takozvanim autonomnim vozilima. Već za nekoliko godina bi na nemačkim putevima moglo da bude mnogo kamiona bez vozača.\n„Poziv vozača teretnog vozila nije priznat“, kaže i Hajdi Radler, to znači da ih na autoputevima svi smatraju smetnjom i nečim što samo proizvodi zastoje i zagađuje životnu sredinu. Zato je njena špedicija odlučila da obuči jednu ženu za taj posao i zaposli je, iako ona ima četvoro dece.\nTekst objavljen u listu Blic\nOVDE PROČITAJTE KOLIKE SU ZAISTA PLATE U NEMAČKOJ\n← Kinezi žele da pretvore Pirej u najveću komercijalnu luku u Evropi\nPošta Slovenije preuzima Intereuropu iz Dobanovaca →\n19. februara 2018. 19. februara 2018. marko\nKoliko ima žena u pomorskoj industriji?\n10. septembra 2020. Milica Milosavljevic


Pravilo broj 1 za seks sa novim deèkomKomentari - Super žena - na B92.net\nPravilo broj 1 za seks sa novim deèkom\nNe dozvolite da vas ponese strast, veæ saèekajte barem do petog susreta pre nego što stupite u seksualne odnose s novim partnerom, kažu nova istraživanja.\nSuper žena ponedeljak 25.09.2017. | 11:22\nRezultati nedavno sprovedenog istraživanja pokazali su da je ženi potrebno najmanje èetiri susreta s novim muškarcem da bi prouèila da li je taj muškarac dobar za vezu.\nIstraživanje je obuhvatilo dve hiljade žena, a rezultati su otkrili da æe pre odlaska u krevet s novim muškarcem žena oèekivati najmanje 12 razmenjenih SMS poruka, pet dužih telefonskih razgovora i barem jedan buket cveæa.\nPre prvog seksa trebalo bi da su odgledali tri filma zajedno, razmenili sedam strastvenih poljubaca, kao i pojeli èetiri zajednièka obroka.\nTek nakon svega ovoga žena æe uspeti da otkrije da li ima znakova koji pokazuju da je nestrpljiv kada je seks u pitanju.\nA ako muškarac tokom zajednièkog izlaska odmerava neku drugu ženu, veza æe gotovo odmah doživeti svoj kraj, zakljuèuje se u istom istraživanju.\nMene je moja ceo drugi razred zamajavala petingovanjem. Evo veæ više od èetiri decenije kako pasujemo jedno drugom.\n(VladimirR, 27. septembar 2017 10:56)\n(Smuleco, 26. septembar 2017 17:36)\n(grr, 25. septembar 2017 23:32)\nJa je cekao 9 meseci...i sta mislite gde je sada?E moj konju\n(Futog, 25. septembar 2017 19:40)\nSa seksom zure oni koji su u njemu losi i koji se stide svoje licnosti\n(Samo iskompleksirani zure, 25. septembar 2017 17:12)\nSamo se vi druzite I jedite I gledajte blokbastere. Ja znam sta cu raditi.\n(IntruderBrokoli, 25. septembar 2017 15:27)\nsve sam ispunio cak stavise\n(lele kuku, 25. septembar 2017 15:07)\nPrvo deca, onda seks!!!\n(Mishko, 25. septembar 2017 14:42)\nCrne mrezaste carape i visoke stikle!!\n(Lampi, 25. septembar 2017 13:55)\nJa mislim da bi trebalo prvo da se vere:)\n(samo ne, 25. septembar 2017 13:45)\nPravilo broj jedan)\nA to je doæi do prvog seksa nekako.\nTo je za dosta nemoguæa misija postala danas!\n(životna lutalica, 25. septembar 2017 13:44)\nKakve veze ima hocete li spavati na drugom trecem ili na pedesettrecem dejtu? Potpuno nebitna stavka. Ako je ocigledna hemija medju vama i privlaci vas fizicki tako da se jedva obuzdavate, cemu cekanje? Davno je proslo vreme kad su se zene cenile na osnovu toga koliko dugo cekaju, ili muskarci na osnovu toga s koliko zena su bili. Zene, ako vam se svidi lik i zelite odnose s njim, samo napred, to nema nikakvog uticaja na to da li cete kasnije biti u vezi ili ne. On moze da odglumi materijal za vezu ne bi li vas odveo u krevet, pa posle sutnuo, a isto tako mozete odmah da spavate i posle da zakljucite da i mentalno pašete jedno drugom. A muskarci, iako zelite seks sa devojkom, pokusajte da obratite paznju na sitnice i detalje, obradujte je necim, pokazite da niste kao jos petorica drugih i vasa je. I nemojte sa svakim ulaziti u komunikaciju i odnose, pronadjite prave ljude, jer kvalitet je iznad kvantiteta\n(neko, 25. septembar 2017 13:39)\nA jeeeste, hiljadu\n(P, 25. septembar 2017 13:14)\nPeti sastanak, a propasce veza ako pogleda drugu ? Hahaha pa sta mislite o danasnjem tempu...koliko je uopste potrebno vremena da prodje da se odradi pet izlazaka ? 5 dana ? Mozda neko ko ne radi ili neko cije se obaveze zavrsavaju odmah posle posla.\n(majvuk, 25. septembar 2017 12:49)\nMa sacekajte bar do tridesetog susreta...\n(JJ, 25. septembar 2017 12:41)\novo cveæe je previše\n(gangula, 25. septembar 2017 12:24)\nDevojka koja sa partnerom udje u seksualne odnose nakog drugog ili treceg sastanka ne moze biti ozbiljna devojka ni u kakvom smislu.\n(Darko, 25. septembar 2017 12:22)\nDaj mu sto pre.\nJer ne uplacuje ispite da bi te izveo.\n(mosskrivoje, 25. septembar 2017 12:14)\nKada se samo setim da sam jednu cekao 6 meseci... Majko mila...\nKoliko je tu bilo filmova, cveca i sastanaka.\nAli vredelo je!\n(rahan, 25. septembar 2017 12:09)\nZnaci do prvog sexa treba 12 poruka, 5 telefonskih razgovora, 1 buket cveca, 3 odgledana filma, 7 poljubaca i 4 vecere.\n(Aca, 25. septembar 2017 12:08)\nSva sreæa ovog istraživanja nije bilo u moje vrijeme!\n(Bruder Jakob, 25. septembar 2017 11:54)\nImala sam 19 godina i spavala sam sa suprugom, tadašnjim deèkom, posle mesec i po dana. Nisam zažalila. :)\n(neka tamo :), 25. septembar 2017 11:51)\n(Kone, 25. septembar 2017 11:50)\nPod uslovom da su svi muskarci isti. Dominantan dobije prvo vece, ja se obicno susim mesec dva :)\n(smekercinA, 25. septembar 2017 11:44)\nMoja devojka (sadašnja supruga) sa kojom imam dvoje dece i vise od deset godina odliènog braka je bila iz drugog grada. Prvog dana smo se samo upoznali i proveli pola dana u šetnji. Drugi put smo se videli za nedelju dana i proveli ceo dan zajedno. Nakon toga smo svaki dan prièali telefonom satima... i jedva doèekali treæi susret, kada smo prešli na viši nivo veze.\n(samo da kazem..., 25. septembar 2017 11:41)\nPostoje dve vrste ljudi: 1) oni koji pišu i èitaju ove èlanke i 2) oni koji imaju seks kad god hoæe.\n(Lele, 25. septembar 2017 11:39)


Neredi posle meèa Albanija - Grèka - B92.net\nNeredi posle meèa Albanija - Grèka\nIzvor: B92 ponedeljak, 6.09.2004. | 10:07\nZbog ovakvih stvari smo mi Albanci nacionalisti... cak i u fudbalu da pobedimo neku drzavu iz Balkana odmah treba da nas napadaju nozevima... Grci su najveci racisti u celom regionu!\n(Artan, 5. septembar 2004 20:28)\nOvo je sramota za Grcku. Mi dosta sebe kritikujemo kako nismo Evropa a ovo nasilje je dokaz primitivizma. Taman dobro nek se Grci malo olade.\n(Pragmatikus PG, 5. septembar 2004 21:02)\nPa ljudi svi imamo pravo da pobedimo ako to zasluzemo. Pa sta onda Grci to uradili dobro vo Portugaliju ali ovde ne.Sta onda da se bijaju nevini ljud obicni siromasnini koi radat tamo za hleb.\nAko to oni zele neka pocne gde treba.\n(Lum Arifi, 5. septembar 2004 21:12)\nPa ljudi ovo je futball,nije politika,jeli ne mozhe da navijaci Albanije da slavljaju za pobede,da li su Grci slavljavi za shompion Evrope.Ovo sto se desilo pokazaju da i Grci su nacisti,i takodje oni su clan Evropske zajednice.\n(nugi, 5. septembar 2004 21:12)\npa ja ne znam kome su obecane posebne premije ako kao autsajderi pobede u PRVOM kolu kvalifikacija... verovatno u smislu sportskog duha i motivacije zbog svetskog prvenstva, jel?? mi jesmo stoka ali ovi dole...\n(Vlad, 5. septembar 2004 21:32)\nNe svadjaj se sad....\n(..NABODI GA, 5. septembar 2004 21:36)\nA niko od ovih "postenih Albanaca" da pomene zastave tipa "United States of Albania" na utakmici. To je otvorena najava rata sa tri drzave u okolini (hm, ako CG postane nezavisna i sa cetiri). I ne prosipajte price o Ilirima, Albanci sa Ilirima imaju veze isto koliko i Srbi sa vikinzima. Poznajuci Albance tokom svih ovih godina nekako mi je tesko da poverujem da su napadnuti neduzni ljudi koji nikog nisu provocirali. Grci se ni najmanje ne vole sa Turcima, ali niko nikog ne nabada posle utakmice. Mnogo ste se, brate, osilili.\n(valhalla, 5. septembar 2004 21:50)\npozdravljam bracu Grke i drago mi je da su oni barem nesto ucinili da sacuvaju svoj obraz, posto dole ne moze da se dise od njih\n(gedza, 5. septembar 2004 22:49)\nAli sto se tice rata sa tri-cetiri drzave zar ti nije bilo dosta . Mi imamo nashu Reprezentaciju u kojoj su 3 Kosovara, Hasi ,Cana & Dragusha , imamo nasu zastavu koja spada medju najstarije i imamo himnu koju pevamo vec 90 godina (nije kentaur kako je jednu himnu nazvao njegova svetost Patriark Pavle).\nVreme je da se jedino u sportu budemo rivali , jer hteli mi ili ne ipak smo komshije . Pozdrav sa Kosova i cestitke na popedi nad San Marinom\n(Agim, 5. septembar 2004 22:56)\nSvi su nacisti, narocito Srbi i Grci, dok su albanci cvece i andjeli. A onda je marmot savio cokoladu...\n(dragance, 5. septembar 2004 23:25)\nPa mogu da mašu sa ne znam kakvim zastavama i da provociraju koliko hoæe, da ih zato napadaju noževima svakako je nedopustivo!\n(sanja, 6. septembar 2004 00:00)\nPolako ljudi ohladite glave!\nAlbanci nisu navikli da pobede, ali ce da nauce da sa pobedom u fudbalu dolaze i batine, na drugoj strani ako stalno gubis nece niko ni da te bije, tako da nekako ti doce da je cast da te izbatinaju posle utakmice, to je znak da je tvoj tim igrao dobro.\nEvo ja se secam kad sam bio mladji, kad god bi nas Zvezda pobedila mi bi premlatili Cigane!\n(Darko USA, 6. septembar 2004 06:25)\nEee, tako to ide i zapochinje obichno na fudbalskim utakmicama, podsetimo se sukoba BBB i Delija 1990 ili 91 na Maksimiru, kada je Boban napao "chuvara reda"... pa na Poljudu na mechu izmedju Hajduka i Partizana, kada je uletela Torcida u teren i bezhanija Omerovica, pa potom i paljenje zastave... sve je to kao bilo fol i kao igrali smo se malo rata!...\n...mislite o tome...\n(zdravkoj, 6. septembar 2004 08:18)\nPa dok vi mislite da albance treba napadati nozevima, svaki put kad mi masemo zastavama, vi cete uvek imati problema, sta bi se desilo kad bi vi samo jednom rekli cestitamo na odlicnoj utakmici.\nSuper igra protiv San Marino, cestitke.\nPozdrav iz gnjilana.\n(Tori, 6. septembar 2004 10:20)\nAlo Kosovari sta se lozite. Pa vas Albanci koji zive u svojoj zemlji, Albaniji ne priznaju kao njima ravnopravne. Vi zivite u SCG i treba da postujete zemlju u kojoj zivite. Zamislite samo da Zinedin Zidan koji je Alzirac navija za Alzir. Pa on se izjasnjava kao Francuz. Neka mi neki Kosovar objasni kako je to moguce i da li bi se ijedan Albanac koji zivi u Srbiji izjasnio kao Zidan?\n(Istoricar, 6. septembar 2004 10:30)\nDa li se to sprema jos jedna prica o finim, nevinim i ugrozenim Albancima? Napred Grcka...\n(Tosha, 6. septembar 2004 10:30)\na sto trazite djavola tamo gde vam nije mesto???\nZA pobedu svaka cast,niste vi losa repka sto vise imate par veoma dobrih igraca u Bundesligi ali kojiiiiii djavo vi imate da slavite u Grckoj??Znate da vas i onako nevole isto ako i vi njih pa se nasli ku..iti u sred Grcke zbog jedne pisljive pobede ???\nDali bi isto tako Grci prosli da su slavili pobedu u Tirani ??\nNaravno,ako ne i gore prema tome ....psttttttttt.\n(aha_malo_morgen, 6. septembar 2004 10:54)\nLicno mi je drago da je Albanija ne slucajno pocepala Grke, a jedan od najbolih fudbalera je Ljorik Cana iz Paris Seen Zhermena, ako se secate kako je bilo na trgu republike posle pobede u baskrtu YUG-e nad Litvanijom, isto tako mozhda i mnogo bolje je bilo posle pobede nad grckom u Tirani kod spomenika Skender Bej-a Forca Albania....Mislim da treba da znaju svi nesto vise o Albaniji i albanskom narodu ja sam rogjen u Beogradu sada zivim u Pristini nikada ranije nisam bio u Albaniju, imao sam prilike da budem goste prosle godine u Tirani i albanskom primoriju, nisam moga da verujem svojim ocima da ja Albanija mnogo razvijenija drzava, a kako nikad nisam cuo za njihovu istoriu u beogradskim skolama imao sam prilike i to da naucim, mislim da bi to svaki normalan covek priznao kakda bi jednom otisao u Albaniju, eto ja nisam ranije pratio desavanja u Albaniji, Tirana je jedan prelep grad sa velikom tradiciom i kulturom, drugo je to sto je RTS-tv snimao stalno pijace u Pristini, fizikalce koji traze posao, kao nekada ispred vukovog spomenika u BG-u. Za one koji neznaju ili vec nisu culi najveci svetski biznismeni u USA, Svajcarskoj, Nemackoj, Italiji itd su Albanci ima idosta drugih stvari u koje necu da ulazim.\n(Naja, 6. septembar 2004 11:07)\nCestitam Albanskoj reprezentaciji na pobedi nad Sampionima Evrope i zalim zbog nemilih dogadjaja koji su potom usledili. Nadam se da se tako nesto vise nigde nece ponavljati.\n(Cera fer play, 6. septembar 2004 11:09)\nI Grci su bili autsajderi na Evropskom prvenstvu, pa su ga osvojili. Sad im se malo vratilo, kao ovo niko nije ocekivao. Ipak se okrece.\nNe znam shto se Albanci bune shto ih Grci ubijaju, pa pren neki dan oni sami ubise neke kosarkase i to reprezentativce.\nI da su nas pobedili, ne verujem da bi smo ih pustili da slave na nasim trgovima i u nasim kaficima, proradio bi adrenalin i verovatno bi se isto desilo. I to ne samo oni, nego bilo koja zemlja - Engleska, Francuska ili Moldavija.\n(Grba, 6. septembar 2004 11:25)\nbravo agim.....svaka cast na komentaru i iskreno se nadam da ce ubuduce vise albanaca razmisljati na takav nacin sto danas definitivno nije slucaj...i samo jedna mala napomena, sto se tice komentara himne, mislim da najmanje patrijarh ima udjela u tome vec da je to djelo kleronacionalistickih krugova SPC sa ristom radovicem na celu, sjetite se samo njegovog govora nad sandukom najsvetlije licnosti u istoriji Srbije dr Zorana Djindjica.....\n(marko, 6. septembar 2004 11:35)\nLjudi ako niste znali to je Balkan od Slovenije ( oni mozda jos i najmanje ) do Turske . Nema tu velike razlike izmedu svi nas . Kod nas nema nisto normalno sve sto radimo radimo sa velikim emocijama kod nas ima samo da places ili da se smejes ludo . Mi od toga zivimo da nekog volimo a drugog mrzimo ....\n(LAZAR, 6. septembar 2004 11:46)\nÈestitam Albancima na pobedi. Kao što sam navija za Grèku na EP zato što je bila autsajder tako mi je drago i da sada njih kao favorite pobedi neki autsajder. To je draž fudbala.\nRazne budale naravno uvek æe naæi neki razlog za ubijanje (fudbal, knjige, semenke ...) ali tu treba da bude policija i te mamlaze konacno strpa u zatvor. Dosta bre ubijanja. Ajde da igramo fudbal!\n(sz, 6. septembar 2004 12:50)\nMeni sad nije jasno otkud odjednom ovoliko Albanaca na ovom forumu. Zao mi je svih ljudi koji su stradali u nemirima zbog glupe tekme, ali dok citam ove zalopojke nesretnog albanskog naroda.....Sve, sve ali vi nevini. Mislim brate, i to se zalite na ovom forumu\n(Nottingem Forest, 6. septembar 2004 12:52)\nJednom je neko napisao na ovom sajtu:"Jadna ova drzava i jadan ja koji sve ovo moram da gledam." Ja bih samo prosirio to na: "Jadno ovo Balkansko poluostrvo, i jadan ja koji sve to moram da gledam (i da slusam)." Kad ljudi shvate da zastava, grb i himna sluze da vas varaju, lazu, kradu i ubijaju, eh onda cemo moci pricati o necemu...\n(Srdjan Krtolica, 6. septembar 2004 13:07)\nНевероватно докле код нас дођу коментари једног занимљивог фудбалског резултата. Свака победа над прваком Европе заслужује све честитке, посебно када је реч о аутсајдеру (на папиру).\nИначе, према већини теорија, Албанци су потомци Илира, староседелаца Балкана. Постојале су и теорије да су потомци Трачана, али у мањем броју, и временом су одбачене у корист прве теорије.\n(МЦ, 6. septembar 2004 13:37)\n"...najveci svetski biznismeni u USA, Svajcarskoj, Nemackoj, Italiji itd su Albanci...". A to se sada tako zove, a? Biznismeni dakle? Pa culi smo za njih, kako da ne.\n(Simke, 6. septembar 2004 14:38)\nNisam ni slutio koliko Albanaca cita ove stranice. malo se muce sa srpskim jezikom ali tu su. Ko zna zasto je to dobro...\n(dj, 6. septembar 2004 14:48)\nNeka mi neko kaze sta bi bilo kada bi srpski navijaci otisli u recimo Zagreb sa ogromnim zastavama i transparentima Srbija do tokija , Srbija do Karlobaga ili do Trsta i sta ti ja znam , mislite li da ne bi bili izbodeni.Budimo realni nije u redu bockati se nozevima ali u svadji su uvek dvoje.\n(Alcion, 6. septembar 2004 15:16)\nMa da vi Siptari ste stvarno cvece. Vi nikog ne napadate i svi sa Balkana su krivi, a vi ste jedini nevinasca.\n(Dex, 6. septembar 2004 15:32)\nIma i u SRbiji Albanaca koji razmišljaju kao\nZidan i igraju za svoju reprezentaciju kao što su Igor Duljaj i Bojan Neziri.\nSukobi sa Grcima su oèekivani i isto bi bilo i u Albaniji da su pobedili Grci i slavili\nna glavnom trgu u Tirani.\nDA li je Ljorik Cana u srodstvu sa nekadašnjim igraèem Prištine Agimom Canom?\n(Pjero, 6. septembar 2004 15:43)\ngarant niste nacionalisti negosta da jeste a kad vi izvadite nozeve sta onda kad vi koljete i palite\n(budjavi novi sad, 6. septembar 2004 16:26)\nNema sanse da se u skorije vreme smiri situacija u reonu.I da se politicka situacija smiri odnosi izmedju navijaca ce ostati krajnje zategnuti.LJudi takav mentalitet imamo i mi i Grci iAlbanci.Pa i ako za 10-20godina budemo svi u jednoj drzavi Evropskoj Uniji bice uvek problema izmedju navijaca.Primera radi odnosi izmedju navijaca zvezde i partizana.Svi smo Srbi pa se sibamo medjusobno posle utakmica, sta ocekivati onda od odnosa sa drugima.Takvi smo i od toga nemozemo da pobegnemo.Cak mislim i ako uvedu mnogo rigoroznije kazne za nerede na utakmicama i posle njih tesko ce to moci da nas obuzda,a sto se tice poraza Grka od Albanije to potvrdjuje moju teoriju da su Grci na nevidjenu srecu uzeli EURO''04 i nikako nisu br.1 u Evropi.To je jos jedan dokaz da je fudbal otisao u aut skroz nema vise lepote leprsavosti bas zbog takvih timova koji ne poseduju kvalitet i baziraju svoju igru na striktno taktickim zadacima bez nikakvog kvaliteta igraju igru na dve-tri sanse daju jedan gol pa bunkercina FUJ.\n(Andrej, 6. septembar 2004 16:28)\nHej momci pa koga je briga sada ko je najstariji narod u Balkanu.Svi smo mi starosedioci i balkanci zar ne. nego sport je sport i ne mogu da hvatim da samo sto je albanija pobedila izgubljen jedan mladi zivot. zar on nije imao porodicu. Pa i vi kada pobedite slavite pobede po celom svetu. Zasto to ne bi smeli uciniti Albanci. ipak ja ne mrzim grke niti i jedan narod. Mogu mrziti individa koji mi nanesi zlo bez obzira na veru i naciju ali ne jedan citav narod. Oni koji mrze jedan celi narod nisu ljudi i ima ih u svakom narodu. Sport je sport i neka najbolji pobedi. daj boze da to bude zadnja zrtva. Cestitke sa pobjedu i zelim vam srecu za svetski sampijonat i verujem da cete ici jer imate slabe konkurente. iskreni pozdrav navijacima Srbije za Kosova.\n(Gazi, 6. septembar 2004 17:09)\nPjero, Ljorik Cana je sin bivseg fudbalera Pristine Agima Cane, takodje osim Cane tu su jos dvojica kosovara Mehmet Dragusa koji igra u nemackom Ajntrahtu i igrac Anderlehta Besnik Hasi.\n(info, 6. septembar 2004 17:45)\nJa sam najveci antisportista ali ovu igru sam pratio zbog toga da vecina mojih drugara su ga pratili i ja nisam imao drugi izbor ali mi se svidjelo zbog toga sto neka mala ekipa ko albanija je oborila Grke i cela evropa ih spominje. i bez obzira na sve ja mislim da niko ne bi voleo da neko od nase familije pogine zbog fudmala (to najmanje). Momci bas mi je drago da toliki broj albanaca cita i komentarise na Srbske sajtove ajde Srbi udite malo u Albanske sajtove i dajte svoje komentare pa da pomazete ludima da upoznaju i vasa misljenja.\nP.S. svi komentari imaju neku dozu realnosti.\n(Turi, 6. septembar 2004 17:48)\nPrvo, da Lorik Cana je sin Agima Cane koji je igrao za Pristinu u prvoj ligi bivse SFRJ...\na za druge komentare: zasto mi albanci citamo b92? Pa ocekujemo da bar u jednom mestu u Srbiji da nadjemo normalne i tolerantne srbe... izgleda da smo pogresili:)\nTo sa Zidanom i Alzirom je totalna glupost... Tri albanaca sa Kosova igraju u prvom timu Albanije (Dragusha iz prishtine- Eintraht Frankfurt, Cana iz Prishtine - Paris SG i Hasi iz Djakovice - Anderleht)\noni su ALBANCI koji su se rodili u (znam da je ovo subjektivno) Albanskim teritorijama... sta ima isto ovo sa Zidanom i Alzirom?\n(Anton, Prishtinë, 6. septembar 2004 19:05)\nNeko prokomentarisa kako ima vise albanskih nego srpskih komentarana ovu vest. Malo morgen, problem, kao i uvek, je da se srpski komentari ne objavljuju (kao cenzura jer su uvredljivi), dok se svaki albanski komentar objavljuje kao da bi nam pokazali da B92 citaju i albanci i da su B92 demokratske novine. Ja sam poslao bar 3-4 komentara na ovu vest i niti jedan nije ugledao svetlost dana. Aferim B92! (verovatno vam to bolje lezi nego "Ziveli")\n(Laza, 6. septembar 2004 19:28)\nAko albanci ne mogu da shvate zasto ne treba da proslavljaju pobedu njihovog tima na glavnom trgu u Atini, onda njima treba psihijatar a ne fudbal!\n(Sale, 6. septembar 2004 20:42)\nzasto citamo b92 pitaju se neki. Pa ko prvo oni su najobjektivniji od svih u ovim prostorima9svidjelo se ili ne to nekome)drugi razlog je sto vecina Albanaca zna srpski pa im interesuje sto ima novo kod njihovih susjeda a pod tri i oni koji ne znaju Srpski mogu da klikaju gde pise Shqip i da citaju na svojim maternjim jezikom. A sto se tice da b92 ne objavljuje komentare to se i meni desilo Lazo. Vajda tvoji (i moji neobjavljeni komenatri0nisu zasluzili da ugledaju svetlost dana jer nisu bili interesantni.\nNismo mi svi paLILI I UBIJALI NEGO TO NIJE POENTA SVI U bALKANU IMAJU KRVAVE RUKE.\n(Gazi, 6. septembar 2004 21:23)\nNAJO, a koje ti to biznismene mislis u nemackoj???\nJel one prodavace droge???\nAko je tako, onda svaka ti cast.\nDodji ovamo u Shvabiju pa vidi sta ti zemljaci rade!!!!\nA inace,i ako nisam gledao tekmu, cestitam Albaniji na pobedi.\nALI, Albanija je Albanija, a KOSOVO je Kosovo!\nImas cak i pozdrav!!\n(Shvaba, 7. septembar 2004 16:47)


WB 100, Rotirajuća četka za pranje | Mlazmatik D.O.O.\nKarcher WB 100, Rotirajuća četka za pranje\nRotirajuća četka za pranje sa zglobom za čišćenje svih glatkih površina kao što su lak, staklo ili plastika. Za 180° kontinuirano podesiv zglob na drški za čišćenje teže dostupnih mesta.\nRotirajuća četka za pranje sa zglobom se naročito preporučuje za čišćenje svih glatkih površina kao lak, staklo ili plastika. Četka za pranje je fantastična na čitavoj površini i odlikuje se moćnim karakteristikama opreme: rotirajuće kostreti koje neguju površinu, zglob kontinualno podesiv za 180° na ručici pogodnoj za čišćenje teško pristupačnih mesta, kontinualno podesiv broj obrtaja i doziranje sredstva za čišćenje, lako zamenjiv dodatak za četku, obrtni zaštitni prsten za zaštitu od ogrebotina, kao i slepa navrtka za čvrsto držanje u pištolju pod visokim pritiskom. Ukratko: idealno rešenje za glatke površine. Rotirajuća četka za pranje je podesna za sve korisnike Karcher kompresorskih čistača klase K2 – K7.\nDimenzije (D × Š × V) 270 x 155 x 160


Kako je priča o migrantskoj krizi u BiH stigla i do uglednog New York Timesa - Inportal\n3 Januara, 2021 3 Januara, 2021 inportal\t0 Comments\tmigranti bih, New York time\n← Očistite organizam od nakupljenih masnoća! (RECEPT)\nPropolis ubija sve što smeta zdravom organizmu: Narodni recept za čak 11 bolesti! →


NA POMOLU RAT IZRAELA I SIRIJE: Avioni jevrejske države bombardovali skladišta oružja, SIRIJCI ODGOVORILI RAKETAMA! - Informer\nBeta | 01. 11. 2017.\nIzraelski avioni napali su mete u blizini libansko-sirijske granice, prenose izraelski mediji izveštaje stranih glasila\nTV Kanal Al-Majadin, blisko povezan s režimom sirijskog predsednika Bašara Asada je izvestio da je napadnuto bezbednosno postrojenje u industrijskoj zoni u predgrađu Homsa i da su sirijske snage odgovorile raketama zemlja-vazduh.\nLibanski veb-sajt Anšara izvestio je o velikim eksplozijama kraj sela Al-Ejn al-Džedida na istoku planinskog lanca na libansko-sirijskoj granici.\nLokalni stanovnici su potvrdili da su izraelski avioni nadletali to područje pre eksplozija.\nSkaj njuz na arpskom jeziku je javio da su bila četiri udara na postrojenje, koje je navodno skladište oružja.\n#BREAKING: Hezbollah affiliated media: Israel planes struck a weapons storage on Lebanon/#Syria border. Huge explosions reported pic.twitter.com/Oa5UOoe6gy — Amichai Stein (@AmichaiStein1) 01. новембар 2017.\nI televizija Hezbolaha Al-Manar je izvestila da su izraelski avioni nadletali to područje više od jednog sata.\nProšlog meseca je Izrael napao sirijsku protivavionsku bateriju nakon što je ispaljen projektil na izraelske avione, podseća izraelski list Harec.\nIsrael ratchets up conflict with Syria; Syria responds with anti-aircraft fire. Time to take down Israeli Planes https://t.co/BGI0qnKLbL — Terry Couchman (@YourChoiceUK) 01. новембар 2017.\nSirijska vojska je potom upozorila na opasne posledice zbog tog udara, tvrdeći da je pogodila izraelski avion.\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu je tada rekao da je bilo pokušaja da se pogode izraelski avioni i da je to neprihvatljivo, zapretivši osvetom protiv svakoga ko pokuša da povredi Izrael.\nJevrejska država kaže da nastoji da se drži po strani rata u susednoj Siriji, ali odgovara na prelivanje sukoba preko granice na severu. Takođe, izraelske vazduhoplovne snage više puta su napadale konvoje oružja iz Sirije navodno namenjene libanskom proiranskom Hezbolahu koji se bori na strani Asadovih snaga.\nIzrael Sirija napad rat Hezbolah neprijatelji\n18:50 Svet 5\n(VIDEO/FOTO) RUSI TVRDE! ČAK 28 IZRAELSKIH F-15 I F-16 NAPALO SIRIJU, ISPALILI 60 RAKETA: Asad oborio polovinu!


UHAPŠEN IZVRŠILAC ČETVOROSTRUKOG UBISTVA U JABUKOVCU: Monstrumi pokrali žrtve! (FOTO) | Happy BSC portal\nZbog sumnje da je učestvovao u četvorostrukom ubistvu 7. avgusta u selu Jabukovac kod Negotina uhapšen je komšija ubijenog Raje Kazimirovića (72).\nOsumnjičeni je bio u svađi sa Kazimirovićima, ali još uvek nema direktnih dokaza da je počinio zločin. Žrtve su ubijene iz dva različita oružja i sve je izvesnije da sui bila dva počinioca koji su znali gde Kazimirovići čuvaju novac\nSumnja se da je odneto između 100.000 i 150.000 evra, a zanimljivo je da 2.000 evra koji su bili među stvarima sestre i njene ćerke nisu odnete.


Tag: Policija - Radio Kontakt Plus\nMeštani Donje Brnjice traže stalne patrole Kfora i da policija obezbeđuje školu u vreme nastave\nMeštani Donje Brnjice nakon sastanka sa policijom i Kforom zatražili su stalno prisustvo Kosovske policije u blizini osnovne škole dok traje nastava, a slučaj pucnjave iz vatrenog oružja na srpsku decu da se vodi kao pokušaj ubistva.\nU Plemetini napadnuto srpsko dete\nU Plemetini, kod Obilića, danas oko 13 časova nepoznate osobe napale su osmogodišnjeg M. V. kada se vraćao iz škole, potvrdila je za RTV Kim dečakova majka Bojana Vuksanović. Porodica sumnja na pokušaj otmice.\nU svom dvadesetčetvoročasovnom izveštaju, Kosovska policija beleži fizički napad i pretnju u opštini Zvečan, kao i saobraćajnu nezgodu u Leposaviću, u kojoj su tri osobe zadobile povrede.\nJoš jedna masovna tuča u Severnoj Mitrovici\nMasovna tuča se dogodila večeras oko 21h, kada se grupa muškaraca sukobila u jednom kafiću, u blizini spomenika knezu Lazaru u severnom delu Mitrovice.\nMiljković: Svi optuženi policajci pušteni da se brane sa slobode\nPripadnici Kosovske policije koji su uhapšeni u akcijama tokom prošle godine na severu Kosova, pušteni su da se brane sa slobode.


Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca | Forum Krstarice\n10.03.2022. u 00:16 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\nSkoro dva meseca nakon revolucionarnog eksperimenta u Medicinskom centru Univerziteta Merilend, umrla je prva osoba kojoj je presađeno srce od svinje.\nU januaru je 57-godišnji Dejvid Benet stariji dobio genetski modifikovano svinjsko srce tokom prve transplantacije te vrste. Nažalost, medicinski centar je potvrdio da je majstor iz Hagerstauna preminuo 60 dana nakon istorijske operacije. Lekari kažu da je njegovo stanje počelo da se pogoršava pre nekoliko dana i da su mu organi počeli da otkazuju.\nTransplantacije iz životinjskih ćelija, tkiva ili organa koje nisu ljudske, poznate kao ksenotransplantacija, nisu nova praksa. Na primer, presađivanje kože pomoću žablje kože datira iz 19. veka, prema Nacionalnim institutima za zdravlje. Ali ovaj konkretan slučaj predstavlja napredak u medicinskom polju jer, prema FDA, deset pacijenata umire svakog dana u Sjedinjenim Državama dok su na listi čekanja za transplantaciju vitalnih organa za spasavanje života.\n10.03.2022. u 00:22 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\nNe bih ja dozvolio da mi presade srce zivotinje po cenu svog zivota. Ogavno mi je poigravanje sa tako necim.\n10.03.2022. u 00:31 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\n10.03.2022. u 00:34 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\nLjudi cine eksperimente iz jednog veoma nevernickog razloga. Strah od smrti. Ko nije vernik, za njega je zemaljski zivot kraj putovanja i zato se grcevito bore da ostanu koji dan duze jer je zivot lep.\nOni koji veruju u spasenje, nemaju razlog da se boje smrti. Zivot je samo test za vecnost.\n10.03.2022. u 00:39 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\nVerujem da je sam pristao na to,jer verovatno nisu mogli naci donora,a bilo je sigurno lose stanje.\n10.03.2022. u 00:49 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\nJa nisam vernik, ali ne bih se podvrgao takvom eksperimentu.\n12.03.2022. u 16:31 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\nJa sam donor. Potpisao sam da se u slucaju moje mozdane smrti moji organi mogu iskoristiti za spasavanje zivota drugih ljudi.\nMedjutim na ovako nesto ne bi pristao po cenu smrti.\n12.03.2022. u 20:29 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\nbio je to experiment\n13.03.2022. u 11:57 - Preminuo čovek iz Merilenda kome je uradjena prva transplantacija svinjskog srca\nKad ce svinjsaka daca?


Pudždemon Madridu: Ili dijalog, ili — zbogom - Sputnjik Srbija\n19:48 22 Oktobar 2019\nPudždemon Madridu: Ili dijalog, ili — zbogom\n10:15 19.10.2017 (osveženo 10:19 19.10.2017) Preuzmite kraći link\nLider Katalonije Karles Pudždemon zapretio je da će u regionalnom parlamentu organizovati glasanje o proglašenju nezavisnosti ako Vlada Španije ne pristane na dijalog, navodi se u pismu koje je Pudždemon uputio premijeru Španije Marijanu Rahoju, objavljeno je na Tviteru.\nZaoštrava se: Madrid preuzima vlast u Kataloniji\nU pismu se navodi da će, ukoliko Madrid ne bude spreman da pregovara, „parlament Katalonije, ako to bude smatrao potrebnim, preći na glasanje o formalnom proglašenju nezavisnosti“.\nU Kataloniji je 1. oktobra održan referendum o nezavisnosti koji nije priznala španska vlada, kao ni Ustavni sud zemlje. Nakon toga je lider autonomne vlade Karles Pudždemon izjavio da su rezultati glasanja, prema kojima je 90 odsto onih koji su učestvovali podržalo nezavisnost, dok odziv je bio 43 odsto, dovoljan razlog za proglašenje nezavisnosti, ali je predložio regionalnom parlamentu da odloži proglašenje nezavisnosti tokom pregovora sa španskim vlastima.\nMadrid je dao rok regionalnoj vladi Katalonije da do danas odustane od simboličnog proglašenja nezavisnosti od prošle nedelje, ili da se suoči sa direktnom vlašću Madrida nad Katalonijom.\nUkoliko bi premijer Španije Marijano Rahoj započeo primenu ukidanja katalonske autonomije, bilo bi potrebno od tri do pet dana da regionalna autonomija bude potpuno suspendovana.\n19:38Zašto su baš u Zadru najjezivije poruke protiv Srba\n19:35Senat SAD ratifikovao ulazak Severne Makedonije u NATO\n19:19Večeras: Gasne dileme Evrope uoči zime 2019/2020.\n19:12Erdogan: Nama ne treba tuđa teritorija — mi čistimo zemlju od terorista\n19:00Vesti: Može li Aljbin Kurti da ostane bez premijerske fotelje (video)\n„Ludi Ivan“ — kako se ruske podmornice nadmudruju s mornarima NATO-a\nOperacija Beograd iz minuta u minut: Beograd je oslobođen od nacističkog okupatora (video, foto)\nAmerička vojska bombardovala sopstvenu bazu u Siriji


Addiko banka dobitnik šest nagrada 'Transform Awards Europe 2018' - Bizlife.rs\n10:52 Beograd, 30/03/2018\nAddiko banka dobitnik je šest ‘Transform Awards Europe 2018’ nagrada koje se dodeljuju za projekte najboljeg upravljanja brendovima i rebrendinga, najkreativnije osmišljenog vizuelnog identiteta i kvalitetnog upravljanja ugledom.\nAddiko banka je s agencijom Profet, koja je bila angažovana na projektu rebrendinga Addiko Grupe, od stručnog žirija sastavljenog od 27 međunarodnih stručnjaka iz sveta marketinga, oglašavanja, brendinga, komunikacija i kreative bila nominovana u šest kategorija i u svima je osvojila nagradu; zlato za „Najbolju kreativnu strategiju“, „Najbolji rebrending nakon procesa spajanja“, „Najbolji razvoj brenda u sklopu repozicioniranja i predstavljanja nove misije i vizije“, „Najbolji vizuelni identitet u finansijskoj industriji“; srebro za „Najbolje korišćenje vizuelnog vlasništva“ i bronzu za „Najbolji strateški i kreativni razvoj novog brenda“.\n„Osvojiti jednu renomiranu nagradu je veliko priznanje i čast, ali osvojiti ih šest u međunarodnoj konkurenciji globalnih brendova kao što su P&G, Intel, Danone, Simens, Konika-Minolta, Herods, ABB, BAT, Karlsberg i Blumberg je fenomenalno dostignuće na koje smo izuzetno ponosni. Ove nagrade doživljavamo kao još jedno priznanje da je Addiko snažan brend prepoznatljivog vizuelnog identiteta i kao potvrdu da smo projekat rebrendiranja sproveli na odličan način. Takođe, ove nagrade nas podstiču i da svakim danom za svoje klijente i partnere postajemo još bolja i jasnija, još jednostavnija i direktnija banka“, izjavila je Maja Čulig, direktorka Marketinga Addiko Grupe.\n‘Transform Awards Europe’ nagradama nagrađuje se inovativnost, kreativnost i izvrsnost u upravljanju korporativnim i produkt brendovima u 43 države u Evropi, pri čemu se vrednuje strateški pristup, kvalitetan sadržaj, kreativnost i originalnost pristupa, kao i ostvareni rezultati. Za ovogodišnje nagrade kandidovali su se svi projekti koji su započeti i zaključeni u periodu od maja 2016. i novembra 2017. godine.


NAJVERNIJI: Ovih šest znakova zodijaka stajaće uz vas – bez obzira na sve - In Žena\nDatum kreiranja: 13 septembar 2019\nNAJVERNIJI: Ovih šest znakova zodijaka stajaće uz vas – bez obzira na sve\nSvima je potrebna podrška ljudi. Potpora se može iskazati u finansijskom smislu, ali i podsticanjem osobe, ohrabrivanjem i pružanjem pomoći kad je to potrebno. Kad imamo potporu okoline, osećamo se snažno i samopouzdano, piše 24sata.hr.\nPodršku pružaju oni ljudi koji su uvek tu za vas, a ponekad je samo saznanje da je nekome stalo do vas dovoljno da vam pomogne da prebrodite teška razdoblja. Osobe koje dobro podupiru druge neće se nužno slagati s odlukama koje donosite, ali će ih poštovati.\nOvnovi iskazuju podršku tako što često proveravaju kako ste. Ne dozvoljavaju da prođe previše vremena pre ponovnog susreta. Možda se neće javljati svakog dana, no čim pomislite da se dugo niste čuli, javiće se.\nKad prolazite kroz teško razdoblje ili imate problem neke vrste, ponekad je veoma teško razbistriti misli. Rođeni u znaku Blizanaca tačno znaju koja pitanja treba da postavljajui kako bi vam u tome pomogli. Oni prodiru do korena problema i pomažu vam da osmislite rešenje.\nRibe su izuzetno intuitivne i tačno će znati kakva podrška vam je potrebna u određenom trenutku. Veoma su brižne pa će vam uvek dati savet. Kad vas Ribe prihvate i "smeste" u svoje srce, teško da će vam ikad okrenuti leđa. Ako vam zatreba njihova pomoć, biće uz vas.\nDevice će vam pomoći da rešite bilo koji problem ili će mirno sediti i slušati vas. Device su obično osobe kojima možete verovati. Podržavaće vas i kad treba i kad ne treba, a nikad vas neće izdati.\nVage su dobre u stvaranju okoline bez stresa koja će vam pomoći da se smirite. Ako treba, pomoći će vam sa stvarima koje se vama ne rade ili će vam na drugi način davati podršku, barem svojom prisutnošću. Vage se ne boje da pokažu da su uz vas, a njihova suptilna podrška je najiskrenija.\nZa Rakove ne postoji ništa važnije od podrške ljudima koje vole. Oni neće samo biti uz vas, nego će vam i rečima ili delima pokazivati koliko vas vole. Ako ne znate da tražite pomoć, oni će znati da bi vam dobro došla, pa će vam pristupiti. Njihova je podrška gotovo bezgranična.\nmoda i stil 156 horoskop 1251 recepti 578 nokti 105 nega 71 recepti za slana jela 221 astrologija 82 duh i telo 96 uradite sami 132 nedeljni horoskop 161 kosa 104 makeup 170 ljubav 93 zdrav život 85 moda 197 frizure 110 zdrava ishrana 86 šminka 171 lepota i zdravlje 85 dnevni horoskop 994 ženska moda 168 zdravlje 66 ljubav i seks 77 recepti za slatka jela 238 stajling 84\n10 STVARI KOJE SVAKI ZNAK MRZI: RAK KRITIKU, A LAV IGNORISANJE\nODGOVORITE NA OVA 4 PITANJA PRE 2018. GODINE: zanimljiv ritual koji pomaže da udjete srećni i ispunjeni u novu godinu\nPOZITIVNA PSIHOLOGIJA: 4 najvažnija stava u kojima pozitivni ljudi nalaze snagu\nOPRAH WINFREY OTKRIVA TAJNU ZA SREĆAN ŽIVOT\nUTICAJ DOBRIH DELA NA LJUDSKO TELO


Koliko metala u vodi mogu da izdrže Zrenjaninci? | Autonomija\nKoliko metala u vodi mogu da izdrže Zrenjaninci?\n“Naša poruka je: Zrenjanine, probudi se!"\nAktivisti zrenjaninske organizacije “Paor” danas su u centru Zrenjanina opet organizovali performans, kako bi ukazali na problem sa pijaćom vodom u ovom gradu.\nAktivisti su iskušavali građane koliko metala u zrenjaninskoj vodi mogu da izdrže, tako što su u improvizovanoj teretani na otvorenom na šipke postavili balone vode, koje su tokom akcije građani mogli da podižu.\n“Okupili smo se kako bismo još jednom skrenuli pažnju našim sugrađanima na to kakvu vodu pijemo. Danas to radimo na ironičan način, kako bi se videlo koliko metala Zrenjaninci u vodi mogu da izdrže”, rekla je Nevena Cukućan iz “Paora”.\nAktivistkinja “Paora” je dodala i da će ova organizacija nastaviti sa sličnim akcijama, ali i da je potrebno da se građani kativnije uključe u njih i podrže ih svojim prisustvom.\n“Naša poruka je: Zrenjanine, probudi se. Jer, sve dok se ne shvati koliko je ovo velik i važan problem za Zrenjanin, ne znam koliko stvari mogu da se promene na bolje”, istakla je Cukućan.\n“Mislim da mi ovde možemo da podižemo vodu koliko hoćemo, da dubimo na glavi, citiramo naučne studije o tome kako naša voda izaziva dijabetes tipa B, probleme tokom trudnoće i povišen krvni pritisak i brojne druge zdravstvene probleme, ali dok se više Zrenjaninaca ne uključi u priču ne znam koliko će ovo imati efekta”, istakla je aktivistkinja iz Zrenjanina.\nOna je pozvala svoje sugrađane da se aktivnije uključe u građanske akcije i da ne očekuju da će neki ‘lokalni heroj’ doći i spasiti situaciju.\nAktivisti “Paora” su pre nekoliko nedelja na zrenjaninski Vodotoranj, koji je jedna od najviših zgrada u centru grada, postavili transparente na kojima je ispisano “H2O”. Oni su najavili da će nastaviti sa brendiranjem javnih prostora, kao još jednom vrstom pritiska na nadležne na svim nivoima, kako bi se što pre rešio problem sa vodom u Zrenjaninu, koja je već deceniju zabranjena za upotrebu zbog deset puta povišenog nivoa arsena u njoj.


Život se događa sa Golfom | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Industrija » Život se događa sa Golfom\nDecenijama se čekao novi VW Golf da postavi standarde klase za narednu deceniju! Da li je još uvek tako?\nKanjon reke Douro, odnosno živopisna okolina grada Porto (Portugal), ovih dana je svojevrsan “centar” automobilizma u svetu.\nRazlog za tako smelu tvrdnju je sasvim jednostavan: rodio se novi Golf, osma generacija koja shodno tradiciji nosi oznaku MK8. Kao i svi novi modeli ove jeseni, i Golf 8 stiže u vrlo nezgodnom momentu. Konkurencija nikada jača i agilnija, a nova ekonomska kriza kuca na vrata bez mogućnosti predviđanja njenog obima i trajanja.\nKako bilo VW radi svoj posao ne obazirući se na crna predviđanja, spremajući se kao da će “100 godina biti mir”.\nZa 45 godina od 1974, Golf je proizveden u sedam generacija modela i u ukupnom volumenu od 35 miliona komada.\nStatistika kaže, od 1974. do danas na svakih 40 sekundi jedan Golf je sišao sa fabričke trake. Podatak koji nalaže naklon do poda i puno poštovanje svih aktera svetske automobilske scene.\nGolf MK8 na početku produkcije, što se motorizacije tiče stiže sa pet agregata, tri benzinska 1.5 TSI laka hibrida (1.498 ccm) i 110/120/150 KS, dva 2.0 TDI dizela od 115 i 150 KS, te TSI plug-in hibrid sa združenih 204 odnosno 245 KS u GTE verziji. Kako kažu danas na konferenciji za štampu, potrošnja goriva cele game je smanjena za 17% dok je emisija oksida azota NoX niža i do 80%.\nPlug-in modeli raspolažu baterijama od 12 kWh i elektro motorom od 60 KW. U VW-u tvrde, više nego dovoljno za 50 urbanih kilometara na čistu elektriku.\nKaroserija Golfa MK8 je doživela solidne promene. Mnogo je dinamičnijeg i klinastijeg oblika, i već na prvi pogled je jasno da se radi o potpuno novom modelu.\nIako je za skoro 8 cm kraći od prethodnika, unutrašnjost je tu promenu podržala ali na kvadrat. U pogledu instrumantalizacije i komandi sve je drugačije nego u odlazećem MK7. Potpuna digitalizacija, povećan komfor i udobnost su najbolji opis novina. Novitet je i “head-up” koji sada nudi solidnu količinu lako uočljivih informacija. Svakako treba napomenuti i ambijentlno osvetljenje koje nudi od 10-30 raznih kombinacija, SIM integrisanu karticu i mogučnost umreženja sa ostalim učesnicima u saobraćaju koji imaju tu funkciju.\nVozeći danas, tačnije prvog dana svetske promocije Golf MK8 2.0 TDI više od dve stotine kilometara po prilično lošim putevima Portugala, doživeo sam ga subjektivno kao najudobniji VW, odmah nakon Arteona. Ovim je izlečena i najveća boljka Golfa MK7 a ona se odnosi na tvrdo, štruckavo ogibljenje. Uprkos rečenoj udobnosti, Golf 8 je zadržao preciznost upravljanja i zanimljivu dinamiku vožnje. Svaka pohvala konstruktorima i uzor za ostale.\nDvolitarski turbo dizel sada ima 150 KS, 360 Nm i lepo odmeren sedmostepeni automatski menjač (opciono 6 manuleni) i poboljšanu asistenciju upravljanja koja radi do brzine od čak maksimalnih 210 km/h.\nCena i najava\nNa tržištu Nemačke startuje ispod 20.000 evra dok se očekuje da kod nas bazni model bude nešto jeftiniji.\nDok se utisci slažu, vreme je za večeru i čašicu čuvenog vina Porto kako bih lakše odgovorio na sledeće pitanje: da li Golf još uvek ima dva kruga prednosti u klasi ili će odlučiti foto finiš?\nO tome uskoro u TEST članku na ovim stranicama i sledeće nedelje na NovaS TV u 12:35.\nZa Vrele Gume ekskluzivno iz Portugala, Miodrag Piroški.


Enigma zvana cjepivo: Zašto u Kini više nema korone, a u Rusiji upravo počinje novi val masovne zaraze? - Novi list\n20. lipanj 2021 16:26\nRuski glavni grad prijavio je u nedjelju 8305 zaraženih u 24 sata, što je nešto manje nakon rekordnih 9056 u petak i 9120 u subotu. U Sankt Peterburgu je broj novozaraženih premašio 1000 u protekla 24 sata, prvi put od kraja veljače.\nZAGREB – Kina je utrošila milijardu doza cjepiva i gotovo se riješila covida-19, za razliku od Brazila s više od pola milijuna mrtvih, prenose agencije u nedjelju kada Japan ukida izvanredno stanje mjesec dana do početka Olimpijskih igara, a Francuska nakon osam mjeseci ukida policijski sat.\nIpak, ukinuto je šest “fan zona” iz kojih su navijači trebali pratiti olimpijska natjecanja u Tokiju na velikim zaslonima.\nPripremajući se za otvorenje igara u Tokiju za mjesec dana, organizatori su u nedjelju za glasila otvorili vrata Olimpijskog sela, otkrivši “kliniku za povišenu temperaturu” gdje će se pregledavati i izolirati svi za koje se sumnja da su zaraženi virusom.


Šta radi online PR manager | ITAcademy\nInternet je postao veoma uticajan medijum gde se najbrže dolazi do informacija. Zbog toga se stvorila potreba za posebnom profesijom koja će se baviti online odnosima sa javnošću.\nKontrola informacija je najteža na internetu, gde praktično ne postoji cenzura. Za razliku od televizije, štampe ili radija, informacije na internetu najčešće dele korisnici među sobom (viralni faktor). Iako za neke sloboda protoka informacija deluje problematično, to je fantastično za brend koji zastupate – dok god ne morate da se bavite „kriznim PR-om”. Ipak, počnimo od toga šta radi online PR manager i kako uspeti u ovom poslu.\nOdnosi sa javnošću izuzetno su važna oblast kada govorimo o imidžu nekog brenda. Način na koji se percipira neka kompanija direktno se odražava na njeno poslovanje. Taj imidž se gradi pažljivo korišćenjem svih dostupnih načina promocije. Jedan od najznačajnijih jeste internet, gde svakog dana milijarde korisnika širom sveta krstari u potrazi za informacijama.\nUpravo je fokusiranje na internet i njegove korisnike posao online PR managera. Kada su odnosi sa internet javnošću u pitanju, jasno je da su društvene mreže najvažniji segment. U skladu sa tim, online PR manager mora da poseduje analitičke veštine kako bi na pravi način plasirao informacije.\nPrednosti digitalnog PR-a u odnosu na klasični\nIako mogu međusobno da se nadopunjuju, online PR management sam po sebi donosi izuzetne rezultate. Velika prednost u odnosu na klasični PR jeste ta što se na internetu uglavnom svaka aktivnost može metrički izmeriti.\nKorišćenjem raznih alata lako se može doći do zaključka da li neka online kampanja ima efekta. Na ovaj način se štedi vreme, ali i novac, koji se u tom slučaju može usmeriti na neku drugu online aktivnost.\nInternet PR se oslanja na mnoge segmente digitalnog marketinga kako bi se postigli zacrtani ciljevi. Tako je SEO optimizacija izuzetno bitna jer vam govori šta ljudi traže na internetu a da je interesantno za vaš brend.\nNa ovaj način možete da usmerite svoje PR aktivnosti tamo gde je to najvažnije. To mogu biti tematski bliski sajtovi koji se odlično kotiraju u pretragama, kao i sajtovi koji će svojim autoritetom poboljšati reputaciju brenda koji zastupate.\nNe treba zanemariti ni činjenicu da je online PR mnogo jeftiniji u odnosu na klasični PR. Kako se sve odvija u digitalnom prostoru, promotivne aktivnosti koštaju mnogo manje. To ne znači da je efekat internet aktivnosti manji, naprotiv! Online PR aktivnosti često su mnogo efikasnije, jer postoji mogućnost ciljanja željene grupe potrošača.\nDodatna pogodnost je što sve ovo možete da radite iz fotelje, dovoljan vam je samo kompjuter i internet. Treba napomenuti da klasični i online PR ni u kom slučaju nisu konkurentske grane. Obe vrste odnosa sa javnošću najbolje funkcionišu zajedno, međusobno se dopunjujući.\nOsobine koje imaju najuspešniji digital PR manageri\nNije važno da znate samo šta radi online PR manager već i koje su to osobine koje imaju uspešni profesionalci.\nIskrenost – Iako zvuči pomalo čudno da PR bude iskren, ova osobina se izuzetno ceni. Da bi biste izgradili i održali pozitivan imidž, potrebno je da budete što iskreniji. Jasno je da možda neke stvari ne treba da se ističu, ali to ne znači da treba graditi brend na lažnim pretpostavkama i informacijama. U digitalnoj eri sve laži se saznaju pre ili kasnije.\nMultitasking – Svaki profesionalac koji se bavi online PR-om mora da bude spreman da u isto vreme obavlja nekoliko stvari, i to radeći na različitim projektima. Reč je o veoma dinamičnoj profesiji gde je potrebno da brzo razmišljate i donosite prave odluke u različitim situacijama.\nStrateško razmišljanje – Najbolji PR manageri postižu izuzetne uspehe zato što imaju najbolje kratkoročne i dugoročne planove. Oni umeju da unapred prepoznaju izazove i dočekaju ih spremni, bez obzira na to da li je reč o pozitivnim ili negativnim stvarima. Na ovaj način ćete biti spremni za svaku situaciju, a vaše reakcije će delovati spontano i opušteno.\nBrzo usvajanje informacija – Kao PR naći ćete se u situaciji da treba da date brz odgovor nekome. Iako niko ne može da zna sve, vi morate sebe da predstavite kao osobu koja zna sve. To znači da umete da čak i za vreme razgovora sa nekim pronađete odgovarajuće informacije. Nikada ne smete da kažete da nešto ne znate, jer ste kao PR personifikacija brenda koji predstavljate.\nInformisanost – Da biste uspešno kontrolisali situaciju, morate uvek da imate sve informacije od značaja za posao. Pritom ne mislimo samo na to da ste upoznati sa radom klijenta već i sa njegovom konkurencijom. Takođe, svaki spoljni faktor koji utiče na projekat mora biti na vreme prepoznat kako bi se što pre odreagovalo.\nKomunikativnost – Kada komunicirate online, svaka vaša reč arhivira se negde. Zato vaše pregovaračke sposobnosti i način komunikacije moraju biti na najvišem nivou. Jednostavno, u velikom broju slučajeva komunikacija će se obavljati putem e-maila ili dopisivanjem na društvenim mrežama. Dakle, sve se svodi na reči (i smajlije).\nŠta je content i zašto je bitan\nDa bi brend bio prisutan na internetu, potrebno je da se, pre svega, o njemu priča, tj. piše. Zbog toga je za online PR managera veoma važno da se poveže sa uticajnim sajtovima, YouTube kanalima, ali i da se kreiraju kanali na društvenim mrežama. Na ovaj način se obezbeđuje da informacija bude adekvatno obrađena.\nKada je internet u pitanju, često se dešava da važnu vest ne objavi neki news portal, već neki bloger na svom sajtu ili nekoj društvenoj mreži. Dobar online PR manager zbog toga mora da uspostavi i održava odlične kontakte sa urednicima sajtova, ali i sa influenserima na društvenim mrežama.\nKada je reč o zvaničnim online prezentacijama proizvoda, to se čini putem društvenih mreža i streaming platformi poput YouTubea. Tada se radi direktan prenos zvanične prezentacije proizvoda, dok se paralelno sa tim pripremaju najave na svim kanalima online komunikacije. Na ovaj način skreće se pažnja na brend i kreira njegov imidž (kompanija okrenuta kupcima, povoljne cene, kvalitetni proizvodi…).\nJasno je da je sadržaj neraskidivo vezan za PR-a, zbog čega se marketinške agencije trude da kreiraju interesantne sadržaje u saradnji sa uticajnim web ličnostima. Dobar primer je korišćenje usluga YouTubera.\nMnogi uspešni brendovi se trude da ponude originalan sadržaj koji će biti interesantan ciljnoj grupi. Na kraju krajeva, od pravilnog plasiranja sadržaja na internetu zavisi i uspeh vaših PR aktivnosti. Upravo tu mnogi početnici, ali i iskusni profesionalci, prave greške.\nPR greške koje treba da izbegnete na internetu\nKao i u svakom poslu, greške su moguće i očekivane. Postoje mnoge PR strategije koje eliminišu većinu problema. Iako je često reč o sofisticiranim taktikama, neka osnovna pravila ipak postoje.\nSaradnja sa influenserima često se ne isplati – Reč je uglavnom o YouTuberima i Instagramerima koji imaju veliki broj pratilaca. Ipak, ukoliko se njihova publika ne uklapa u vašu ciljnu grupu, veliki broj fanova ne znači ništa. Isto važi i ukoliko dotična poznata ličnost ne deli vrednosti koje ceni vaš brend. Ovakva saradnja sa nekim može da bude ne samo kotraproduktivna već i da uruši dugo građenu reputaciju.\nNe šaljite svima isti promo e-mail – Iako zvuči lakše, nije dobra ideja da svim online medjima šaljete isto PR saopštenje. Na ovaj način ćete dobiti u najboljem slučaju više istih objava. Ono što je još gore jeste da ćete propustiti šansu da sa nekim medijem uspostavite mnogo bolju saradnju.\nKako je internet ogroman prostor, svaki bolji brend nastoji da se na pravi način pozicionira na njemu. Zbog toga su online PR profesionalci izuzetno traženi širom sveta. Svakako su marketinške agencije prvi izbor, jer već imaju izgrađen odnos sa klijentima.\nNa ovaj je način lakše započeti karijeru, ostvariti poslovne kontakte i napredovati. Pored marketinških agencija (klasičnih i onih fokusiranih na digitalni marketing), uvek možete da se zaposlite u PR sektoru neke kompanije koja želi da bude na pravi način prezentovana.\nDrugi način je, naravno, kroz samostalan rad, gde ćete kao freelancer obavljati posao od kuće za domaće i strane klijente. Ovde moramo da istaknemo da je poznavanje engleskog jezika apsolutno neophodno. Dešavaće vam se da radite sa klijentima iz celog sveta, koji će od vas očekivati da ih predstavljate u najboljem svetlu. U tom slučaju ne sme da bude jezičkih barijera.\nNaučite kako se uspešno baviti PR poslom\nKao menadžer za odnose sa javnošću na internetu vi predstavljate kompaniju, kreirajući njen imidž online. Reč je veoma dinamičnom i odgovornom zanimanju koje zahteva određena predznanja. Kako je reč o profesiji gde se cene konkretna znanja i veštine, odličan izbor predstavlja Social Media, Online PR & Community Manager program obrazovanja.\nNa ovaj način ćete biti sigurni da ćete nakon školovanja biti spremni za karijeru u internet marketing sektoru. Radi se o popularnoj i odlično plaćenoj profesiji, koja je sve popularnija. Iskoristite svoje talente kako biste izgradili uspešnu karijeru koju nudi online PR manager.


GMO pamuk i tamo gde je sertifikovan organski\nGenetski modifikovani organizmi ne postoje samo u hrani već i u odeći koju nosimo, budući da je više od 90 odsto svetskog pamuka upravo GMO porekla. Brendovi koji su preplavili srpsko tržište hvale se da koriste organski pamuk, da bi nakon tekstilne afere u Nemačkoj priznali da u njihovoj odeći možda ipak ima prisustva GMO. Možda malo.\nŠpanski brend „Zara” godišnje proizvede 840 miliona komada odeće, što je dovoljno da svaki osmi čovek na planeti godišnje kupi jednu njihovu krpicu. Naravno, „Zara” nije jedina u moru brendova koji se takmiče da roba po što nižoj ceni i u što kraćem roku stigne do kupca, ali i da isto tako vrlo brzo bude zamenjena novom sezonskom robom, pa čak i međusezonskom kolekcijom. To znači da je za masovnu proizvodnju potrebno obezbediti i dovoljno sirovina, pre svega pamuka.\nUpravo zbog toga proizvođači pamuka pribegli su novim tehnologijama, novim sortama i genetski modifikovanom pamuku koji daje više prinosa (osim genetske modifikacije, zbog koje postaju otpornije, prskaju se raznim pesticidima i veštačkim gnojivom, ali im je potrebno i daleko više vode prilikom uzgoja).\nNije ni čudo što su se najveći svetski proizvođači pamuka okrenuli upravo uzgoju genetski modifikovanih sirovina, pa je tako prema tvrdnjama svetskih stručnjaka u Indiji, koja je pored Turske najveći proizvođač pamuka u svetu, više od 90 odsto useva – GMO. Davne 2002, u šest indijskih država dozvoljena je komercijalna setva genetski modifikovanog pamuka (reč je o semenu Bollgard I, II i III moćne korporacije „Monsanto” sa ugrađenim Bt genima), što je nakon žestoke reklamne kampanje dovelo do toga da je genetski modifikovanim semenom zasejano više od devet miliona hektara pamuka. U prevodu, to je oko 90 odsto površine pod pamukom.\n„Genetski modifikovan pamuk je transformisao indijsku industriju pamuka od svog uvođenja, početkom ovog veka. To je učinilo Indiju drugim najvećim izvoznikom pamuka u svetu. Međutim, postoje dve bitne stvari: mnogi ljudi, ne samo na zapadu, duboko su zabrinuti zbog neželjenih posledica GMO, a indijski pamučni bum zavisi od jedne kompanije – ‘Monsanto’ – koja ima zasluženo lošu reputaciju i monopol nad tehnologijom u Indiji”, pisao je „Gardijan”.\nMeđutim, prema pisanju svetskih medija, vrlo brzo desila se katastrofa kada se pokazalo da je pamučni moljac otporan na toksin Bt pamuka i kada su sekundarne štetočine desetkovale polja. Osim toga, Bt pamuk zahteva veća ulaganja u mineralna đubriva i navodnjavanje, što je znatno podiglo troškove proizvodnje. Naučna studija indijske organizacije „Navdanyje” utvrdila je da „Monsantov” pamuk nepovratno uništava zemljište. Na sve to Indiju je pogodila i suša, zbog čega je veliki broj farmera na kraju izvršio samoubistvo. Mediji su ovo nazvali „GMO genicidom”, ali to je neka druga priča…\nSuočeni s lošim imidžom, veliki svetski lanci odeće započeli su kampanju prednosti organskog pamuka, koji je zbog sada veće potražnje, a sve veće količine genetski modifikovanih useva, postao tražena i skupa sirovina.\nTime su stvoreni idealni uslovi za razvoj prevaranata, koji su poznatim trgovinskim lancima pod deklaracijom „100% bio-pamuk” podvaljivali mešavinu genetski modifikovanog pamuka. Velika „tekstilna prevara” otkrivena je u Nemačkoj 2010. godine, gde su istraživanja, prema pisanju nemačkog „Fajnenšel tajmsa”, pokazala da je čak 30 odsto organskog pamuka uvezenog iz Indije genetski modifikovano! Otkriveno je i da su najveći kupci lažno deklarisane pamučne tkanine bili poznati holandski brend „C&A”, „Tchibo”, ali i švedski lanac „H&M”, koji su zastupljeni i na srpskom tržištu.\nDok su se brendovi pravdali da su „verovali da kupuju organski pamuk”, utvrđeno je da su u prevari učestvovala preduzeća „Eko Farm Fairtrade” iz Indije i „Ecocert” iz Francuske (organizacije zadužene za sertifikaciju pamuka), kao i da ova prevara nije izolovan incident. Međutim, stručnjaci smatraju da je odgovornost i na proizvođačima odeće, koji ne vrše dodatne analize, već slepo veruju onome što piše na deklaraciji. Baš kao i njihovi prevareni kupci.\nDve godine kasnije, britanski „Telegraf” objavio je da su čak tri četvrtine pamučne odeće u Britaniji napravljene od genetski modifikovanog pamuka i da su oni kupcima dostupni čak i u najskupljim prodavnicama „High Streeta”.\n„Takozvani frankirani tragovi neće štetiti zdravlju osobe koja nosi genetski modifikovan pamuk, ali mnogi smatraju da javnost nije obaveštena o dugoročnim implikacijama na životnu sredinu. Iako je u samo 12 zemalja dozvoljen uzgoj GMO, upravo oni čine najveći deo svetske proizvodnje. U Indiji je do 90 odsto useva sada genetski projektovano da bude otporno na određene štetočine. Isti je slučaj i u Kini i u SAD”, piše Telegraf.\nBritanski medij dalje navodi da je toliko teško postalo dobiti organski pamuk da su se glavni trgovci udružili kako bi osigurali da „održivi pamuk” može biti GMO.\nGMO PAMUKAko garantujem za nešto i stavim oznaku da je u pitanju organski pamuk, zašto onda i interno nisam uradio nikakve dodatne analize i provere, već se oslanjam na poštenje dobavljača sirovina, kaže Zoran Nikolić.\n„Poboljšana pamučna inicijativa (The Better Cotton Initiative) uključuje brendove ‘Tesco’, ‘Sainsburi’, ‘H&M’, ‘Adidas’, ‘Nike’ i ‘M&S’. Ta inicijativa priznaje da proizvod može biti GMO: ‘BCI je usvojio poziciju tehnološki neutralnog u odnosu na genetski modifikovan pamuk. To znači da BCI neće ni podsticati farmera da ga uzgaja, niti pokušati da ograniči njegov pristup, pod uslovom da im je zakonski dostupan”, navodi Telegraf.\nS obzirom na to da ovi veliki brendovi svoje prodavnice imaju i u Srbiji, postavlja se logično pitanje da li i mi nosimo genetski modifikovan pamuk? Međutim, uz sav trud i dobru volju, nismo uspeli da saznamo kakva je situacija u Srbiji, budući da nam nijedan od gorepomenutih brendova, čija se odeća godinama prodaje u Srbiji, do zaključenja ovog broja „Ekspresa” nije odgovorio na pitanja.\nPotpredsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije Zoran Nikolić za „Ekspres” kaže da samo donekle razume opravdanje svetskih trgovinskih lanaca da su prevarom uvučeni u aferu i da je pitanje koliko je to opravdanje iskreno.\n– Ovi slučajevi nas uče da kontrole nikada nije dosta. Jasno je da i svetski poznati lanci imaju problem, ali ako ja garantujem za nešto i stavim oznaku da je u pitanju, recimo, organski pamuk, zašto onda i interno nisam uradio nikakve dodatne analize i provere, već se oslanjam na poštenje dobavljača sirovina? To je neodgovorno jer i sam vlasnik brenda je ugrožen ukoliko dođe do prevare i afere. Očigledno su svi u tom lancu zakazali, a to ne šalje dobru poruku potrošačima. Nakon svih prevara i afera, pitanje je da li bilo čemu više možemo da verujemo. Pojava pojačanog konzumerizma i pomame za kupovinom dovela je do toga da je kontrola na poslednjem mestu i da potrošač na kraju i nema izbora – kaže Nikolić.\nOsim toga, kako kaže, pitanje je u kojoj meri se ovakve kontrole, kada je u pitanju genetski modifikovan pamuk, rade u Srbiji.\n– Država ima sve mehanizme kontrole robe koja se stavlja u promet, i to treba odrediti godišnjim planovima i budžetom. Voleo bih da vidim da li su nadležni novim budžetom planirali bilo kakvu proveru odeće, obuće, dečjih igračaka u specijalizovanim i akreditovanim laboratorijama. Složićemo se da genetski modifikovan pamuk nije toliko strašan, ali šta je s proverom dečjih igračaka, od kojih vreba daleko veća opasnost. Bojim se da smo godinama potpuno skrajnuti što se tiče kontrole, uzorkovanja i ispitivanja – kaže Nikolić.\nU Srbiji je zabranjena genetski modifikovana hrana, ali se ljudi večito pitaju da li ipak jedemo GMO? Posebno kada uzmemo u obzir činjenicu da veliki broj proizvoda koje je „Grinpis” označio kao GMO možemo kupiti u svakoj prodavnici u Srbiji (pogledaj spisak). Dok neki stručnjaci kažu da je iluzorno misliti da američki proizvođač pahuljica pravi posebne pahuljice za Srbiju sa statusom „non GMO”, drugi kažu da je to zaista tako jer je zakon navodno isti za sve.\nJedino ćute uvoznici i distributeri ovih proizvoda („Unilever”, koji u Srbiju uvozi „Lipton”, „Knorr” i „Hellmanns”, zatim „Alca trgovina”, koja uvozi „Hipp” i „Nestle”, potom „Danone Adriatic”, „Nelt Serbia”, „AWT”, koji uvozi brend „Heinz”, zatim „Nestle”, „Coca-Cola” u Srbiji, „McDonald’s” u Srbiji, ali i brendovi „Zara”, „H&M” i „C&A”), koji do zaključenja ovog broja nisu odgovorili na naše pitanje: da li su vaši proizvodi plasirani u Srbiji – GMO?\nKorak dalje otišli smo i pozvali kompaniju „Mars” u Holandiji (proizvodi i čokoladice „mars”, „snickers”, „milky way”, „twix” i „m&m”), kojima smo objasnili da ih zovemo zbog genetski modifikovanih proizvoda, nakon čega su nam rekli da će nas pozvati neko iz menadžmenta, što se nije dogodilo.\nOpširnije tekst o GMO odeći pročitajte u najnovijem broju Ekspresa koji će od petka biti u prodaji na kioscima.\nIzvor: Ekspres, 25. 12. 2017.


Uhapšeni dileri amfetamina, trave i tableta | (Vesti - 20.08.2015) Novi Sad\n20.08.2015 u 14:15h\nUhapšeni dileri amfetamina, trave i tableta\nNovosadska policija lišila je slobode B. R. (30) i M. P. (28) osumnjičene za nelegalnu trgovinu narkoticima. U stanovima koje oni koriste, pronađeno oko 145 grama praha za koji se sumnja da je amfetamin, oko 13 grama materije za koju se pretpostvlja da je marihuana, tablete sa liste psihoaktivnih supstanci, opremu za merenje i pakovanje droge, kao i novac za koji se veruje da je stečen njenom prodajom, navodi se u današnjem saopštenju Policijske uprave.\nOsumnjičeni su, prethodno, prodali, odnosno dali amfetamin dvojici Novosađana kod kojih je policija pronašla ovu supstancu, pa protiv njih sledi krivična prijava za neovlašćeno držanje opojnih droga. U automobilu jednog od njih, osim manje količine amfetamina, zatečen je i pištolj CZ kalibra 7,65, sa sedam metaka u okviru, pa mu se stavlja na teret i nedozvoljeno držanje i nošenje oružja.\nZa M. P. i B. R. određeno je zadržavanje do 48 sati, po odobrenju nadležnog tužioca kome će biti dovedeni na saslušanje, uz krivičnu prijavu zbog sumnje da su učinili krivično delo neovlašćenog stavljanja u promet opojnih droga.\n04.08.2016. - NOVOSADSKA POLICIJA: Četiri krivične prijave za neovlašćeno držanje narkotika\n30.05.2016. - Novosađanin iza brave zbog amfetamina i ekstazija\n30.03.2016. - Otkrivena labaratorija, pronađeni marihuana i amfetamin\n05.01.2016. - U podrumu Novosađanina pronađeno blizu 1000 tableta "tramadol"\n09.11.2015. - Zaplenjeni amfetamin i marihuana\n30.10.2015. - Novosadska policija zaplenila kilogram heroina\n26.10.2015. - Udario policajca kada mu je pronašao "travu"\n07.10.2015. - Zaplenjeno pola kile “trave” i paketići kokaina\n24.08.2015. - Pokušali da iznude, ukrali golf i audi, policija ih uhapsila i još pronašla kokain\n21.08.2015. - Uhvaćeni u krađi ribe, lovačku pušku bacili u Dunav\n18.08.2015. - Novosadski lopovi još nemaju “ključ” za “golf 6”\nPovezane teme dileri droge policija\nNaša tema • 28.02.2020\nKoliki bakšiš ostavljaju Novosađani?\nNOVI SAD - trenutno 9 oC (feb. 29, 13:00)


Pritužba I. K. protiv Vojne gimnazije zbog diskriminacije po osnovu pola u oblasti obrazovanja • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nMišljenja i preporuke Mišljenja i preporuke u postupku po pritužbama Pol / Rod Pritužba I. K. protiv Vojne gimnazije zbog diskriminacije po osnovu pola u oblasti obrazovanja\nbr. 07-00-603/2013-02 datum: 9. 12. 2013.\nMišljenje je doneto u postupku povodom pritužbe I. K. iz N. S. protiv Vojne gimnazije u Beogradu, zbog konkursa za prijem kandidata iz građanstva u Vojnu gimnaziju u školskoj 2013/2014 godini, koji sadrži diskriminatoran uslov. U konkursu za prijem kandidata iz građanstva u Vojnu gimnaziju u školskoj 2013/2014 godini, postavljen je uslov da kandidati budu muškog pola. Evidentno je da su postavljanjem ovog uslova devojčice onemogućene da upišu Vojnu gimnaziju. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti je stava da je postavljanje ovog uslova akt neposredne diskriminacije devojčica. Zbog toga je dala mišljenje da je Ministarstvo odbrane Republike Srbije, Sektor za ljudske resurse, Uprava za kadrove, propisivanjem uslova koji se odnosi na pol kandidata na konkursu za prijem kandidata iz građanstva u Vojnu gimnaziju u Beogradu za školsku 2013/2014 godinu, prekršilo odredbe Zakona o zabrani diskriminacije i Zakona o ravnopravnosti polova.\nMinistarstvu odbrane Republike Srbije je preporučeno da uskladi tekst konkursa sa antidiskriminacionim propisima, i to tako što će za sledeću školsku godinu ukloniti uslov iz konkursa kojim se onemogućavaju devojčice da konkurišu za upis u Vojnu gimnaziju, kao i da ubuduće vodi računa da prilikom propisivanja konkursnih uslova za upis na vojnoobrazovne ustanove ne krši propise Zakona o zabrani diskriminacije i drugih antidiskriminacionih propisa.\n1.1. Poverenici za zaštitu ravnopravnosti pritužbom se obratila I. K. iz N. S, koju je podnela protiv Vojne gimnazije u Beogradu zbog diskriminacije na osnovu pola u oblasti obrazovanja.\n– da je nakon završene osnovne škole želela da školovanje nastavi u Vojnoj gimnaziji;\n– da se informisala o upisu na internet prezentaciji Vojne gimnazije i da je među informacijama o upisu, kao odgovor na pitanje „Da li devojke mogu konkurisati za upis u Vojnu gimnaziju”, navedeno da kandidati koji konkurišu moraju biti muškarci;\n– da smatra da je diskriminisana na osnovu pola, jer joj je onemogućen upis u Vojnu gimnaziju.\nUz pritužbu je podnela izvod sa internet prezentacije Vojne gimnazije.\n1.3. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti sprovela je postupak u cilju utvrđivanja pravno relevantnih činjenica i okolnosti, u skladu sa čl. 35. st. 4. i čl. 37. st. 2. Zakona o zabrani diskriminacije , pa je najpre konstatovala da je oglas za prijem kandidata iz građanstva na Vojnu gimnaziju u Beogradu za školsku 2013/2014 godinu objavila Uprava za kadrove Sektora za ljudske resurse Ministarstva odbrane Republike Srbije. Imajući u vidu činjenicu da je u oglasu navedeno da konkurs objavljuje „Uprava za kadrove, Sektor za ljudske resurse, Ministarstvo odbrane Republike Srbije”, u toku postupka je zatraženo izjašnjenje pukovnika M. S, načelnika Vojne gimnazije, Nebojše Rodića, ministra odbrane, J. M, pomoćnika ministra odbrane u Sektoru za ljudske resurse i načelnika Uprave za kadrove Sektora za ljudske resurse Ministarstva odbrane.\n1.4. U izjašnjenju na pritužbu pukovnika M. S, načelnika Vojne gimnazije, između ostalog, navedeno je:\n– da osobama ženskog pola nije omogućen upis u Vojnu gimnaziju, ali da konkurs za upis na školovanje raspisuje Uprava za kadrove, Sektor za ljudske resurse, Ministarstvo odbrane RS, odnosno, da postavljanje uslova upisa nije u nadležnosti Vojne gimnazije;\n– da se u ovom trenutku u Vojsci Srbije i Ministarstvu odbrane žene mogu školovati samo na Vojnoj akademiji;\n– da je uslov da kandidati budu muškog pola, propisan ovim konkursom jer to nalažu potrebe službe i specifičnost vojnog poziva.\n1.5. U izjašnjenju na pritužbu koje je dostavio pukovnik S. B, po ovlašćenju načelnika Uprave za kadrove Sektora za ljudske resurse Ministarstva odbrane, između ostalog je navedeno:\n– da je Statutom Vojne gimnazije u čl. 60. propisano da se na školovanje u Vojnu gimnaziju primaju kandidati na osnovu konkursa kojeg raspisuje Uprava za kadrove Sektora za ljudske resurse Ministarstva odbrane;\n– da se u konkursu bliže determinišu uslovi kojima se određuje ko može biti kandidat za upis u Vojnu gimnaziju, u skladu sa opštim uslovima za prijem na školovanje propisanih Zakonom o vojnim školama i vojnim naučnoistraživačkim ustanovama;\n– da Uprava za kadrove prilikom izrade Plana školovanja u Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, ceneći pre svega potrebe službe za kadrovima, utvrđuje određeni broj osoba muškog i ženskog pola za koja se raspisuje konkurs za upis u vojne škole i vojne naučnoistraživačke ustanove;\n– da potrebe sistema predstavljaju potrebe za školovanjem po rodovima i službama, koje iskazuje Generalštab Vojske Srbije nakon sagledavanja stanja projekcije i popune jedinica, komandi i ustanova;\n– da je u toku transformacija Vojne gimnazije u Srednju stručno-vojnu školu, kao i da je u toku izrada Zakona o vojnom obrazovanju kojim će i ova oblast biti detaljno uređena.\n1.6. Kako se Nebojša Rodić, ministar odbrane i J. M, pomoćnik ministra odbrane u Sektoru za ljudske resurse u ostavljenom roku nisu izjasnili, a zahteve su primili 23. i 20. septembra 2013. godine, Poverenici za zaštitu ravnopravnosti su bili dostupni navodi iz pritužbe, dokazi koji su uz pritužbu dostavljeni, dostavljena izjašnjenja, kao i opštepoznate činjenice.\n2.1. U toku postupka utvrđeno je da je Uprava za kadrove, Sektor za ljudske resurse Ministarstva odbrane Republike Srbije objavila konkurs za prijem kandidata iz građanstva na Vojnu gimnaziju za školsku 2013/2014 godinu.\n2.2. Uvidom u tekst konkursa, utvrđeno je da je uslovima konkursa propisano da kandidati treba da su muškog pola i da ispunjavaju opšte i posebne uslove konkursa.\n3.3. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti najpre konstatuje da brojni obavezujući i neobavezujući dokumenti međunarodnih organizacija čija je Republika Srbija članica, ukazuju na potrebu otklanjanja svakog vida diskriminacije žena. Konvencija o eliminisanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW, 1979) , koju je Republika Srbija ratifikovala, između ostalog, propisuje da su države članice u obavezi da se uzdrže od svakog postupka ili prakse diskriminacije žena i da obezbede da javni organi i institucije postupaju u skladu sa ovom obavezom. Ratifikacijom ove Konvencije, Srbija se između ostalog obavezala da preduzima sve podesne mere radi otklanjanja diskriminacije žena a posebno da bi obezbedila jednaka prava kao i muškarcima u pogledu obrazovanja, uključujući jednake uslove u pogledu karijere i profesionalnog usmeravanja, mogućnosti za učenje i sticanje diploma u obrazovnim ustanovama svih kategorija, otklanjanje tradicionalnog shvatanja o ulogama muškaraca i žena na svim stepenima i u svim oblicima obrazovanja. U Pekinškoj deklaraciji i Platformi za akciju navedeno je da nediskriminatorno obrazovanje koristi i doprinosi ravnopravnijim odnosima između muškaraca i žena i da bi vlade zemalja i drugi akteri trebalo da promovišu aktivnu i vidljivu politiku usmeravanja polne perspektive u svim politikama i programima. Stoga, države treba da preduzmu mere kako bi obezbedile ravnopravan pristup obrazovanju .\n3.5. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti podseća da je Republika Srbija ratifikovala Konvenciju o pravima deteta . Jedan od opštih principa ove Konvencije je princip nediskriminacije, koji obavezuje državu potpisnicu da sva prava garantovana Konvencijom obezbedi svakom detetu bez ikakve diskriminacije i bez obzira na rasu, boju kože, pol, jezik, veroispovest, političko ili drugo uverenje, nacionalno, etničko ili socijalno poreklo, imovinsko stanje, invaliditet, rođenje ili drugi status deteta, njegovih roditelja ili zakonskih staratelja. Takođe, jedan od principa Konvencije je najbolji interes deteta, koji treba da bude od prvenstvenog značaja u svim aktivnostima koje se tiču dece. Komitet za prava deteta doneo je i Opšti komentar broj 1 – Ciljevi obrazovanja, kojim je istaknuta činjenica da se diskriminacija polova može pojačati praksama kao što su, između ostalog, rešenja kojima se ograničavaju koristi koje devojčice mogu da steknu od obrazovnih mogućnosti, kao i nebezbedno ili neprijateljsko okruženje koje odvraća devojčice od učešća.\n3.6. Konvencijom o borbi protiv diskriminacije u obrazovanju zabranjena je diskriminacija, odnosno, svako razlikovanje, isključivanje, ograničavanje ili davanje prednosti koje je zasnovano na rasi, boji kože, polu, veri, političkom ili nekom drugom uverenju, nacionalnom ili socijalnom poreklu, ekonomskom statusu ili rođenju, sa ciljem osporavanja ili ugrožavanja prava na jednakost u vaspitanju i obrazovanju, a naročito osporavanje bilo kojoj osobi ili grupi pristup bilo kojoj vrsti ili stepenu obrazovanja, kao i osnivanje ili održavanje odvojenih vaspitno-obrazovnih sistema ili ustanova za osobe ili grupe.\n3.7. Ustav Republike Srbije jemči ravnopravnost žena i muškaraca . Ustavom je propisana zabrana diskriminacije, neposredne ili posredne, po bilo kom osnovu, a naročito po osnovu rase, pola, nacionalne pripadnosti, društvenog porekla, rođenja, veroispovesti, političkog ili drugog uverenja, imovnog stanja, kulture, jezika, starosti i psihičkog ili fizičkog invaliditeta. Pored toga, čl. 15. propisano je da država jemči ravnopravnost žena i muškaraca i razvija politiku jednakih mogućnosti. Odredbom čl. 71. st. 1. propisano je da svako ima pravo na obrazovanje.\n3.8. Ustavna zabrana diskriminacije bliže je razrađena Zakonom o zabrani diskriminacije, koji u čl. 4. propisuje da su svi jednaki i uživaju jednak položaj i jednaku pravnu zaštitu, bez obzira na lična svojstva, te da je svako dužan da poštuje načelo jednakosti, odnosno zabranu diskriminacije. S obzirom na činjenice i okolnosti konkretnog slučaja, relevantna je odredba člana 6. Zakona o zabrani diskriminacije, kojom je definisana neposredna diskriminacija, tako što je propisano da ona postoji ako se lice ili grupa lica, zbog njegovog odnosno njihovog ličnog svojstva u istoj ili sličnoj situaciji, bilo kojim aktom, radnjom ili propuštanjem, stavljaju ili su stavljeni u nepovoljniji položaj, ili bi mogli biti stavljeni u nepovoljniji položaj. Odredbom čl. 20. ovog zakona određeno je da diskriminacija na osnovu pola postoji ako se postupa protivno načelu ravnopravnosti polova, odnosno načelu poštovanja jednakih prava i sloboda žena i muškaraca u političkom, ekonomskom, kulturnom i drugom aspektu javnog, profesionalnog, privatnog i porodičnog života. Zakon o zabrani diskriminacije u čl. 19. zabranjuje diskriminaciju u oblasti obrazovanja i propisuje da svako ima pravo na predškolsko, osnovno, srednje i visoko obrazovanje i stručno osposobljavanje pod jednakim uslovima, a zabranjeno je licu ili grupi lica na osnovu njihovog ličnog svojstva, otežati ili onemogućiti upis u vaspitno-obrazovnu ustanovu, ili ih isključiti iz ovih ustanova, otežati ili uskratiti mogućnost praćenja nastave i učešća u drugim vaspitnim, odnosno obrazovnim aktivnostima, razvrstavati učenike po ličnom svojstvu, zlostavljati ih i na drugi način neopravdano praviti razliku i nejednako postupati prema njima.\n3.9. Zakonom o ravnopravnosti polova uređuje se stvaranje jednakih mogućnosti ostvarivanja prava i obaveza, preduzimanje posebnih mera za sprečavanje i otklanjanje diskriminacije zasnovane na polu i rodu i postupaka pravne zaštite lica izloženih diskriminaciji. Članom 30. propisano je da obrazovne i naučne ustanove kao i ustanove za stručno osposobljavanje ne smeju vršiti diskriminaciju zasnovanu na polu, a naročito u vezi uslova za prijem u ustanovu.\n3.10. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti najpre konstatuje da je nesporno da je Ministarstvo odbrane Republike Srbije, Sektor za ljudske resurse, Uprava za kadrove raspisala konkurs za prijem kandidata iz građanstva na Vojnu gimnaziju za školsku 2013/2014 godinu, kojim je propisan uslov da mogu da konkurišu samo kandidati muškog pola.\n3.11. Evidentno je da postavljanje ograničenja u pogledu pola za prijem kandidata u Vojnu gimnaziju, dovodi do toga da se devojčicama onemogućava upis u ovu srednju školu. Ovakvim ograničenjem eliminisane su sve potencijalno zainteresovane kandidatkinje, isključivo na osnovu pola i uskraćena im je mogućnost da pod jednakim uslovima sa muškim kandidatima budu vrednovana njihova znanja i veštine. Postavljanje ovog uslova predstavlja predstavlja neposrednu diskriminaciju na osnovu pola u oblasti obrazovanja.\n3.12. Poverenica ukazuje da je potpuno neprihvatljiv stav izražen u izjašnjenjima na pritužbu da se broj kandidata utvrđuje prema potrebama službe i izražava se prema broju i rodu. Nejasno je na osnovu kojih kriterijuma je procenjeno da ne postoji potreba da devojčice upišu Vojnu gimnaziju, posebno ako se ima u vidu činjenica da su stvoreni uslovi da žene upišu na vojnoobrazovne ustanove višeg stepena obrazovanja. Stavovi prema kojima se žene ne iskazuju kao potreba sistema, zasnovani su na stereotipima i predrasudama koje je potrebno prevazići. Naime, iako je u pitanju specifičan vid obrazovanja koji može da bude uslovljen i posebnim zahtevima koje posao u Vojsci Srbije nameće, što podrazumeva i mogućnost postavljanja posebnih uslova u pogledu psihofizičkih sposobnosti kandidata/kinja, potrebno je jasno ukazati da pripadnost određenom polu, sama po sebi, ne sme da bude eliminatorni uslov. Ovo na primer znači da pripadnost određenom polu ne znači nužno i veću, odnosno, manju psiho-fizičku spremnost i izdržljivost. Ukoliko je potrebno, svi kandidati i kandidatkinje treba da polažu i testove fizičke spremnosti, pored ostalih testova propisanih za upis, pa se rezultati koje postignu moraju ceniti isključivo pojedinačno, a ne u odnosu na pol kandidata. Stoga je evidentno da ne postoji objektivan razlog za postavljanje uslova koji se odnosi na pol kandidata, odnosno, postavljanje takvog uslova predstavlja neposrednu diskriminaciju na osnovu pola svih potencijalnih kandidatkinja.\nTakođe, Poverenica izražava očekivanje da će nakon najavljene transformacije Vojne gimnazije u srednju stručnovojnu školu, dečaci i devojčice biti izjednačeni u pogledu uslova upisivanja i uslova školovanja, u skladu sa Ustavom i zakonima Republike Srbije.\n3.13. Poverenica za zaštitu ravnopravnosti podseća da je Vlada Republike Srbije usvojila Nacionalni akcioni plan za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija – Žene, mir, bezbednost u Republici Srbiji, na osnovu predloga Ministarstva odbrane Republike Srbije. Ministarstvo odbrane je značajan nosilac aktivnosti u sprovođenju Rezolucije 1325, posebno u ostvarivanju ciljeva koji se tiču stvaranja jednakih mogućnosti za školovanje i zapošljavanje žena i muškaraca, obavezi uklanjanja diskriminatornih uslova za prijem žena na usavršavanje i školovanje i obezbeđivanje adekvatne zastupljenosti žena ugradnjom kvota od minimum 30% za prijem žena na sve nivoe školovanja u vojnoobrazovne ustanove. Stoga je potrebno naglasiti da je diskriminacija devojčica i žena u sektoru bezbednosti zabranjena, a imajući u vidu obaveze preuzete Rezolucijom 1325 SB UN, Ministarstvo odbrane treba da stvori uslove za ostvarivanje ravnopravnosti.\nPropisivanjem uslova koji se odnosi na pol kandidata na konkursu za prijem kandidata iz građanstva u Vojnu gimnaziju u Beogradu za školsku 2013/2014 godinu, Ministarstvo odbrane Republike Srbije, Sektor za ljudske resurse, Uprava za kadrove prekršilo je odredbe Zakona o zabrani diskriminacije i Zakona o ravnopravnosti polova.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti preporučuje Ministarstvu odbrane Republike Srbije, Sektoru za ljudske resurse, Upravi za kadrove da:\n5.1. Uskladi tekst konkursa za sledeću školsku godinu sa antidiskriminacionim propisima, i to tako što će ukloniti uslov iz konkursa kojim se onemogućavaju devojčice da konkurišu za upis u Vojnu gimnaziju.\n5.2. Ubuduće vodi računa da prilikom propisivanja konkursnih uslova za upis na vojnoobrazovne ustanove, ne krši propise Zakona o zabrani diskriminacije i drugih antidiskriminacionih propisa.\nPotrebno je da Ministarstvo odbrane Republike Srbije, obavesti Poverenicu za zaštitu ravnopravnosti o planiranim merama u cilju sprovođenja ove preporuke, u roku od 30 dana od dana prijema mišljenja sa preporukom.\nSaglasno čl. 40. Zakona o zabrani diskriminacije, ukoliko Ministarstvo odbrane ne postupi po preporuci u roku od 30 dana, biće doneto rešenje o izricanju mere opomene, protiv kojeg nije dopuštena žalba, a za slučaj da ovo rešenje ne sprovede, Poverenica za zaštitu ravnopravnosti može o tome obavestiti javnost preko sredstava javnog informisanja i na drugi pogodan način.


FSO Žitorađa dobio još jednog predsednika! - Topličke Vesti | Topličke Vesti\tFSO Žitorađa dobio još jednog predsednika! - Topličke Vesti\nFSO Žitorađa dobio još jednog predsednika!\nŽITORAĐA- Još uvek se nisu stišale strasti od nedeljne izborne Skupštine, kada je inicijativni odbor opozvao predsednika Živadina Mitića i izabrao na njegovo mesto Ranka Krstića, sinoć je održana nova sednica Skupštine na poziv predsednika Živadina Mitića. Na ovoj sednici gospodin Mitić je podneo ostavku, a odmah zatim je Ljubiša Stanković izabran za novog predsednika. Tako je ovaj savez u svega nekoliko dana dobio još jednog predsednika. Ono što je zanimljivo i jedan i drugi nasleđuju istog, Živadina Mitića. Stanković je rekao da će mu prioritet biti uspostavljanje saradnje sa FS Topličkog okruga i još bolja saradnja sa FS RIS. Ipak, kako je dodao prioritet nad prioritetima će biti organizovanje fer izbora u što kraćem roku, gde će se poštovati Statut FSS.\nInače, pregledom podataka u APR , za sada je jedini zakonski zastupnik Mitić, te ovoj dvojici ostaje da se dokazuju ko je legalnije došao na čelo saveza.\nKratak url URL: http://toplickevesti.com/?p=75809\n3 komentara za “FSO Žitorađa dobio još jednog predsednika!”\n8. фебруара 2018. - 16:48\nsve su to pametnjakovici zbog toga i umesto lige klubovi igraju turnir a ne ligu i nigde dalje ne idu jer je to opstinska liga\n9. фебруара 2018. - 11:34\nGde da idu sa kojim igracima, uslovima, svlacionicama. Dobar deo klubova nema grejanje u prostorijama, nemaju opremu. Ja bih sva takmicenja ispod druge lige ugasio samo trose pare iz budzeta bezveze stadione i objekte preuredio i otvorio atletske klubove da se omladina na tom mestu bavi atletikom muski i zenski. Trcanje, skok u dalj, bacanje kugle diska koplja. Kakav bre vise fudbal gde pritom samo igraju muskarci zenski fudbal kao i da ne postoji…\n9. фебруара 2018. - 11:27\nSmesnoo bavljenje sportom. Da li ovo u zoni moze da se nazove klubovima? E a jos igraci primaju nekakve plate boze sacuvaj za sta??? A ne mogu na tribine da dovedu 500 posmatraca i to oba kluba koja igraju na terenu.


Sanovnik advokat – Šta znači sanjati advokata | Sanovnik plus\nHome A Sanovnik advokat – Šta znači sanjati advokata\nSanjati advokata najčešće govori o tome da vam je pomoć oko nečega dostupna na neki način, ali da ćete morati sami da je zatražite i da je na neki način platite. S druge strane, ako ste samo zaokupirani određenim pravnim poslovima ili sudskim postupkom na javi, ovakav san je samo manifestacija onoga što vam se dešava i nema dublje značenje.\nSanjati da vas zastupa advokat najčešće govori o tome da stvari u vašem životu ne idu onako kako ste planirali. Možda imate problema da izrazite ono što želite ili pregovori sa drugim ljudima ne idu kako treba, tako da morate naći neku vrstu medijatora i posrednika koja će izgladiti stvari i vratiti ih na pravi put.\nSanjati da ste vi advokat obično govori o tome da sebe posmatrate kao posvećenu, lojalnu i pouzdanu osobu na koju se vaši prijajatetelji i porodica mogu osloniti. Ponekad ovakav san ukazuje i na vašu strogost i moć.\nPrevious articleŠta znači sanjati zvezde ili zvezdu padalicu\nNext articleŠta znači sanjati sud, sudiju, sudjenje


Aca Lukas koristi CarGo Butler\nNaime, Lukas je objavio snimak iz svog doma u kome je sa prijateljima nestrpljivo čekao porudžbinu.\nKada je pitao koliko je dužan, rečeno mu je da je za njega besplatno što je pevača i oduševilo. Ceo snimak pogledajte iznad.


SOFIJA MILOŠEVIĆ HITNO OPERISANA: Rane joj se otvarale, zdravlje joj bilo UGROŽENO i to samo zbog JEDNE STVARI!\nZbog zdravstvenih problema Sofija Milošević morala je na intervenciju, Foto: Printscreen\nlepota je koštala\nNekoliko dana nakon intervencije Sofiji su se upalile dve rane što joj je stvorilo dodatne probleme u svakodnevnom životu\nObjavljeno: 09.04.2019. 10:29h\nNaime, manekenka je hirurškim putem uklonila preko dvadeset mladeža sa tela i sve iz zdravstvenih razloga.\nPolaroids by the best @lukaboshkovic @model_scouting_office ?????\nA post shared by SOFIA (@sofijamilo) on Mar 29, 2019 at 8:49am PDT\n"Zbog solarijuma i konstantnog sunčanja Sofija je dobila dosta mladeža na leđima i po vratu. Ona je odlučila da više ne ide u solarijum jer je shvatila da je to loše za nju, ali su kao posledica solarijuma ostali vidljivi tragovi na telu. To su obično bili manji i ne toliko upadljivi mladeži", rekao je izvor za Blic.\n"Manekenka je rekla da je sve prošlo brzo i bezbolno. Sada više nemam mladeža na telu. Jedva čekam da prođe ovaj period od mesec dana da mogu normalno da nosim svu odeću jer su ovako vidljivi ožiljci", rekla je Sofija.\nDEFINITIVNO KRAJ VEZE KOJA JE ZGROZILA SRBIJU: Milijana ljubi Požgaja pred Milojkom! On ih PSUJE od MUKE (VIDEO)\nSofija MiloševićManekenkaIntervencijaZdravstveni problemiSolarijumOperacija\nsvi su mislili da lepo živi\nMILICA TODOROVIĆ SE BORILA SA DEMONIMA, 6 GODINA KRILA VELIKU TAJNU: Petar je izvukao iz PAKLA!\nVUČIĆ SE U JERUSALIMU SASTAO SA DVOJICOM LJUDI KOJI SU MEĐU NAJBITNIJIMA U SVETU: Ovo su detalji susreta


Y U T A - Nacionalni park Fruska Gora, turizam Srbije\nTuristi�ki potencijali - Nacionalni parkovi - Fru�ka Gora Nacionalni Parkovi Srbije Kopaonik Tara Fru�ka Gora �erdap �ara GRCKA LETO 2016 ARANZMANI PUTOVANJA - PREPORUČUJEMO\nNacionalni park Fru�ka Gora Fruska gora je usamljena ostrvska planina Panonskoj niziji. Prema jugu i severu Fruska gora je jako razudjena planinskim i recnim tokovima, pri cemu se od glavnog uskog grebena pruzaju pojedinacni, bocni grebeni, najcesce sa vrlo srtmim padinama. Naziv nacionalnog parka potice od naziva istoimene planine, a naziv Fruska gora nosi u svom pridevskom obliku etnik Frug u znacenju "Roman", te na taj nacin ime ove planine cuva uspomenu na jednu etnicku zajednicu koja je davno nestala iz ovih krajeva. Fruska gora je proglasena nacionalnim parkom 1960. godine, u cilju obezbedjnja trajne zastite i unapredjenja njenih prirodnih vrednosti i lepota. Lokacija, specificna geoloska istorija, razliciti mikro-klimatskim uslovi, cine ovu planinu veoma interesantnom i vaznom za razlicite naucne oblasti. Zahvaljujuci jedinstvenim i veoma brojnim fosilnim ostacima flore i faune, Fruska gora se naziva i "ogledalom geoloske proslosti".\nDo Nacionalnog parka Fruska gora moze se doci iz tri pravca:\n- Iz pravca Novog Sada, put za Rumu vodi kroz Petrovaradin i Sremsku Kamenicu ka Iriskom vencu (udaljenom 16 km od Novog Sada), poznatom izletistu odakle se lako moze stici do Zmajevca, Hopova, Krusedola, Popovice i drugih izletista.\n- Put koji prolazi kroz Sremsku Kamenicu ide uzvodno pored Dunava ka Beocinu, prolazi kroz Cerevic (udaljen 18 km od Novog Sada) i nakon par kilometara stize na Testeru i Andrevlje - cuvena turisticka mesta na Fruskoj gori.\n- Na putu Novi Sad - Beograd postoji odvajanje ka Sremskim Karlovcima, cuvenom istorijskom mestu, cesto zvanom i srpska Atina. Iz Karlovaca put vodi kroz zivopisne predele ukrasene vinogradima, vocnjacima i sumom, do Strazilova, jednog od najpopularnijih i najposecenijih izletista. LOV Loviste Nacionalnog parka Fruska gora obuhvata povrsinu od 22420 ha i sastoji se od zatvorenog (rezervat Vorovo) i otvorenog dela. Karakteristika lovista je slozena i vrstama brojna fauna, sto je u skladu sa opstim prirodnim, klimatskim i orografskim uslovima terena, kao i raznolika i floristicki bogata vegetacija. Pored toga, veci deo lovista raspolaze pravilno rasporedjenim izvoristima vode, sto dodatno pospesuje uzgoj divljaci na ovom podrucju.\nLoviste je brdskog tipa u kome se pored autohtonih vrsta (evropski jelen, divlja svinja, srna i zec) nalaze i alohtone vrste divljaci (muflon i jelen lopatar) koje se uzgajaju u rezervatu Vorovo.\nLov je organizovan u skladu sa Zakonom o lovstvu. RIBOLOV\nNa podrucju Nacionalnog parka Fruska gora nalaze se tri vestacke akumulacije. �Sot� kod naselja Sot (22 ha) koja je delom u okruzenju sume lovnog rezervata Vorovo, �Bruja� kod naselja Erdevik (15 ha) cija voda delom potice od izdani termalne vode 200 m od akumulacije i �Moharac� (60 ha) takodje kod naselja Erdevik.\nNacionalni park u cilju ocuvanja kvaliteta voda ovih akumulacija, kao i ocuvanja i unapredjivanja postojeceg fonda ihtiofaune i flore u njima, organizuje sportsko-rekreativni ribolov, putem prodaje ribolovnih dozvola preko udruzenja sportskih ribolovaca, odnosno cuvarske sluzbe na akumulacijama.\nVode akumulacija bogate su saranskim i drugim vrstama riba (saran, deverika, crvenperka, karas, amur, som, stuka, bodorka, linjak ...).


Mali obračun među prijateljima: Vida Petrović Škero i Vesna Rakić Vodinelić - CEPRIS\nYou are here: Home / Cepris u Medijima / Mali obračun među prijateljima: Vida Petrović Škero i Vesna Rakić Vodinelić\nMali obračun među prijateljima: Vida Petrović Škero i Vesna Rakić Vodinelić\nO “borbi protiv mafije koja hoće da ubije predsednika i nasilno preuzme vlast” govore Vida Petrović Škero, predsednica CEPRIS-a i bivša predsednica Vrhovnog suda, i Vesna Rakić Vodinelić, profesorka prava. Razgovor vodi Svetlana Lukić.\nSadržaj je prenet sa stranice Peščanik.\nSa mafijom se svako bori na svoj način. Za suđenje mafijaškom klanu Ndrangeta u Italiji je napravljen specijalni sud, obezbeđeno je 58 zaštićenih svedoka, angažovan je tužilac koji 30 godina živi pod policijskom zaštitom.\nNaša borba je jeftinija i efikasnija – ne trebaju nam ni tužioci, ni sudije, ni svedoci, dovoljne su reči predsednika, ministara, poslanika, medija i mafija je nestala. A „sada su na redu ulični prodavci droge“. Ipak, za potrebe otvaranja poglavlja 23 i 24 i u slučaju da se neki sudija zanese, imaćemo jednog kandidata za predsednika Vrhovnog kasacionog suda, izmenićemo postojeću mrežu sudova i u beskonačnost preseliti promenu Ustava.\nGovore Vesna Rakić Vodinelić, profesorka prava, i Vida Petrović Škero, predsednica Centra za pravosudna istraživanja (CEPRIS) i bivša predsednica Vrhovnog suda. Razgovor vodi Svetlana Lukić.