Srbija jeste neutralna ali nije nezavisna – CfSP\nDragan Šutanovac 05/08/2021 Comments (0)\nRazgovarala sa Draganom Šutanovcem Nadežda Gaće Foto: Đurađ Šimić\nSrbija nije ugrožena tradicionalnim vojnim pretnjama ali asimetrične pretnje, a posebno sajber, sve su prisutnije, naglašava Dragan Šutanovac za Novi magazin.\nNakon više od dvadeset godina aktivnog bavljenja politikom Dragan Šutanovac je danas predsednik Saveta za strateške politike, jedne u nizu nevladinih organizacija u Republici Srbiji. Zašto nije u politici i šta mu znači rad u Savetu za Novi magazin između ostalog kaže: „Nikada nisam kalkulisao sa vrednostima niti odstupao od glavne političke ideje Demokratske Stranke a to je Srbija na Zapadu. Duboko verujem da sam dao izuzetan doprinos toj ideji ali očigledno je da sa svojim iskustvom i sa ljudima koji se angažuju u Savetu za Strateške Politike još mnogo toga mogu učiniti kako bi se ponudila rešenja neophodna za poboljšanje kvaliteta života građana u Srbiji. Moji saradnici su dokazani stručnjaci iz oblasti odbrane, bezbednosti, regionalne politike i kao takvi siguran sam da mogu da pomognu našem društvu.“ Šutanovac napominje da svi rade kao volonteri da se za projekte angažuju mladi ljudi. Uveren je da su za kratko vreme postali uticajni i čitani od Moskve pa do Vašingtona i naglašava, nažalost, da njihov sajt doživljava na dnevnom nivou sajber napade. Ipak Šutanovca, bivšeg vojnog ministra pitamo da oceni način nabavke i donacije naoružanja i vojne opreme u Vojske Srbije tj. da li se vojska sprema za ratove slične onim devedesetih ili za odgovor na savremene bezbednosne izazove.\nOpremanje vojske ne vodi nužno u pripreme za ratne operacije. Vojska Srbije je devastirana tokom ratova devedesetih, gro naoružanja i vojne opreme datira iz druge polovine prošlog veka tako da je svakako neophodno zanavljanje novom modernom opremom. Medjutim, stičem utisak da se izuzetno sporo prihvataju promene i svetski trendovi. Nekada smo imali mornaricu i kopnenu vojsku, razvojem vazduhoplovstva dobili smo i ratnu avijaciju medjutim sve to je daleko za nama imajući u vidu da su trenutno najaktuelnije sajber pretnje a stičem utisak da se na tome najmanje radi. Po mom sudu, Srbija nije ugrožena tradicionalnim vojnim pretnjama ali asimetrične pretnje, a posebno sajber, sve su prisutnije. Podsetiću vas na slučaj kada je grupa hakera amatera blokirala jedno javno preduzeće u Novom Sadu i kada je tražen novac kako bi se uklonili virusi. Možemo samo da zamislimo šta bi se desilo da je napad došao od neke visoko razvijene vojne jedinice za sajber ratovanje. Dakle, gradjani vole da vide avione, tenkove, haubice… ali glavna pretnja je, upravo kao i ovaj koronavirus, nevidljiva. Vojni vrh se po pravilu priprema za protekle ratove, umesto da sagledavaju moderne izazove, rizike i pretnje kako bi generisali efikasne odgovore.\nŠta mislite o učestaloj priči obaveznog služenja vojnog roka i da li je to u duhu spoljnopolitičkih prioriteta poput uspostavljanja regionalnog poverenja? I kakvu bi to poruku poslalo mladima u zemlji?\nSa velikom pažnjom posmatram izjave kako državnog tako i vojnog vrha i malo je reći da sam iznenadjen. General Mojsilović sadašnji načelnik generalštaba bio je jedan od vodećih oficira koji su smatrali da Vojska Srbije treba da se ustroji po NATO standardu, pre mog dolaska radio je na novoj organizaciji vojske usled koje su mnoge kasarne širom Srbije zatvorene, bio je od najagilnijih u sprovodjenju plana profesionalizacije vojske i ukidanja obaveze služenja vojnog roka, a sada daje izjave koje su u potpunoj suprotnosti sa svime što je radio. Pre samo nekoliko dana na obuci je poginuo desetar padobranac Ognjen Trajković, gotovo u isto vreme na autoputu prevrnuo se kamion sa “Pancir” pvo sistemom i umesto da nam general da objašnjenje zašto je nivo obuke pao ispod svakog kriterijuma on nas ubedjuje kako su nam u vojsci potrebni mladići koji ne žele da nose uniformu. Posle punih deset godina Srbija i dalje nema ni aktivnu ni pasivnu rezervu, ministri se slikaju u uniformama a reforme kaskaju, ništa novo se ne nudi sem povratka na komunistički sistem organizovanja vojske od čega su odustale gotovo sve zemlje Evrope, uključujući i Rusku Federaciju čiji predsednik Putin je najavio prelazak na potpuno profesionalizovan sastav vojske. A što se tiče mladih, treba da znaju da po pravilu najveći zagovornici vraćanja obaveze služenja prvi pokušavaju da izbegnu ili da iskoriste neke veze za bolji položaj. Da li treba naglasiti da u VS imamo generale čiji sinovi nisu služili vojni rok. Na kraju bi opet bilo kao i u JNA, šefovi vojnih odseka postali bi “mali Bogovi”, sitna korupcija bi cvetala a vojska ni na koji način ne bi poboljšala svoje operativne sposobnosti sa mladićima koji nevoljno idu na odsluženje ili se jednostavno pozovu na prigovor savesti.\nMože li se graditi kredibilitet vojne neutralnosti na Balkanu uz stalnu tabloidizaciju regionalnog konteksta i agresivnu retoriku pojedinih zvaničnika? I da li vojna neutralnost podrazumeva i spoljnopolitičku neutralnost obzirom da stalno odbijamo da se usaglasimo sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU?\nOd momenta kada se Srbija opredelila za članstvo u EU mi više ne možemo da budemo neutralni a nismo ni nezavisni. Srbija na svaki način zavisi od EU i krajnje je vreme da se to jasno kaže. Razumem potrebu da se naglase naši bratski partneri ali Srbija svojim “bratskim partnerima” plaća skuplji gas nego Madjarska. U isto vreme naši proizvodi se najviše prodaju u NATO zemljama imajući u vidu da su nam glavni ekonomski partneri gotovo svi u NATO. Pitanje zajedničke spoljne i bezbednosne politike je za Srbiju izuzetno teško kada se radi o Ruskoj Federaciji ali nemam razumevanja zašto je to tako i kada se radi recimo o ruskom državljaninu Prigozinu kome je EU uvela sankcije, a koji nije ruski zvaničnik.\nDa li aktuelno gomilanje trupa Ruske Federacije na granici sa Ukrajinom, hibridno ofanzivno delovanje i agresivan obaveštajan rad potkopava nade u jedinstven pristup savremenim izazovima? I kako se to odražava na Srbiju?\nPritisnuta sankcijama i ekonomskim problemima Rusija traga za poljem na kome može da igra makar kao regionalna sila i zveckanje oružjem na granici sa Ukrainom je upravo to. Medjutim pored tvrde moći Rusija uveliko vodi sajber aktivnosti i čak i agresivna obaveštajna dejstva koje su na zapadu prepoznate kao izuzetno neprijateljske dok u isto vreme pandemiju koristi za plasiranje svoje meke moći. Nedavna proterivanja ruskih obaveštajaca iz Bugarske, Češke, USA… doduše Srbija nije proterala vojnog obaveštajca koji je davao novac našem vojnom penzioneru ali ga je ambasada poslala nazad u Moskvu, pokazuje da se i kod nas vodi obaveštajni “rat” koji ima svoju dinamiku a koji se nikako ne uklapa u proklamovane spoljno političke ciljeve Srbije.\nZa Srbiju je izuzetno opasna, a verujem da to nije promaklo ni zvaničnicima drugih država, nedavna izjava ambasadora Lazanskog koji najavljuje otvaranje Informacionog Peterburškog centra u Beogradu. Podsećam da su upravo optužbe za mešanje u izbore u USA išle na račun trol farme iz Peterburga čiji je osnivač Prigozin koji je stavljen na crnu listu EU jer se dovodi u vezu sa paravojnim formacijama Wagner grupe koje učestvuju u ratu u Libiji i Siriji.\nVideli smo na društvenim mrežama da povremeno putujete u SAD i sastajete se sa visokim zvaničnicima. Kakav pristup regionu ima nova administracija, može li se očekivati posvećenost Vašingtona stabilizaciji Zapadnog Balkana?\nVreme kada je Balkan bio istok zapadu a zapad istoku je davno za nama. Gotovo sve zemlje bivše SFRJ su trajno opredeljene za bezbednosne i političke integracije bilo u NATO ili EU i to je danas realnost. Predstavnici administracije Bele Kuće sa kojima imam priliku da prijateljski razgovaram žele da vide napredak celog regiona, žele da vide kako Srbiju tako i ceo region u sastavu EU a imperativ im je i NATO čime bi se konačno stavila tačka na eventualne sukobe u regionu. Svako ko misli da se američki predsednik budi sa pitanjem šta se dešava u Srbiji ili regionu, ne razume ili jednostavno nema svest o globalnim problemima. Dakle, na nama je da posvećeno radimo na podizanju kapaciteta našeg društva i da kucamo svakoga dana na vrata uspavane EU. Za Vašington vreme sukoba je prošlost, a vreme napretka zavisi pre svega od nas i naše iskrene odluke a onda sledi i jasna podrška. Politika četiri stuba je doživela krah i vreme je da to svi shvatimo.\nDa li ste se sreli sa nekom od bitnih osoba iz američke administracije koja učestvuje u rešavanju kosovskog problema? Kakva je sudbina pregovora po vašem mišljenju?\nJedan sam od poslanika koji je podržao Briselski sporazum i za razliku od mnogih kolega iz opozicije koji su zaboravili da su nam u to vreme davali stranačku instrukciju da glasamo za izveštaj u okviru koga je bio i sporazum, ja i danas mislim da je to bio dobar potez. Verovatno je mogao biti i bolji ali u datom trenutku ovaj je bio realnost. Sad je lopta kod predstavnika Prištinske vlasti i Brisela. Ukoliko je Brisel imao toliko kuraži da nas okupi i praktično garantuje za sprovodjenje sporazuma sad je vreme da završe svoj deo posla, odnosno nadju način da primoraju i drugu stranu da ispuni obaveze i tu nema prostora za manipulisanje. Nepodeljeni utisak mi je da niko od sagovornika u Vašingtonu nije imao zamerke na stav da je pre nastavka daljeg “sporazumevanja” logično i neophodno da se ispuni već potpisano u suprotnom sve se svodi na unapred smišljene prevare a to ne može da bude rešenje.\nOdlazak Angele Merkel će definitivno promeniti političke odnose u EU. Da li Brisel ima snagu da motiviše region u posvećenosti evropskim integracijama?\nKako stvari stoje, odlazak kancelarke Merkel ne samo da će uzdrmati EU već je sad očigledno da će se i u samoj Nemačkoj desiti promene sa odredjenim konsekvencama. Na kraju, bez obzira na lidere EU Srbija ima toliko toga da uradi na poboljšanju kvaliteta života i podizanju standarda u svim segmentima našeg društva tako da u ovom trenutku i ne treba mnogo da se opterećuje dešavanjima u EU.\nSvedoci smo tendencije pada podrške evropskim, a posebno evroatlantskim integracijama u Srbiji. Isto tako, većina zemalja regiona je pristupila NATO, a vidimo da ulažu i maksimalne napore da završe i učlanjenje u EU. Kako Vi vidite Srbiju za 10 godina?\nU treću deceniju XXI veka, baš kao i u poslednju XX veka, ušli smo bez iskrenog saveznika, opredeljeni za EU a u isto vreme sve čvršće se držimo dalekog istoka koji jedini ima ozbiljan potencijal da parira EU i USA. Uvek sam optimista i želim da verujem da će Srbija biti moderna, gradjanski uredjena država, sa smenljivom vlašću, poštovana i na istoku i na zapadu ali jasno opredeljena za zapadne vrednosti kroz članstvo u EU. Vremenom će i pitanje kolektivne bezbednosti doći na red imajući u vidu da ne možemo da napredujemo kao usamljeno ostrvo ma koliko egzotično izgledalo. Pitanje je kada će se to dogoditi i kada će politička elita raditi u interesu gradjana rasterećena trenutnih rejtinga koji se po pravilu dobijaju na osnovu emocija a ne racija. Veliki vizionari bilo u politici, biznisu ili nauci mnogo pre gradjana znaju šta je najbolje za gradjane, sad je pitanje da li Srbija ima vizionare dovoljno hrabre da reformišu zemlju a da se pri tom ne udvaraju niskim strastima dela biračkog tela.\nKako ocenjujete državni pristup vakcinaciji i regionalnu politiku u tom kontekstu, srpski političari su poklanjali vakcine regionu, da li se takva vrsta spoljnopolitičke investicije može kapitalizovati? Da li ste se i Vi vakcinisali?\nSvi članovi moje uže i šire porodice su se vakcinisali i vrlo smo aktivni u kampanji promocije nauke koja je omogućila da čovečanstvo bude mnogo zdravije nego nekad. Dakle za mene vakcinacija je civilizacijsko pitanje i dajem punu podršku svima koji rade na promovisanju masovne vakcinacije. A što se tiče spoljno političke promocije tzv meke moći, nemam dilemu da je to dobar potez i da ga treba pohvaliti. Na kraju krajeva, ne može se Srbija izolovati tako da na nas ne utiče stepen širenja zaraze u okruženju. Podela vakcina u regionu je za svaku pohvalu. Uostalom, svedoci smo koliko simpatija je izazvala odluka Vlade Severne Makedonije koja je uzvratila lepim gestom prema gradjanima Srbije koji će ovog leta bez nadoknade koristiti autoput kroz Makedoniju. Sve su to lepe vesti.\nPrevious Akademija „Diplomatija za mlade“\nNext Spoljnopolitičko čergarenje


BROJ 6 JUN 1998.\nDruga nemačka okupacija Beograda, 1941: Nemačka obaveštajna službaocenila je da će u bombardovanju i bici za Beograd jugoslovenska strana imati najmanje 10-15 hiljada gubitaka,od toga 2 000 mrtvih, a da će broj stradalih civila biti deset puta veći.Umesto toga sačekao ih je grad koji niko nije branio bilo je to za Nemce novo iskustvo sa Srbima\nKolin D. Hiton\n(Colin Heaton) Prema podacima američkog časopisa za istoriju Drugog svetskog rata "WORLD WAR II", Beograd je 1941. pao "na blef" - osvojila ga je, i čitav dan držala, grupa od sedam (!) esesovaca, na čelu sa kapetanom Fricom Klingenbergom. Da jedan kapetan osvoji prestonicu - to je povod američkom divljenju snazi nemačkog oružja, i uklapa se u mistifikacije i mitologiju koja se u militarističkim krugovima SAD neguje za Hitlerove SS divizije\nKapetan Fric Klingenbeg (Fritz Klingenberg) i ljudstvo njegove izviđačke jedinice na motociklima u okviru Druge "SS" tenkovske divizije "Das Reich" stiže na obalu Dunava 1941. - umetnička slika Dejvida Pentlanda\nNapregnuta borba za Balkan nije bila slična nijednoj prethodnoj sa kojom se Vermaht ranije suočio. Ovo je bio njegov prvi susret sa gerilcima, zimskim borbama i planinskim terenom. Svi ključni objekti trebalo je da se brzo zauzmu, a gradovi su bili prevashodni ciljevi. Nemci su očekivali kapitulaciju Grčke, čime bi prestonica Atina i grčke luke pali u nemačke ruke. Grčke baze za nemačku borbenu avijaciju (Luftnjaffe) i ratnu mornaricu (Kriegsmarine) su ojačali nemački nadzor nad severoistočnim Sredozemljem i pomogle u snabdevanju Afričkog korpusa. Grčka bi mogla, takođe, da posluži kao baza za sprečavanje britanskog pomorskog saobraćaja a nemačko oružje bi se našlo malo bliže Sueckom kanalu.\nNa nemačkom putu bila je Jugoslavija koja je bi-la uveliko probritanska, naročito široke mase Srba i Cigana. Strah da bi Jugoslavija princa Pavla mogla da skrene u fašistički tabor pobudio je jugoslovenskog ambasadora u Vašingtonu (Fotića, prim. prev.) da pošalje emotivno pismo u Beograd, moleći princa da ne popusti Hitleru. Britanski kralj Džordž VI , kao i predsednik vlade Vinston Čerčil poslali su poruke princu Pavlu i jugoslovenskom predsedniku vlade Dragiši Cvetkoviću. Čerčil je predviđao da, ako Jugoslavija "postane sukrivac u ubistvu Grčke, njeno rušenje biće sigurno i nepovratno".\n20. marta, princ Pavle je zvanično objavio da će se njegova zemlja pridružiti silama osovine kroz Trojni pakt. U susretu sa američkim ambasadorom Artur Blajs Lejnom, Pavle je naglasio, da, ako se ne pridruži silama osovine, on ne bi mogao da računa na podršku Hrvata u slučaju invazije do koje bi sigurno došlo.\n24. marta 1941, predsednik Vlade Cvetković i ministar spoljnih poslova Cincar-Marković otišli su u Beč da potpišu pakt, putujući tajno zbog straha od javne odmazde. Oni su potpisali sporazum 25. marta i vratili se kući. U Beogradu su saznali za puč, koji je bio iniciran uveče 26. marta. Oficiri sa antifašističkim jedinicama zauzeli su vazduhoplovne baze, avione i vladine zgrade, obarajući slabu jugoslovensku vladu preko noći. Revolucionarne snage zauzele su zgrade radija i telefona, ministarstvo rata, policijske štabove i glavnu poštu. Princ Pavle je uhvaćen u Zagrebu, gde je otputovao vozom i bio je prinuđen da se povuče u korist mladog kralja Petra kao političke lutke.\nLako zauzimanje Beograda bilo je uvod u okončanje rata na Balkanu. Zauzimanje Beograda bila je značajna prelomna tačka u Balkanskom ratu. U to vreme Britanci su ojačavali svoje grčke saveznike saMalte, Krita i Kipra. Afrički korpus, pod komandom feldmaršala Ervina Romela, upravo je počeoda se smatra kao ozbiljna pretnja, potiskujući britanske snage pod komandom generala ser Harolda Aleksandera preko Severnoafričke pustinje. Nemačke baze u Sredozemlju i na Jadranu, podržavane od Italijana, ozbiljno su ugrožavale savezničku poziciju. Suecki kanal je bio britanska žila kucavica a nemačka ekspanzija na Balkanu postavila je vojnu silu Osovine na manje od 1000 milja od kanala.Grčka jedina nada je bila da zadrže Nemce na svojim gorostasnim planinama susrećući neprijatelja sa žilavim otporom. Glavni ciljevi - Atina i lučki gradovi - trebali su da se žestoko brane. Britanci su bili na licu mesta u Grčkoj, spremni da pomognu Grke u odbrani Metaksasove linije.\nU cilju obezbeđenja južnog krila i linija snabdevanja, neophodnih za dalja osvajanja, trebalo je Jugoslaviju što pre potčiniti. Prva SS gardijska jedinica "Adolf Hitler" - (1. SS. Leibstandarte division "Adolf Hitler") i Druga SS divizija "Das Rajh" - 2. SS division "Das Reich"), zajedno sa bugarskim trupama i pridodatim oklopnim i pešadijskim jedinicama trebalo je da prodru u Srbiju. Beograd, prestonica Jugoslavije, bio je najvažniji cilj i da bi oslabila odbranu grada nemačka vrhovna komanda je planirala dvonedeljno bombardovanje, posle čega su sledili artiljerijski i tenkovski napadi. Nemci su nameravali da uposle pet pešadijskih divizija radi okupacije grada posle zauzeća. Međutim, događaji su pokazali da je i najbolje postavljeno borbeno planiranje ponekad suvišno, a ponekad izloženo najneobičnijim oko-lnostima.\nDrska hrabrost i vojnička sreća kapetana Klingenberga\nBeograd je stvarno pretrpeo, tokom nekoliko dana, artiljerijsku vatru (netač-nu - prim. prev.) i tri dana vazdušnog napada, što je poslužilo omekšavanju jugoslo-venske prestonice. Sam grad bio je zauzet 12. aprila 1941. - mnogo ranije nego što je nemačka Vrhovna komanda predvi-đala - od strane šačice vojnika slabo popunjenih municijom, ali visokog morala, predvođenih čovekom koji se nije libio da iskoristi priliku koja mu se ukazala.\nKlingenberg, snimljen na dan kada je odlikovan Viteškim krstom. On je dobio orden za smelo zauzeće Beograda, prestonice Jugoslavije, aprila 1941.\nJedan napad, potpuno van školskih šema, bio je proizvod vojničke procene, drske hrabrosti i čiste sreće SS kapetana Frica Klingenberga. Dvadesetšestogodišnjak, sa diplomom oficirske akademije u Bad Telcu , Klingenberg je stekao reputaciju tvrdoglavog, takoreći istesanog karaktera. U ratu sa Francuskom prethodne godine njegov komandir čete za njega je rekao sledeće:\n"Klingenberg je inteligentan, mada tvrdoglav, lojalan do nivoa korigovanja svojih nadređenih, blistav kad je pod pritiskom, mada nabusit, ali u okviru subordinacije".\nProcene kao što su ova označavale su Klingenberga više kao čudaka nego kao kompetentnog oficira.\nKlingenberg nije bio tip srdačnog pijanice i pričalice i nikad se nije hvalio svojim postignu-ćima. Kad je, kasnije, bio upitan od akademaca iz Bad Telca, kako je osvojio prestonicu jedne zemlje, jednostavno je odgovorio: "Pa, nisam bio suviše zauzet u to vreme i našao sam nešto da uradim".\nU Francuskoj stekao Gvozdeni krst i nadimak "Čarobnjak"\nKlingenberg je čitave svoje karijere služio u elitnoj Drugoj SS tenkovskoj diviziji "Das Rajh" i invazija Francuske bila je njegovo vatreno krštenje. Bio je odlikovan Gvozdenim krstom drugoga reda za herojstvo ispoljeno tokom ove akcije. Njegov vod bio je prikovan na zemlju efikasnom mitraljeskom vatrom kad je jedan laki tenk, tipa Mark II, koji ih je podržavao, naišao na liniju. Posada je bila uhvaćena u klopku unutar zapaljenog vozila i pokrivena mitraljeskom vatrom. Dok su njegovi ljudi spasavali posadu, Klingenberg je pretrčao 100 m brisanog prostora i ućutkao tročlanu francusku vatrenu tačku ručnim bombama. Prošao je samo sa ogrebotinama.\nKlingenbergovo navođenje artiljerije, tokom bitke bilo je jedinstveno i impresivno. Jednom, tokom francuske kampanje, on je čak naveo sopstvenu smrtonosnu artiljeriju od 88 mm na svoje položaje da bi razbio neprijateljski protivnapad. Ova akcija omogućila je čitavom nemačkom klinu da pritisne napred, koristeći prednost zbog nastale konfuzije među Francuzima. U drugom poduhvatu, on je pozvao avione Ju-87, tzv. "štuke", koji bombarduju pikiranjem, da se ustreme ispred njegovih položaja, kako bi sprečio neprijatelja od povlačenja, što je rezultovalo da komandir bataljona potpukovnik Hanes Ekhold odlikuje dičnog kapetana Gvozdenim krstom prvog reda. Klingenbergove ocene nastavile su da odslikavaju upornost, pomešanu sa hrabrošću i kreativnošću. Zato što je uvek izranjao nepo-vređen iz mnogih svojih flertovanja sa smrću i smrtnom presudom njegovi ljudi su počeli da ga zovu "Čarobnjak".\nVrlo neformalno shvatanje pozadinskih intendantskih akcija\nKlingenberg je dobio reputaciju prvoklasnog ekspeditivca. Štogod je njegovim ljudima trebalo - municija, hrana, voda - on je uspevao da obezbedi. Klingenberg je čak držao nastavu, učeći svoje ljude kako da se dočepaju osnovnih sredstava za preživljavanje. Ubrzo po dolasku u Jugoslaviju bio je unap-ređen u čin kapetana i data mu je komanda nad motociklističkom iz-viđačkom jedinicom, koja je bila odgovorna za brzo prikupljanje obaveštajnih podataka i odr-žavanje veze sa pozadinskim jedinicama. Njegovi ljudi su vodili i divizijski registar o žalbama i izveštajima o krađi. Imali su nadimak "Klingenbergovi kriminalci". Ali Čarobnjak ih je bio dobro podučio - nikakve optužbe protiv njih nisu nikad bile dokazane. Jednom prilikom Klingenbergova jedinica bila je podvrgnuta inspek-ciji od strane divizije u vezi sa stanjem voznog parka i da bi prošao morao je da stvori čitavo tuce motocikala u voznom stanju. Nedostajalo mu je šest ispravnih i on je razaslao svoje ljude da kako znaju i umeju pronađu nedostajuće delove, što im je na kraju uspelo. Jedini problem je bio u tome što je komisija našla višak od šest mašina sveže ofarbanih da sakriju prethodnog vlasnika. Klingenbergov pretpostavljeni oficir je zažmurio na ovo neslaganje. Jedino je obavestio Klingenberga da nije rad da visi zbog delatnosti njegovog podređenog i tražio je od kapetana da bude malo obazriviji.\nKlingenbergova sledeća misija je bila u Jugoslaviji u svojstvu prethodnice glavnine, s tim da istražuje neprijateljsku aktivnost, obeležava na kartama puteve i sve ostale prepreke na njima. Ova izviđačko-obaveštajna uloga bila je od ključnog značaja za uspešno nemačko nadiranje u region.\nMotorni čamac na obali Dunava\nIako je Beograd bio predviđen za zauzimanje, diviziju "Das Rajh" su opterećivale i borbene akcije u pozadini, kao i nastojanja da se brže probije preko jugoslovenskih uzanih planinskih prelaza. U međuvremenu ostala nemačka vojska bila je toliko zaostala da čak nisu koristili ni iste mape. Hitler je naredio avijaciji da bombarduje Beograd pre konačnog ulaska u prestonicu. Od 6. do 10. aprila bilo je više od 500 bombarderskih naleta nad Beogradom, izazivajući više od 17 000 smrtnih slučajeva. Većina vladinih službenika je pobegla i Jugoslovenska vojska je počela da se komeša.\nKlingenberg u Harkovu u februaru 1942. godine za vreme ofanzive vođene od strane divizije "Das Rajh" koja je predvodila udar na ovaj sovjetski grad. Za svoja dela, tokom invazije Sovjetskog Saveza, bio je odlikovan 1943. Hrastovim lišćem na Viteški krst\nTokom 11. aprila Klingenbergovi zadaci su bili izviđanje, uspostava kontrolnih tačaka, obezbeđenje mostova i kontrola puteva do dolaska pojačanja. Obilne kiše i sneg koji se topio su razglibile sve meke površine a mostovi su bili razarani od strane Jugoslovenske vojske u povlačenju. Glavni putevi za približavanje Beogradu nisu bili više prohodni, i bio bi veliki pritisak na tenkovske jedinice da nastave marš bez velikog inžinjerijskog obezbeđenja. Posle nekoliko sati osmatranja ranjenog grada s druge obale Dunava, Klingenberg je verovao da je Beograd zreo da mu padne u šake, zbog meteža, prouzrokovanog bombardovanjem, ako obezbedi da se njegova jedinica prikupi na vreme. Imao je samo 24 časa da podnese izveštaj svojoj komandi, a odluka je trebalo da se donese hitno.\nKlingenberg je video šansu u tome da se probije dublje u okolinu grada, baš kad je jedan od njegovih ljudi našao ostavljeni motorni čamac na obali nadošlog Dunava. Uzimajući sa sobom samo jednog poručnika i nekoliko vojnika on je forsirao podmuklu reku. Tura je bila krajnje opasna, jer se vodena masa valjala od istopljenog snega, sa planina i provala oblaka. Osim toga čamac je bio pretovaren. Stižući na drugu stranu Dunava, Klingenberg je uputio natrag čamac sa dva vojnika s tim da dovedu još vojnika pre zalaska sunca. Međutim pri povratku, čamac je naišao na potopljenu prepreku i potonuo. Klingenbergova "mornarica" je prestala da postoji, ostavljajući kapetana i šest njegovih ljudi na obali. Oni su bili potpuno izolovani sa ograničenom količinom hrane i municije.\nEskadron je napredovao duž puta i naišao na nekoliko vozila britanske proizvodnje sa pripadnicima jugoslovenske vojske. Zarobili su dva kamiona i jedan autobus sa dvadesetak neprijateljskih vojnika. Jedan od njih bio je pijani nemački turista koji se našao uhvaćen u klopku kad je počela invazija. Turista, koji je govorio hrvatski, bio je uhapšen kao špijun od strane jugoslovenskih vojnika i trebalo je da bude streljan. On je još uvek bio pijan i nesvestan svoje izmenjene sudbine. Kad se otreznio, mislio je da se još uvek nalazi u sastavu prethodnog društva, dok nije obavešten o kapitulaciji. Klingenberg ga je iskoristio kao prevodioca, pri čemu su mogućnosti ovog zahvalnog Nemca bile krajnje korisne.\nPad Beograda i "Operacija Merkur"\nJurišni tenk model E iz 31. tenkovske čete, 5. tenkovske divizije u Grčkoj, po umetničkoj slici Vinsenta Veja . Nemci su morali da zauzmu Jugoslaviju kako bi stigli u Grčku - njihov konačni cilj na Balkanu\nBritanci, prinuđeni da evakuišu Krit, prepustili su grčke saveznike njihovoj sudbini. Samo mesec dana kasnije Nemci su lansirali sveukupni napad - invaziju Krita - prvi veliki padobranski desant u istoriji. Da Klingenberg nije zauzeo Beograd tako brzo, oslobađajući nemačke tenkovske jedinice i prinuđavajući Britance da evakuišu Krit, operacija Merkur bi, najverovatnije propala. Brzo nemačko napredovanje ulovilo je desetine hiljada ratnih zarobljenika koji su, ipak, mogli da budu deo odbrane Krita. Verovatnoća nemačke pobede ne bi bila tako visoka da je ostalo tih 20 000 britanskih i grčkih vojnika više.\nŠto je najvažnije, Klingenbergovo delo je nadahnjivalo novim duhom nemačke vojnike koji su uzdigli hrabrost iz-nad svega drugog. Priča, koja se širila o Klingenbergovom podvigu, pomogla je da se stvori mit o nemačkoj nepobedivosti, naročito kad su u pitanju SS jedinice. Uskoro su i drugi SS-ovci uživali u sličnim uspesima pri savlađivanju iznenadnih prepreka i postajali slavni. Međutim, niko pre toga, ni posle toga, ne može da polaže pravo, da je toliko doprineo, kao Fric Klingenberg. Osvajanje prestonog grada sa šestoricom ljudi, sa pokvarenim radijom, bez podrške, i bez zaliha municije.\nPosle ulaska u predgrađe Beograda, Nemci su uleteli u dvočasovno puškaranje. Oni su, na kraju, odvezli u grad svoja zaplenjena vozila, na kojima je bilo mnogo ranjenih zarobljenika, uključujući bes-pomoćnog turistu. Pravim čudom niko od SS-ovaca nije bio ranjen tokom borbe. Oni su, ponosno, ušli u sam centar grada, sve vreme potpuno sami, i okruženi neprijateljski raspoloženim stanovništvom razrogačenih očiju. Jedini "gubitak" SS-ovaca bio je u tome, što je jedan vojnik pao i uganuo zglob.\nGradonačelnik Beograda, obučen u odgovarajuće svečano odelo, došao je kod Nemaca, kompletno sa gradskim zvaničnicima, kao pratnjom. Posle pitanja o tome šta se dešava, on se raspitivao o uslovima predaje. Klingenberg je rekao gradonačelniku da je on istureni tim ispred nekoliko tenkovskih SS divizija, i ako njegova jedinica, radio putem, ne dostavi odgovarajuće informacije, "luftvafe" će nastaviti da sravnjuje grad. On je, takođe, rekao da će vazdušni napadi biti propraćeni artiljerijskom vatrom, kao i napadima oklopnih i pešadijskih jedinica koje neće nikog da poštede.\nVojnici i gradska policija su prihvatili da polože oružje u zamenu za obustavu daljih nemačkih napada. Jugoslovenska vojska je sakupila svoje oružje na gradskom trgu, a Klingenberg je, zajedno sa gradonačelnikom, popisivao ljudstvo. Klingenberg je, zatim, naredio svim zarobljenicima da se smeste u 4 najveća hotela i postavio nemačku stražu ispred svake zgrade. Šačica Nemaca je tako zarobila više od 1300 vojnika i zauzela grad od 200 000 stanovnika takoreći bez ispaljenog metka. Grad je pretrpeo značajna oštećenja, ali ne tolika da bi sprečio domaće stanovništvo da nastavi sa uobičajenim životom i radom. Jugoslovenski vojnici, koji su se zatekli van grada, nesvesni šta se desilo sa njihovom prestonicom, dovozili su se u Beograd samo da bi tu, po naredbi svojih pretpostavljenih, položili oružje, ostavili svoja vozila i upućivali se u hotele. Svi Jugosloveni su se pokorili bez oklevanja.\nKlingenbergovi ljudi su se smestili u najbolji gradski hotel, praveći lažne radne razgovore da pojačaju utisak. Nagomilali su boce vina i oružja, a dva vojnika su se izgubila sa parom domaćih žens-kih. Klingenberg je, u međuvremenu, konsolidovao svoj položaj, znajući da stvari mogu još da krenu na gore. Ako glavnina ne stigne uskoro, igra će se završiti. Njegovi ljudi su regrutovali pojedince iz domaćih redova da pomognu u prikupljanju svih mapa, policijske kartoteke i poreske arhive grada.\nŠefu policije je bilo naređeno da dostavi spisak gradskih kriminalaca sa navedenim prestupima i drugim prigodnim obaveštenjima. Sve bolničarke su morale da se jave na dužnost odmah, a pozvani su, isto tako, i svi lekari. Svaki litar benzina i ulja je preuzet a druge potrepštine su smeštene u posebne smeštajne prostore. Bolnica je postala neutralna teritorija i celokupno zdravstvo je zadržano kao gest dobre volje. Klingenberg je, čak, naredio da škole ostanu otvorene i nije ničim ograničio dnevno poslovanje. Međutim, ustanovio je policijski čas u 8 časova uveče i samo građani sa propusnicom potpisanom od njega lično, mogli su legalno da rizikuju izlazak iz svojih stanova posle tog vremena.\nSledećeg dana, 13. aprila, Klingenbergovi ljudi, koji su ostali s druge strane reke, pridružili su se svom predvodniku u gradu. Videći nemačku zastavu, pomislili su da ih je glavnina snaga nekako mimoišla. Bili su zapanjeni kad su našli svoje "izgubljene" kako komanduju u glavnom gradu i sa domaćim stanovništvom koje nije neprijateljsko. Hosfelder je rekao pridošlicama šta se zbilo i upozorio ih da nastave igru. Oni su se napeli iz petnih žila da komanduju svim vozilima koja su mogli da nađu.\nKlingenbergova motociklistička izviđačka jedinica ulazi u Zagreb i Jugoslaviju. Njegova izviđačko-obaveštajna jedinica bila je najisturenija u okviru divizije "Das Rajh"\nKonačno, 13. aprila, uveče, prethodnica divizije "Das Rajh" ušla je u grad, očekujući žestoku bitku. Nisu se obazirali na radio poruke, koje su primili, da se grad predao, verujući da je to neprijateljska obmana, pokušaj da se nemačke jedinice uvuku u klopku. Pretpostavljalo se, da je Klingenberg sa svojim ljudima dopao zarobljeništva, mučen i prinuđen da preda šifru potrebnu za propisnu radio-komunikaciju. Komandant 45-og korpusa bio je toliko ljut, što nije dobio obaveštajne podatke, da je zapretio Klingenbergu ratnim sudom, ako ga nađe živog a zarobljenog. Pre svega je ispitivao da nije u nekoj javnoj kući, ocenjujući da bi kapetan-izdajnik mogao tamo da se nađe. Komandantov bes je uskoro prestao, kada je saznao zašto je njegov podređeni komandir bio tako nemaran u odnosu na svoju obaveštajnu dužnost.\nOstali delovi divizije "Das Rajh" i pridodate pešadijske jedinice Pancergrenadira ušle su u Beograd u punoj snazi, sledećeg dana, i umesto borbom da uđu u grad, oni su bili dočekani vinom i sirom. Jugoslovenski zarobljenici su bili regrutovani da bi ojačali nemačku odbranu u slučaju kakvog gerilskog napada. Tužno, ali kada je major saznao da je bio nadigran, izvršio je samoubistvo.\nRaportirao je pijan, neobrijan, mirišući na ženski parfem\n17. aprila, Josip Broz, više poznat kao Tito, sindikalac i vođa "ilegalne" Komunističke partije, prihvatio je samo nominalno poraz i predaju zemlje. Otišao je u planine sa svojim partizanima, gde je, podržan od Britanaca, vodio četvorogodišnji rat protiv osvajača njegove zemlje. On će, kasnije, postati predsednik komunističke Jugoslavije, koja je, ipak, odbila savez sa prosovjetskim Varšavskim paktom.\nKlingenberg je ubedio komandanta garnizona da preda svoje mape i otkrije lokacije minskih polja i vatrenih tačaka, kao i položaje protivvazdušne odbrane i bliskih pomoćnih aerodroma. Postavljeni su markeri, koji su se jasno videli iz vazduha, kako bi nemački transporteri mogli da sleću, dovozeći hranu, municiju i ratne dopisnike. Klingenberg je čak, iskoristio zarobljenike da oprave oštećenu poletno-sletnu stazu i konfiskovao nekoliko zastarelih aviona.\nKad je Klingenberg raportirao svojim pretpostavljenim, zašto nije sledio naredbe, bio je pijan, neobrijan, i mirisao na parfem. Posle nekoliko minuta je upitao: "Jesam li trebao da vratim grad natrag?" Njegovo indiskretno ponašanje bilo je prećutano i na nemački ratni plan, sada odbačen, bio je stavljen pečat "kompletirano". Juriš na Grčku bio je sada u prvom planu. Celokupna Jugo-kampanja koštala je Nemačku 558 ranjenih i 151 ubijenih i manje od tuce izgubljenih aviona. Bilo je zarobljeno više od 340 000 jugoslovenskih vojnika. Tačan broj ubijenih nikad se neće saznati.\nKlingenberg u Rusiji dobija čin pukovnika\nNemci su ostavili 10 svojih pešadijskih divizija, dve SS redovne i jednu SS pomoćnu jedinicu, kao i 13. Oružanu SS diviziju "Handžar" , kao garnizonske posade u okupiranoj Jugoslaviji. Ova, na kraju pomenuta, bila je sastavljena od Jugoslovena, prvenstveno bosanskih muslimana i imala je protivpartizansku ulogu. Okupacija Jugoslavije je tražila živu silu i neophodna sredstva preko potrebna za budući Istočni front. Više Nemaca je iščezlo obavljajući garnizonske dužnosti u Jugoslaviji nego što ih je bilo ranjeno tokom njenog osvajanja.\nSvaki čovek, dodeljen Klingenbergu za vreme Beogradske operacije, bio je odlikovan za hrabrost i unapređen. Hosfelder je imenovan za zamenika komandira i upisan je u SS oficirsku školu u Bad Telcu, gde je kasnije postao instruktor. Danas živi u Minhenu kao penzionisani nastavnik.\nZa svoj blistavi uspeh Klingenberg je odlikovan Viteškim krstom i postao je miljenik internog kruga SS-ovaca. "Stari", kako su ga prozvali, bio je, povremeno, pozivan u Bad Telc kao instruktor za taktiku i vojničku inicijativu. 15. marta 1944. preuzeo je, kao jedini diplomac Bad Telca, komandu nad školom.\nKad je Operacija Barbarosa, invazija Sovjetskog Saveza počinjala, divizija "Das Rajh" je gurnuta u vatru. Klingenberg se istakao kod Harkova, Minska i Kurska, stičući mnoge počasti u poduhvatima generala Hajnca Guderijana. U svakom slučaju zaslužio je za svoj Viteški krst, Venac od hrastovog lišća, što mu je dodeljeno 1943. Postao je lični miljenik Paula Hausera, komandanta Druge SS tenkovske, sve do Kursk-Orelske operacije.\nPoginuo u poslednjem napadu svoje divizije\nKlingenberg je bio unapređen u čin pukovnika 21. decembra 1944. Kad se položaj Nemačke pogoršao na svim frontovima, njemu je naređeno da preuzme komandu nad 17. SS Pancer-grenadirskom divizijom "Gec fon Berlingen" i to 12. januara 1943. godine, pri čemu je stupio na dužnost devet dana kasnije. Pridodat XIII korpusu generala Maksa Simona 17. je branila Zapadni bedem jugoistočno od Sarbrikena naspram XV korpusa američke Sedme armije general-majora Veid H. Hejslipa.\nXIII SS korpus je morao da se povuče na Rajnu, uporno braneći teren između Nojštata i Landaua. Kad je otpor konačno slomljen, 22. marta, Klingenberg se našao među mrtvima - poginuo je predvodeći svoju diviziju u poslednjem napadu da zaustavi američki talas.\nKlingenbergova akcija u Beogradu uklapala se u mistiku koja je okruživala SS oružane formacije. Uprkos zločina, koji se, s pravom, pripisuju SS jedinicama, ovakva dela koja je pokazao Klingenberg, nisu bila nešto neubičajeno među pravim profesionalcima. Klingenberg je mogao da sledi školski nauk i potpuno uništi drevni grad i njegovo stanovnišvo, da su Jugosloveni pružali dalji otpor. Istorija ceni njegovu hrabrost i akt humanosti. Šačica Nemaca zarobila je više od 1 300 vojnika i zauzela grad od preko 200 000 stanovnika bez ijednog metka.\nUčestali saradnik časopisa, Kolin D. Hiton, je autor "Hladnog vetra" i "Volhale" ("Cold Wind", "Vahlhalla"). Za dalje čitanje preporučuje se "Komandiri oružanih SS formacija" od Marka K. Jergera (Mark Yerger) i "Hitlerovi samuraji - Vafen SS u akciji" od Brusa Gvarijea (Bruce Guarrie).\nPreveo: D. R.


Daleko smo od kraja korone – DnevniZurnal\nDaleko smo od kraja korone\nby admin 19/04/2022, 13:02 1.3k Views\nNema utemeljenja u struci i nauci o pobedi nad koronom, izjavio je infektolog u penziji prof. dr Dragan Delić i upitao kakva je to pobeda kada je virus ostvario svoj cilj.\n„On je preskočio barijeru vrste, ušao u humanu populaciju, prilagodio se svojim biološkim osobinama i ostao u nama. Kakva je to pobeda ako je preko šest miliona ljudi preminulo u svetu i pitanje je koliko će ih još umreti. Pitanje je koliko će njih još od postkovida stradati, koliko će kolaterelne štete biti sa nekovid bolesnicima? To su brojke koje su za mene zabrinjavajuće. Ovo je tragedija epskih razmera koja nije smela da se desi ovakvim intenzitetom“, istakao je on za Newsmaxadria.\nPrema njegovom mišljenju, pandemiju ne možemo sprečiti sa novootkrivenim infektivnim agensom, ali sa svojim znanjem, organizacijom zdravstvenog sistema možemo da utičemo na intezitet te pandemije, njeno trajanje i broj talasa i tu smo zakazali.\nMere su ukinute i to nije slučaj samo kod nas, a ako se izuzmu jezive slike iz Kine čini se da se koroni vidi kraj.\n“Postoji heterogena situacija u svetu i Srbija ne može da se uporedi sa zemljama Zapadne Evrope. Kod nas vakcinacija nije uspela zato što nije bila ni brza, ni masovna. Problem je bio jer nije bilo edukovano stanovništvo, što lekari nisu imali proaktivan stav po pitanju vakcinacija, nepostoji i poverenje između zdravstvenih radnika i pacijenata, nije poštovan Zakon o zdravstvenoj zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, a tu je i politizacija – previše se politika umešala i u vakcine i u organizaciju epidemijskih mera”, objasnio je Delić, prenosi “Nova.rs”.\n„Prerano smo popustili mere u borbi protiv koronavirusa“\nUpitan da li će nas koštati ukidanje mera i nenošenje maski, odnosno šta nas čeka na jesen, Delić je rekao da smo do sada platili nerazumno visoku cenu.\nDodaje da dolazi letnji period koji virusu ne odgovara u smislu prenosivosti i zaraznosti jer smo na otovorenom, ali doći će jesen i zima, a virus će biti na južnoj polulopti gde su mnogoljudne i siromašne zemlje u kojima je obuhvat vakcinacije gotovo simboličan pa će virus tu slobodno da cirkuliše i mutira.\n“Te mutantne forme mogu da dođu tokom jeseni i zime i one mogu da zaobiđu našu imunološku zaštitu koju smo stekli ili preležanom infekcijom ili vakcinom”, napomenuo je Delić.\nUpitan da li sada treba smanjiti obuhvat testiranja na koronu, Delić je podsetio da se mi toga nismo pridržavali, ali da treba pratiti ovaj virus i njegove mutacije.\n“Trebalo bi razlučiti koji su to virusi koji u ovom trenutku cirkulišu u populaciji”, istakao je on.\nČije je žensko telo, utorak u 20.15\nby admin 23/05/2022, 21:54\nby admin 23/05/2022, 21:45\nVećina na dobrovoljnom služenju vojnog roka želi da ostane u vojsci\nby admin 23/05/2022, 21:16\nEWB: Amandmani na izveštaj o Srbiji\nby admin 23/05/2022, 20:40\nby admin 23/05/2022, 20:23\nU Novom danu o politici “ni na istok, ni na zapad”, gošće i Ana Divac i Sajsi MC\nby admin 23/05/2022, 19:59\nVoleo bih da Zvezda i Partizan budu u Evroligi


Evo majstora fudbala - Sputnjik Srbija\n16:51 04 Jun 2020\n19:43 09.03.2016 Preuzmite kraći link\nUglavnom svaki trening fudbalera počinje čuvenom „ševom“. Tako je i u velikom Bajernu iz Minhena.\nA tu igrači pokazuju mnogo svojih sposobnosti. Na ovako malom prostoru, oni su uspeli da spoje 61 dodavanje pre nego su igrači u sredini uspeli da dotaknu loptu. Uživajte u njihovim potezima.\nKoza Merkelova „bode se“ sa konkurentkinjama\nMajstori čudnog sporta - driblinzi, golovi, odbrane\nNa konferenciji za novinare premijera Australije Skota Morisona došlo je do nesvakidašnje situacije kada je vlasnik imanja na kojem se Morison obraćao zatražio od prisutnih da se sklone s njegovog travnjaka.


“Ti si Albanka i onako treba da ideš odakle si došla” - Žene u crnom\nKada sam došla ispred stana, naišle smo ja i predstavnice Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji, na dva uniformisana lica javnog reda, jedan predstavnik opštine Savski venac, predstavnik investitora i četiri radnika. Prišla sam da popričam sa vlasnicom stana i njenom advokatkinjom. Obratila sam se predstavniku opštine pitanjem: “zašto izbacuju ženu na ulicu bez predhodno obezbeđenog smeštaja i naloga za rušenje od strane opštinske vlasti?”. Prišao mi je jedan od uniformisanih lica i pitao u kom sam ja svojstvu ovde i koga predstavljam. Uzeo je moje podatke pogledao me je i rekao: “Ti si iz Jug Bogdanove 18, “Žene u crnom”, tebe znam, dolazio sam više puta u vaše prostorije”.\nPošto se predstavniku investitora žurilo sa rušenjem, rečeno nam je da se sklonimo jer će nas u suprotnom sve odvesti u stanicu policije. Investitor je ostale stanare obeštetio a Ljiljanu Nedžibe Mitrović nije, nego je po osnovu nelegalne gradnje, izbacuje na ulicu uz saglasnost opštinskih vlasti a uz pomoć radnika Sekretarijata iste opštine. Kuću je 1956. godine sagradio njen otac, a ona tu živi od rodjenja 1959. godine.\nPredmet je u imovinsko pravnom sporu pred II opstinskim sudom u Beogradu i postoji zabrana rušenja do okončanja spora. Organi Skupštine opštine Savski venac su se opredelili za zloupotrbu prava koje ima vlasnica stana do donošenja presude. Advokatkinja Ljiljane Nedžibe Mitrović mi je ispričala da je investitor u ranijim pregovorima nudio nadoknadu, ali jednog dana kada je saznao da joj je otac Albanac, rekao je: “Ti si Albanka i onako treba da ideš odakle si došla”.\nDošlo je još uniformisanih lica koji su izdali naredbu da se počne sa rušenjem. Ljiljana Nedžibe Mitrović, njen sin i jedan rođak zaključali su se u stanu. Jednog momenta smo čuli glas Ljiljane Nedžibe Mitrović: “ići ćemo u vazduh, jer ja nemam gde”. Sa metalnom šipkom su razvalili vrata i Ljiljanu Nedžibe Mitrović odvezli policijskim autom u stanicu, a nas isterali na ulicu pod pretnjom da će i nas odvesti u policiju zbog ometanja izvršenja.\nDanas je srušena kuća Ljiljane Nedžibe Mitrović i njene porodice, po osnovu bespravne gradnje. Kuća je podignuta 30 godina pre stupanja na snagu o planiranju i izgradnji. Ona i njena porodica su na ulici dok će na toj lokaciji započeti gradnju poslovnog stambenog prostora od 4200 m². To je samo jos jedan “kapitalni projekat” koji je lokalnoj samoupravi i državi važniji od elementarnih ljudskih prava, pre svega prava na život.\nOvo je još jedan slučaj represije nad građanima i građankama albanske nacionalnosti, ovoga puta od strane opštine Savski venac i grada Beograda, koji su se postavili iznad sudskih organa i države Srbije.\nBeograd 6. decembar 2007.


6 situacija u kojima ćete se naći ako tražite novi posao | Promeni posao!\nPodeljenja su mišljenja oko toga da li je lakše tražiti posao dok ste nezaposleni, ili kada radite.\nKad ste nezaposleni, poslodavci se uvek pitaju koji je razlog za to. Retki će to i priznati, ali ih kopka zašto vas već neko nije angažovao, ako ste dobri kao što tvrdite.\nS druge strane, kada imate posao, manji ste opterećeni u finansijskom smislu. Možete sebi da date više vremena i da promena koju planirate bude iskorak u nešto bolje. Ipak, traženje posla ako već radite donosi drugačije probleme. Pišemo o tome kako da se izborite sa nekima od njih.\n1. Treba vam vreme za traženje posla\nTraženje novog posla je proces koji zahteva pripremu i aktivno angažovanje.\nMorate da se posvetite čitanju oglasa, istraživanju poslodavaca, pripremi CV-ja i ostalih dokumenata.\nRadno vreme nije pravo vreme da se time bavite. Čak i ako vam nije stalo do firme, nemojte to da radite zbog sebe. Prvo, nećete biti fokusirani onoliko koliko bi trebalo. Drugo, neko će možda otkriti vaše namere pre nego što vi sami budete spremni da ih saopštite.\nTokom radne nedelje ste previše zauzeti i umorni? Iskoristite vikend!\nOdvojite sat vremena uz jutarnju kafu.\nZamenite Facebook Infostudom.\nBavite se LinkedIn umesto Instagram profilom.\nIsključite TV i počnite već jednom da pišete taj CV!\n2. Komunikacija i kontakt podaci\nDa li znate zašto poslovnu e-mail adresu i telefon ne treba da koristite u privatne svrhe?\nNajpre zato što ostavljate loš utisak na potencijalnog poslodavca. Zatim, ne znate ko sve ima pristup mejlovima i porukama: IT služba, administratori i sl. Sva komunikacija koja ide sa naloga firme treba da bude isključivo službena.\nDanas je bar lako otvoriti ličnu e-mail adresu (gmail, hotmail, yahoo) i kupiti prepaid karticu za telefon.\nSvoj CV, propratno pismo i ostalu dokumentaciju koju šaljete na konkurse, ne čuvajte na službenom računaru. Ako vam je baš važno da uvek imate pristup tim dokumentima, poslužiće Google Drive, Dropbox, ili neki sličan servis.\n3. Vreme za telefonski razgovor\nNa nekim prijavama možete da navedete vreme kada ste na raspolaganju za telefonski razgovor. Kad god imate priliku, precizirajte koje vam doba dana odgovara. Idealno je da to bude pre ili posle radnog vremena, ali nije uvek moguće.\nŠta onda da radite ako telefon zazvoni usred radnog dana?\nJavite se, naravno. Ako možete da odvojite 10 minuta za razgovor, izađite u hodnik, kuhinju, toalet… bilo koje mesto gde možete da razgovarate bez ometanja. Ponesite papir i olovku da zapišete podatke (ako vam zakažu razgovor, testiranje ili neku drugu bitnu informaciju).\nUkoliko vam nije zgodno da razgovarate baš u tom momentu, tako i recite. Desiće se da ste na sastanku, ili usred važnog razgovora sa kolegom, šefom ili klijentom. Izvinite se i objasnite da nije dobar trenutak. Zamolite da vas nazovu kasnije, ili da se vi javite kada budete slobodni. Nemojte da se ustručavate, sve su to situacije u kojima se ljudi često nalaze i niko vam neće zameriti.\nBolje da odložite razgovor, nego da ga zbrzate.\n4. Odlazak na razgovor za posao\nKad stignete do ovog koraka, počinju pravi organizacioni problemi.\nKlizno radno vreme, rad po smenama, rad na terenu – ostavljaju više prostora za planiranje. Najteže je ako radite kancelarijski posao sa fiksnim radnim vremenom.\nIdealno je da razgovor bude van radnog vremena, ali često i neizvodljivo.\nPod pretpostavkom da možete da zakasnite ili malo ranije izađete s posla, dobra opcija je da zakažete na početku ili kraju radnog dana.\nPitajte i da li postoji mogućnost da intervju obavite online.\nKada je razgovor usred radnog vremena, pa još ako je daleko od trenutnog posla, trebaće vam najmanje 3 sata za taj poduhvat.\nU ovakvim situacijama često sam znala da budem nedovoljno koncentrisana, zabrinuta da li ću stići na vreme, i opterećena još mnogim razmišljanjima. Nisam bila fokusirana ni na trenutni posao, ni na intervju koji me čeka. Pokazalo se da to nije bilo dobro ni za koga.\nNajbolje rešenje mi je bilo da iskoristim dan od odmora i posvetim se razgovoru koji predstoji.\nOvo je i dobar način da procenite budućeg poslodavca. Većina njih bi volela da zaposli kandidata koji već radi, ali to samo po sebi znači da niste na raspolaganju u svako doba dana. Ljudi koji poštuju tuđe vreme i obaveze, i spremni su da vam izađu u susret, potencijalno su dobri saradnici i poslodavci. Oni koji nemaju razumevanja za vašu situaciju, isto će se tako ponašati i ako počnete da radite za njih.\n5. Intervju za posao i izbor garderobe\nDa li će ovo biti problem ili ne, pre svega zavisi od okruženja u kome ste trenutno. U firmama gde postoji dress code i podrazumeva se da ste svakodnevno u poslovnoj garderobi, manje-više ste uvek u dobrom izdanju.\nMeđutim, kada ste u kolektivu gde ljudi dolaze na posao ležernije obučeni, svaka promena upada u oči. Zato se menjajte svakog dana pomalo. Osvežite garderobu nekom košuljom, elegantnijom bluzom i pantalonama. Ako se ne šminkate, pravi je momenat da počnete pomalo. Ubacite i poneko feniranje u raspored.\nKada se kolege naviknu na vaš novi stil, sve manje će biti pitanja na temu: A zašto si danas tako lepo obučen/a?\n6. Imate li stomak za sve to\nKada je organizacija gotova, ostaje vam da rešite još jednu važnu stvar – kako se vi osećate u celoj toj priči. Svakako nije prijatno da prećutkujete kolegama svoje namere, da izmislite izgovor za odsustvovanje ili slažete pretpostavljene. Ali je ponekad neophodno.\nOdanost firmi je divna stvar, naročito ako i firma ume da uzvrati. Ono što nikako ne smete da izgubite iz vida je da morate da budete odani i sebi.\nNe nasedajte na priče da ste posebni, nezamenljivi i da ne mogu bez vas. Kompanija je mehanizam koji funkcioniše, pa čak i kad se neki zupčanik pokvari, ili ispadne, mehanizam neće u potpunosti stati. Neko će ga popraviti, zameniti, i proces ide dalje.\nVi imate samo sebe. Ako se ne pokrenete, ne pokušate da uradite nešto bolje i više, niko to neće uraditi umesto vas.\nSa kojim problemima ste se vi do sada suočavali? Kako ste ih rešili?\nPodelite u kometarima svoja iskustva, sigurno će nekome biti od koristi.\npromena posla razgovor za posao trazenje novog posla\n2 comments on “6 situacija u kojima ćete se naći ako tražite novi posao”\nnije ni čudo što tvoj sajt nije poznat , kao prvo sve što si napisala je kopija iz drugih sajtova , i da su činjenice daleko od realnosti , i da tvoj sajt pomaže samo onima koji žele posao preko veze a oni koji nemaju visoko obrazovanje oni nemaju šanse.jer u Srbiji nema posla sem ako ne živiš u inostranstvu.\nHvala Vam na komentaru. Žao mi je što je vaše iskustvo takvo, moje je sasvim drugačije, i verujem da se u Srbiji može naći pristojan posao bez ikakve veze.\nObrazovanje takođe ne vidim kao problem. Mnogo je besplatnih resursa koji su nam dostupni online.\nNaravno, treba uložiti vreme i trud, ali se isplati na kraju.\n← Traženje novog posla – koji je prvi korak?\nMoj lični bilans uspeha →


nezaposlenost – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / nezaposlenost\nStopa nezaposlenosti 12,9%\nStopa nezaposlenosti u Srbiji iznosila je u trećem kvartalu 2017. godine 12,9%, što je za 1,2 procentna poena više nego u prethodnom tromesečju. U odnosu na uporedni period prošle godine nezaposlenost je opala za 0,9 procentnih poena. Stopa nezaposlenosti kod muškaraca iznosi 12%, za žensko stanovništvo 14%, prema podacima Ankete o radnoj snazi za treći […]


Kavkaski Ovčar Štenci na prodaju | Prodaja štenaca Kavkaski Ovčar | Kavkaski Ovčar na prodaju\nProdaja štenaca svih rasa! Pretražite našu bazu sa oglasima za štence Kavkaski Ovčar i pronadjite svog idealnog ljubimca!\nCena: 300.00€ Kavkaski ovčar\nNa prodaju tri ženke kavkaskog ovčara iz istog legla stare 11 meseci sa rodovnikom, odlične krvne linije vakcinisane. Odličan temperament, odrasle sa decom... Cena: 300 € Više informacija na: Fb. profilu: Srdjan Stojkovic...\nCena: Na Upit Kavkaski ovcar zenke\nOdgajivacnica Petar Veliki FCI 4469 sa preko dvadeset godina iskustva, prodaje dve vrhunske ZENKE kavkaskog ovcara ostenjene 16.03.2019. Stenci su profesionalno odnegovani, redovno cisceni od parazita, vakcinisani i dva puta revakcinisani. Sa...\nCena: Na Upit Kavkaski ovčar - tri ženke\nNa prodaju tri ženke kavkaskog ovčara iz istog legla stare 11 meseci sa rodovnikom, odlične krvne linije vakcinisane. Odličan temperament, odrasle sa decom... Cena po dogovoru. Više informacija na: Fb. profilu: Srdjan Stojkovic...\nCena: Na Upit Kavkaski ovcar vrhunske zenke\nOdgajivacnica Petar Veliki FCI 4469 sa preko dvadeset godina iskustva, prodaje vrhunske ZENKE Kavkaskog ovcara ostenjene 08.01.2019. Stenci su profesionalno odnegovani, redovno cisceni od parazita, vakcinisani i dva puta revakcinisani. Sa...\nCena: Na Upit Kavkaski ovcar stenci\nOdgajivacnica Petar Veliki FCI 4469 sa preko dvadeset godina iskustva, prodaje vrhunsko leglo KAVKASKOG OVCARA ostenjeno 08.01.2019. Stenci su profesionalno odnegovani, redovno cisceni od parazita, vakcinisani za svoju starosnu dob. Sa...


СРБИЈИ прети венецуелански сценарио, ЕВО И ДОKАЗА!\nSRBIJI preti venecuelanski scenario, EVO I DOKAZA!\nInternet sajt „Gray zone“ detaljno se pozabavio usponom desničara Huana Gvaida, koga su SAD, veliki broj evropskih zemalja, ali i neki prodesničarski južnoamerički režimi prolasili predsednikom Venecuele.\nU tekstu „Stvaranje Huana Gvaida: Kako je američki režim promenio laboratorisjki kreiranog vođu venecuelanskog državnog udara“ kaže se da je Gvaido produkt decenijskog projekta nadgledanog iz Vašintona i američkih instruktora za promenu režima. Dok se predstavljao za viteza demokratije, Gvaido je, piše ovaj portal, proveo godine u prvim redovima nasilnih kampanja za destabilizaciju režima.\nPre sudbonosnog datuma, 22. januara, manje od petine Venecuelanaca čulo je za Huana Gvaida. Pre svega nekoliko meseci, ovaj 35-godišnjak predstavljao je opskurnu figuru u politički marginalnoj esktremno desničarskoj grupi, povezanoj sa nasilnim protestima. Čak i u svojoj partiji Gvaido je predstavljao osobu drugog ešalona u opoziciono dominantnoj Nacionalnoj skupštini Venecuele, koja je, od pre nekoliko dana, proglašena nevažećom prema ustavu te zemlje.\nIpak, nakon samo jednog telefonskog poziva američkog potpredsednika Majka Pensa, Gvaido je sebe proglasio predsednikom Venecuele. Samozvani lider, blagosiljan iz Vašingtona, izbio je u prvi plan kao neko ko će zastupati američke interese u zemlji ogromnih naftnih rezervi.\nIako se na prvi pogled čini da se Gvaido pojavio niotkuda, zapravo je reč o produktu, koji traje više od 10 godina u američkim „fabrikama“ za promene režima. Zajedno sa grupom ekstremista Gvaido je uzgajan za podrivanje venecuelanskog, socijalistički opredeljenog, režima.\n– Huan Gvaido je osoba, koja je namenski stvarana za ovakve okolnosti – kaže Marko Teruđi, argentinski sociolog i vodeći hroničar venecuelanske politike.\n– To je logika laboratorije, Gvaido je mešavina nekoliko elemenata za stvaranje karaktera koji oscilira između smešnog i zabrinjavajućeg – dodao je.\nDanas se Gvaido predstavlja kao lice uspostavljanja demokratije, a zna se da je godine proveo kao član najradikalnije opozicione partije na nasilnim uličnim protestima. Istina je da popularnost njegove stranke ne prelazi 20 odsto, a razlog tome je što građani Venecuele ne žele rat, nego rešenja.\nI upravo je zato Gvaido selektovan od strane Amerikanaca jer njihov cilj nije da on vodi Venecuelu ka demokratiji, već naprotiv, ka potpunom kolapsu zemlje, koja se protekle dve decenije bori protiv američke hegemonije i njihovog projekta da unište socijalistički eksperiment u ovoj zemlji, kako bi se dokopali ogromnih naftnih zaliha.\nPoslednji snimci i fotografije na kojima se vidi kako na sastanku u restoranu hotela Hilton u Beogradu predstavnici ambasade SAD razgovaraju sa novim liderom PSG Sergejom Trifunovićem i koordinatorkom protesta „1 od 5 miliona“ Jelenom Anasonović, uznemirujuće podsećaju na venecuelanski scenario.\nIako sadržaj razgovora nije poznat, malo je verovatno da je tema bila bilo šta drugo osim protesta u Beogradu i izazivanju haosa u zemlji. Specijalci američke ambasade više od dva sata razgovarali su s Trifunovićem, čiji su stavovi da su žene fukse i kurve, da neistomišljenike treba vešati na Terazijama i pišati im po grobovima.\nJasno je od koga stižu instrukcije liderima protesta i šta bi trebalo da bude njihov glavni cilj. A sličnosti s Gvaidom su više nego očigledne budući da je popularnost opozicionih lidera u Srbiji pođednako mala kao i vođama revolucije u Venecueli.\nOktobra 2005. kad je tadašnji venecuelanski predsednik Ugo Čavez bio na vrhuncu moći, pet studentskih lidera iz Venecuele stiglo je u Beograd na početak obuke za dizanje ustanka.\nStudenti su došli u Srbiju zahvaljujući Centru za primenjenu nenasilnu akciju i strategije (CANVAS), koji su osnovali bivši članovi pokreta Otpor, koji je mobilisao masovne proteste protiv Slobodana Milioševića.\nU izveštajima Stratfora, koji su zahvaljujući Vikiliksu procureli u javnost, navodi se da je CANVAS verovatno finansiran od strane CIA tokom rušenja Miloševićevog režima.\n– Deca koja su osnovala Otpor su porasla, obukli odela i osnovali CANVAS. Drugim rečima, grupa za „izvoz revolucije“ obučava podobne da izvedu ovakav vid smene vlasti u zemljama koje nemaju američku naklonost.\nStratfor ističe da je CANVAS poklonio pažnju Venecueli 2005. nakon uspešno obavljenog posla u istočnoevropskim zemljama i dovođenju pro NATO režima na vlast. Posmatrajući rad CANVAS-a, Stratfor ističe upadljuvo tupu retoriku poput ove:\n– Uspeh nije zagarantovan ni u jednom pogledu. Studentski pokreti su samo početak dugotrajnog projekta za pokretanje revolucije u Venecueli. Instruktori su ljudi koji su se čeličili u svrgavanju Miloševića s vlasti – stoji u izveštaju Stratfora.\nDve godine nakon obuke u Beogradu počinje projekat izazivanja revolucije u Venecueli kada studenti diplomiraju na svojim fakultetima. Tada se rađa grupa „Generacija 2007“ kojoj pripada i Gvaido i pod čijom su organizacijom izvedene neke od najnasilnijih demonstracija u ovoj zemlji.\nPored Gvaida, među pripadnicima grupe je i Daid Smolanski, najmlađi venecuelanski gradonačelnik, koji je izabran za prvog čoveka El Hatilja. Smolanski je bio jedan od pet studenata na obuci u Beogradu, ali je nakon izbora za gradonačelnika 2015. smenjen i pravosnažno osuđen na 15-mesečnu kaznu zatvora zbog organizovanja nasilnih demonstracija, u Venecueli poznatih pod nazivom gvarimbas. Ipak, prerušen u sveštenika, uspeva da pobegne iz zemlje i emigrira u SAD gde mu je dat posao u radnoj grupi koja se bavi pitanjem venecuelanskih migranata.\nZa razliku od Smolanskog koga su Amerikanci udomili, sasvim drugu istoriju imaju lideri opozicione partije Narodna volja, od kojih su mnogi na poternici venecuelanskih vlasti. Jedan od njih, Fredi Gevara dobio je politički azil i nalazi se u čileanskoj ambasadi.\nAnalitičari ukazuju na to da je i Gvaido samo potrošna roba za Amerikance i da nije važno kako će on proći u pokušaju svrgavanja Madurovog režima, dokle god je na ulicama nasilje i strah. Činjenica je da su protesti u Beogradu započeli nenasilno, ali istina je i da su se na poslednjim pojavila vešala. Šta će pokušati sledeće nije teško pogoditi ukoliko vidimo šta se događa u Venecueli.\n"Iako se na prvi pogled čini da se Gvaido pojavio niotkuda, zapravo je reč o produktu, koji traje više od 10 godina u američkim „fabrikama“ za promene režima."_________Toliko je Rusija u Venecueli. I sta je uradila? Pomagala Amerima?\nTo sto vi pisete Ameri napisali kao obican clanak u Tajmsu, u novembru 2000. godine, odmah posle 5. oktobra: https://www.nytimes.com/2000/11/26/magazine/who-really-brought-down-milosevic.html _____ At the same time, McCarthy held a series of meetings with the movement's leaders in Podgorica, the capital of Montenegro, and in Szeged and Budapest in Hungary. Homen, at 28 one of Otpor's senior members, was one of McCarthy's interlocutors. ''We had a lot of financial help from Western nongovernmental organizations,'' Homen says. ''And also some Western governmental organizations.''\nDALEKO SMO MI OD OVIH INDIJANACA... JEDNOM SU NAS PREVARILI, OBECALI PA POGAZILI... NJIMA VISE NIKO NISTA NE VERUJE... OSTACE IM NA KRAJU DA OTKRIJU HAMAS U BEOGRADU I DA NAS OPTUZE ZA TERORIZAM... LJUDI KOJE PRONALAZE NE MOGU DA VODE KUCNI SAVET A NE DRZAVU... I TO KAKVU DRZAVU... DRZAVU NARODA SKLONOG POBUNI, NARODA KOJI NE PRIZNAJE I POZNAJE PRAVO I ZAKON JACEG... PRVI SVETSKI RAT SMO ZAPOCELI, DRUGI VEROVATNO PRESUDILI JER ZBOG NAS ZAKASNISE TAMAN TOLIKO DA IZGUBE A TRECI... U TRECEM IMA DA NAPLATIMO DUGOVE... SA KAMATOM NARAVNO... DACE BOG... USKORO...\nOvo ispade da je nepominjenik kao Maduro! Hahahahahahahaha........,više muškosti i dostojanstva ima Maduro u laktu nego što nepominjenik ima u celom samom sebi! Maduro nije služinče naci-amerike kao ovaj srPijanski nepominjenik! Razlije je između njih drastična! Nepremostiva!\nOpet 1.-aprilska sala!? Ovde to traje vec skoro dobrih 30 godina! Gde vi zivite!?\nKada ministarka Mihajlović poziva Američkog ambasadora na slavu to je uredu. Ona puna sebe to knjiži kao uspeh, ne hajući kako je srpsko biće stradalo od njihove politike... Presednik angažuje najljuće neprijatelje ovog naroda kao savetnike, i opet je kao uredu.... Ma dajte priče o sastajanju sa američkim ambasadorom su smejurija...\nMi,ovakav narod bolje vođe i ne zaslužuje!\nNaš je barem "umetnik"!


Polaganje male mature biće bezbedno - Svrljiske novine\nPrvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić izjavio je danas da će učenici u Srbiji biti bezbedni tokom predstojećeg polaganja male mature i da mogu u miru da se pripremaju za završni ispit.\nRužić je, gostujući na Radio-televiziji Srbije povodom brojnih dojava o bombama u školama, istakao da postoji operativni plan i da resorno ministarstvo čini sve da ova tri dana polaganja proteknu u najboljem mogućem redu.\nOn je rekao da je Ministarstvo prosvete u svakodnevnom kontaktu sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i ponovio da će biti bezbedni i roditelji i deca.\nPrvi potpredsednik Vlade je rekao da se od 2010. godine ide na smanjivanje broja objekata u kojima će se održavati završni ispiti, a da ih ove godine ima 1.266.\nRužić je ukazao na to da su svi testovi odštampani, stavljeni u sigurnosne vrećice i kutije sa zatvornicama i da će biti odvezeni na lokacije u pratnji policije.\nOn je, odgovarajući na pitanje kako će se nadoknaditi časovi propušteni zbog dojava o bombama, objasnio da direktor škole, uz saglasnost školske uprave, odlučuje o tome, dodavši da nema potrebe za nekim velikim nadoknađivanjem.\nNama je najvažnije da se na regularan način završi školska godina i to ne samo na završnom testu za učenike osmog razreda, rekao je prvi potpredsednik Vlade.\nIzvor: Vlada Srbije, RTS\nPrevPrethodnaVeliki broj kontrolisanih vozača autobusa i kamiona činio prekršaje\nSledećaPrihvaćen predlog Milije Miletića da ulaznica na bazen bude 100 dinaraNext


Prodaja Nekretnine Crna Gora - prodaja nekretnina\n1 5 10 25 50 nekretnina po stranici 1 - 10 od 14 nekretnina\nRafailovici Apartmani detaljnije Cijena: 151.200 € Prodajemo nov apartman na 5 spratu u Rafailovicima na Crnogorskom primorju na udaljrnosti svega 70 metara od mora Adresa: Grad: Rafailovici Tip nekretnine: Apartmani Nekretnina je za: prodaja Dnevna soba Spavaća soba: 2 Kupatilo: 1\nprodaja 25 km\nuseljivo 54 m2\nUrbanizovani plac u selu Kuljace\nPrzno Placevi detaljnije Cijena: 388.500 € Prodaja urbanizovanog placa na Budvanskoj Rivijeri za izgradnju 6 vila Adresa: Grad: Przno Tip nekretnine: Placevi Nekretnina je za: prodaja\nPlac u mjestu Blizikuce\nSveti Stefan Placevi detaljnije Cijena: 620.000 € Izvrstan plac, urbanizovano zemljiste na prodaju na Crnogorskom primorju sa predivnim pogledom na cuveno ostrvo Sveti Stefan i Budvansku rivijeru Adresa: Grad: Sveti Stefan Tip nekretnine: Placevi Nekretnina je za: prodaja Dnevna soba\nNova vila sa bazenom, Rijeka Reževići, Crna Gora\nRijeka Rezevici Vile detaljnije Cijena: 650.000 € Prodaje se nova vila sa bazenom na budvanskoj rivijei crnogorskog primorja u mjestascu Rijeka Rezevici Adresa: Grad: Rijeka Rezevici Tip nekretnine: Vile Nekretnina je za: prodaja Dnevna soba Spavaća soba: 3 Kupatilo: 2 Toalet: 1\nApartman u TQ Plaza Budva na prodaju\nBudva Apartmani detaljnije Cijena: 695.000 € Prodaje se izvanredan apartman povrsine 195 m2 u poslovnom centru TQ Plaza u samom centru Budve po snizenoj cijeni Adresa: Grad: Budva Tip nekretnine: Apartmani Nekretnina je za: prodaja Dnevna soba Spavaća soba: 3 Kupatilo: 2\nprodaja 20 km\nuseljivo 195 m2\nVila na prodaju u Perazica Do\nPetrovac Vile detaljnije Cijena: 1.300.000 € Prodaje se savremena nova vila sa dva bazena na Budvanskoj rivijeri u mjestascu Perazića Do na svega 10m od pješčane Adresa: Grad: Petrovac Tip nekretnine: Vile Nekretnina je za: prodaja Dnevna soba Spavaća soba: 4 Kupatilo: 4\nprodaja 30 km\nuseljivo 285 m2\nKotor Vile detaljnije Cijena: 1.500.000 € Cijena za iznajmljivanje: 700 € / dnevno Prodaje se luksuzna villa 235 m2, na samoj obali mora u Ljutoj - Boko Kotorski zaliv. Adresa: Grad: Kotor Tip nekretnine: Vile Nekretnina je za: sve usluge Dnevna soba Spavaća soba: 7 Kupatilo: 7\nPrzno Vile detaljnije Cijena: 2.100.000 € Cijena za iznajmljivanje: 650 € / dnevno Lux vila sa bazenom na brdu iznad Milocera sa koje se pruza vrhunski pogled na more. Vila se iznajmljuje a Adresa: Grad: Przno Tip nekretnine: Vile Nekretnina je za: sve usluge Dnevna soba Spavaća soba: 6\nsve usluge 30 km\nuseljivo 800 m2\nCrvena Glavica - Vila na prodaju\nSveti Stefan Vile detaljnije Cijena: 2.200.000 € Ova vila sa bazenom se nalazi na Crnogorskom primorju nedaleko od Svetog Stefana, cijena vile je snizena Adresa: Crvena Glavica Grad: Sveti Stefan Tip nekretnine: Vile Nekretnina je za: prodaja Dnevna soba Spavaća soba: 6 Kupatilo: 5 Toalet: 3\nuseljivo 805 m2


MISLITE MOJOM GLAVOM: NAŠI FILMOVI: AKO ZRNO NE UMRE\nNAŠI FILMOVI: AKO ZRNO NE UMRE\nReditelj ovog filma, Siniša Dragin, možda jeste rođen u Kuli i "oseća se Srbinom", ali Ako zrno ne umre (koji ćete na netu locirati i pod imenom Daca bobul nu moare) jeste srpsko-rumunsko-austrijska ko-produkcija. Ali, za potrebe ovog ciklusa recenzija svrstaćemo ga među "naše filmove".\nU pitanju je roud muvi, zapravo dva roud muvija u jednom, o dva oca, jednom Srbinu (Mustafa Nadarević) i jednom Rumunu (Dan Condurache) koji kreću u suprotnim smerovima, Srbin u Rumuniju, Rumun u Srbiju, da nađu svoju decu. Ne zna se kome je taj put teži- Srbin ide da pokupi telo svog sina koji je nastradao u saobraćajnoj nesreći, a Rumuna put vodi čak do Kosova gde mu je ćerka zarobljena u nekom od šiptarskih bordela. Kao i u svakom roud muviju taj put začinjen je bizarnim epizodama koje podjednako osvetljavaju karaktere junaka, njihovu muku, ali i svet/ život koji živimo.\nPored te dve osnovne priče, smeštene u sadašnjost, Dragin nam pripoveda i treću- o pokušaju nekih srpskih seljaka u Rumuniji da drvenu crkvu presele iz jednog kraja u drugi, nakon što je grom udario i oborio krst na njoj. Ovaj "valhalla rising" segment na dramaturškom nivou spaja dve osnovne priče i valjda treba da im da neki "večni ton", a metaforično da pokaže tu nemoćnu čovekovu potragu i poteru za nadom, smislom, utehom, mirom. Kako ne mogu da se izmestim iz svoje "neverujuće prirode" (naročito neverujuće u pravoslavni autoput do neba) moram da priznam da mi je ova linija priče samo potvrdila davne sumnje- čovek je budala, ali ako ide za popom onda je i magarac. Pravoslavna psuedo-valhala koja na kraju udružuje žive i mrtve znakovita je samo zbog jednog momenta- sve se dešava u bari do kolena.\nSrećom, Dragin je opak autor i nemilosrdan "putnik". Iako imam solidnu kilometražu po rumunskim filmskim putevima, i ogroman sam simpatizer njihovog crnohumornog nihilizma, bojim se da je Dragin, kao autsajder, došao i pobedio ih na njihovom terenu. Ako zrno ne umre je okrutan film. Pun humora.\nKada Srbin i prijatelj njegovog sina dođu konačno do mrtvačnice u kojoj bi trebalo da bude telo pokojnog Milana, videće da se ova renovira i da su tela prebačena u lokalnu klanicu. Kad dođu tamo saznaće da je telo ukradeno. Kad se malo raspitaju, shvatiće da je telo ukrao čovek u čiju kuću je Milan udario svojim džipom, kojom prilikom je došlo do značajne materijalne štete na kući. Taj čovek sad Milanovo telo drži u svom zamrzivaču i neće da ga da ocu dok ovaj ne plati 1.000EUR!\nKada Srbin i prijatelj njegovog sina budu bežali natrag u Srbiju, vozom koji prevozi ugalj, otkriće da se ispod uglja nalazi tročlana porodica koja iz Gane pokušava da stigne do Nemačke!\nKada Rumun konačno stigne do svoje čerke, šiptarski pimp će pristati da je oslobodi samo pod uslovom da je otac, ako je baš toliko voli, kresne tu pred njim. I siroti čovek to uradi.\nI više nije smešno.\nDraginov film, naročito na "srpskim putešestvijima" priređuje jednu ludačku vožnju, tako karakterističnu za novije filmove sa Balkana, koja iz minuta u minut menja ukus iz slatke u gorku u gorču u najgorču u najslađu... Junaci usput stiču prijatelje, zaljubljuju se, mi saznajemo za legendu, neverovatno je kako ljudi žive, tu pored nas, u 2010-toj godini!\nPravoslavni klimaks koji Dragin priređuje na kraju, srećom, se odvija nakon što su oba oca stigla do sopstvenih krajeva. On funkcioniše kao neka vrsta utešnog epiloga, ali mi koji (još uvek) nismo spremni da u toj maglovitoj utesi tražimo smisao, pre ćemo ga naći u frontalnom sudaru sa stoprocentnim besmislom koji nam je Dragin tako bespoštedno vašarski priredio. Treba uraditi nešto za svoj život mnogo, mnogo pre njegovog kraja. A, čini mi se, da su to oba oca, duboko u sebi shvatila, kad je već bilo kasno za sve.\nAmbicije dobrano sprovedene, rekao bih.\nPosted by Slobodan Vujanović at 16:55\ndoba_nevinosti 14 August, 2014 15:07\nDragin mi je bio zanimljiv reditelj koš kad sam na Festivalu autorskog filma davnih dana gledao njegov In fiecare zi Dumnezeu ne saruta pe gura koji me je dosta podsetio na osavremenjenui, radikalizovanu, varijantu Žike Pavlovića. U filmu AKO ZRNO NE UMRE Dragin ide tragom Saše Petrovića i u određenom smislu, reklo bi se da je ovo dosta solidan primer throwbacka klasične jugoslovenske kinematografije.


Počeo sastanak, Sebija došla u zgradu Vlade - Portal 072info\nPočeo sastanak, Sebija došla u zgradu Vlade\nGeneralna direktorica KCUS Sebija Izetbegović stigla je na sastanak u koji se održava u kabinetu ministra zdravstva KS Harisa Vranića.\nPored direktorice Izetbegović, sastanku bi trebali prisustvovati šefica klinike za anesteziju i reanimaciju KCUS-a Amela Katica – Mulalić, šef službe za održavanje medicinskih uređaja Jasmia Vražalica i predstavnici stručnog kolegija klinike za anesteziju i reanimaciju.\nPodsjećamo, tema sastanka su uslovi rada i načina tretmana i liječenja osiguranika Zavoda zdravstvenog osiguranja Kantona Sarajevo. Inicijator sastanka je ministar Vranić, koji je kazao da se se ne smije postupati izvan standarda medicinske struke.\nSljedeći članakInzko: Dodik nam je najviše pomogao, bez njega ne bi bilo ni Suda BiH, ni NATO puta…


adidas TAJICE FastImp 7/8 T | Sport Vision\nadidas TAJICE FastImp 7/8 T\nObujam bokova 98-103 92-97\nUnutarnja veličina nogavica 79 78.5\nadidas FASTIMPACT su ženske tajice u kojima ćete nizati samo uspjehe. Nije važno da li je prvi ili trideseti put da ste prešli liniju cilja, zato što ne čini samo taj trenutak pobjedu, već se računa i sav trud prije cilja. Utrošena energija, vrijeme i pređeni kilometri. Ove tajice pobrinut će se za to da vam ništa ne predstavlja prepreku na putu ka krajnjoj točki. Bočni i zadnji džepovi otporni su na znoj i vlagu, samim tim ključevi, novac i telefon bit će u istom stanju kao i prije treninga. AEROREADY tehnologija održat će vas suhima zbog absorbiranja vlažnosti. SPECIFIKACIJA PROIZVODA: Ženske tajice Dužine 7/8 Dubok struk Reflektirajući Badge Of Sport logo Bočni i zadnji džepovi Elastični pojas s vezicom Sastav: 79% reciklirani poliester, 21% elastin.\nadidas FASTIMPACT su ženske tajice u kojima ćete nizati samo uspjehe.\nNije važno da li je prvi ili trideseti put da ste prešli liniju cilja, zato što ne čini samo taj trenutak pobjedu, već se računa i sav trud prije cilja.\nUtrošena energija, vrijeme i pređeni kilometri.\nOve tajice pobrinut će se za to da vam ništa ne predstavlja prepreku na putu ka krajnjoj točki.\nBočni i zadnji džepovi otporni su na znoj i vlagu, samim tim ključevi, novac i telefon bit će u istom stanju kao i prije treninga.\nAEROREADY tehnologija održat će vas suhima zbog absorbiranja vlažnosti.\nReflektirajući Badge Of Sport logo\nElastični pojas s vezicom\nadidas TENISICE EQ21 RUN


Redakcija Kurira zadržava pravo izbora, brisanja komentara, ili modifikacije komentara koji će biti objavljeni.\nKomentari koji sadrže govor mržnje, psovke, uvrede, kao i komentari koji se odnose eventualne greške ili na uredjivačku politiku Kurira takodje neće biti objavljeni.\nSadržaj objavljenih komentara ne predstavlja stavove redakcije Kurira, već samo autora komentara!\nVaše sugestije ili primedbe možete da pošaljete na webredakcija@kurir-info.rs. Hvala.


Koga je sve Čović "smarao" potrebom izmjena Izbornog zakona BiH: Od pape do Ujedinjenih nacija - mojusk.ba\nU protekle dvije godine član Predsjedništva BiH i predsjednik HDZ-a Dragan Čović koristio je skoro svaku posjetu drugoj državi da ukaže na važnost izmjena Izbornog zakona BiH. Čović nije birao koje će međunarodne zvaničnike i gdje “smarati” sa unutrašnjim problemima BiH.\nČlanovi Predsjedništva BiH jučer su se sastali sa papom Franjom, a nakon sastanka predsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović izjavio je kako je upoznao Svetog Oca sa problemom Izbornog zakona BiH.\nČović je papu Franju, koji nema nikakve veze sa unutrašnjim zakonodavstvom BiH, jasno uputio o mogućnosti legitimnog zastupanja hrvatskog naroda u Predsjedništvu BiH i Domu naroda Parlamenta FBiH.\nOčekivano, tokom ove posjete nije spomenuto kako je BiH dužna ispoštovati, ne samo odluku Ustavnog suda BiH po apelaciji Bože Ljubića, već i odluku Evropskog suda za ljudska prava u slučaju “Sejdić i Finci”.\nČović je u proteklom periodu jasno dao do znanja kako očekuje da vlasti susjedne Republike Hrvatske lobiraju za izmjene i dopune Izbornog zakona BiH. Njegovu instrukciju očito je poslušala predsjednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović koja je o nužnosti izmjena Izbornog zakona BiH razgovarala sa državnim sekretarom Svete Stolice kardinalom Pietrom Parolinom.\nU oktobru 2017. godine iz kabineta predsjednice Hrvatske saopćeno je da su “obje strane izrazile zabrinutost položajem hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini naglasivši potrebu za jednakošću sva tri konstitutivna naroda kako bi se osigurao ostanak Hrvata u BiH. Tu je izdvojen značaj političkih reformi i izmjene izbornog zakonodavstva”.\nPored pape Franje i Kolinde, Čović je našao za shodno i da o Izbornom zakonu BiH priča na sjednici Generalne skupštine UN-a u New Yorku i to u trenutku dok se međunarodna zajednica suočava sa ozbiljnim problemima poput migracija, rata u Siriji, terorizma i odnosa Izraela i Palestine.\n“Duboko sam uvjeren kako jedan konstitutivan narod u Bosni i Hercegovini ne može biti ni sretan ni prosperitetan ako to nisu i ostala dva konstitutivna naroda i svi naši građani. U tom smislu smatram da mi, unutar Bosne i Hercegovine, moramo uraditi nužan iskorak te do kraja ove godine usvojiti izmjene izbornog zakona, a u skladu sa Odlukama Ustavnog suda Bosne i Hercegovine. Kao i do sada, očekujemo razumijevanje i podršku međunarodne zajednice u rješavanju ovog pitanja od vitalnog značaja za daljnju demokratizaciju i ostvarenje naše pune integracije u Evropsku uniju”, kazao je Čović na prošlogodišnjoj sjednici Generalne skupštine UN-a.\nPrema evidencijama Predsjedništva BiH, Čović o konstitutivnosti Hrvata u BiH razgovarao i sa Markom Begichem, bivšim senatorom SAD-a i predsjednikom konsultantske kompanije Northern Compass Group.\n“Begich je kazao kako u potpunosti razumije važnost reprezentativnosti institucija za demokratiju u odnosu na specifičnosti BiH kao višenacionalne države, gdje je Hrvatima potrebna zaštita u vidu institucionalnih garancija, prvenstveno kroz izmjene izbornog zakona i relevantnih odredaba Ustava koje se tiču izbora hrvatskog člana Predsjedništva i popunjavanje klubova naroda u domovima naroda. S tim u vezi zaključeno je kako Hrvati moraju sačuvati svoju političku konstitutivnost jer je to ključno za njihovu kulturnu, društvenu i privrednu postojanost”, saopćeno je 10. oktobra 2016. godine iz kabineta Dragana Čovića.\nU Bosni i Hercegovine skoro da ne postoji nijedan ambasador koji se sastao sa Čovićem, a da ga predsjednik HDZ-a BiH nije upoznao sa problemom vezanim za izmjene i dopune Izbornog zakona BiH.\nZanimljivo je kako je međunarodna zajednica poručila BiH kako OHR neće nametati nikakve izmjene izbornog zakonodavstva i da rješenje ovog problema leži u dogovori koalicionih partnera.


Poliklinika "Panacea" - MR srca - Magnetna rezonanca\nO tretmanu - MR srca\nMagnetna rezonanca (MR) predstavlja moćno sredstvo u dijagnostici mnogih oboljenja, pa samim tim ima veliku važnost u dijagnostici hroničnih bolnih stanja. Dijagnostički pregled na ovom aparatu je bezbolan i potpuno neškodljiv. Pregled srca se obavlja na MR aparatu jačine magnetnog polja 1,5 Tesla (Siemens Symphony). Magnetna rezonanca (MR) srca je neinvazivna dijagnostička metoda u proceni morfoloških i funkcionalnih karakteristika srca. Ona pruža mogućnost karakterizacije tkiva i procenu perfuzije i vijabilnosti miokarda. Sam pregled može da se izvede u više ravni i dobijaju se slike visoke rezolucije sa ciljem otkrivanja velikog broja srčanih oboljenja.


> W T A tournament in B E L G R A D E\nOve informacije je za naš sajt i televiziju Avala potvrdio generalni direktor Teniskog saveza Srbije Dušan Orlandić. On je izrazio uverenje da će Srbija sledeće godine u "svojoj dnevnoj sobi" gledati najbolje teniserke sveta, što je direktan rezultat napora saveza u svetskim organizacijama. Orlandić je takođe prokomentarisao i rezultat naših najboljih seniorskih takmičara na poslednjem Gren Slem turniru sezone - Ane, Jelene, Novaka i Nenada. "Jelena i Novak za sada postižu rezultate koje smo od njih i očekivali. Mislim da oboje mogu daleko da doguraju. Što se tiče Zimonjića, od njega i Nestora smo svakako očekivali bolji rezultat. Sa druge strane Dušan Vemić doživljava, recimo, neku drugu mladost. Zaista igra izvanredno", rekao je Orlandić. On je takođe prokomentarisao i, uslovno rečeno, neuspeh Ane Ivanović na "US Open-u". Podsetimo, nju je u drugom kolu pobedila 188. teniserka sveta Žuli Koan iz Francuske. "Ana nije bila spremna za ovaj turnir! Imala je povredu zbog koje je odustala od Olimpijade i zbog koje je imala samo dva dana pripreme za "US Open". Radi se o ukrštenom nervu u vratu koji je Ani napravio veliki problem u palcu. Ona jednostavno nije bila spremna za "US Open", tako da ovo i ne smatram njenim neuspehom", zaključio je generalni direktor TSS-a. WWW.TENISSRBIJA.CO.NR ENGLISH SHORT\nBELGRADE WILL HOST WTA TOURNAMENT (II CATEGORY - PRIZE MONEY FROM 650.000 TO 700.000 $)! SERBIAN TENNIS FEDERATION ALREDY TALKED TO ANA AND JELENA ABOUT COMPETING AT THIS TOURNAMENT, AND THEY SAID THEY WILL PLAY IN BELGRADE. TOURNAMENT SHOULD BE HELD IN OCTOBER, PRIOR TO WTA CHAMPIONSHIP IN DOHA! www.ekonomskevesti.com Instagram\nSep 3rd, 2008, 06:06 PM\nSep 3rd, 2008, 06:54 PM\nAko se turnir uopšte bude igrao, na njemu će sigurno igrati one teniserke koje će se boriti za plasman na WTA Šampionat. To su obično devojke od 6. do 11. mesta. Što je odlično! Uostalom prva i druga teniserka sveta na jednom turniru...malo li je?\nSep 3rd, 2008, 07:04 PM\nizgleda da ga opet nece biti zasto govore da ce biti kad ga nema TSS 1.\nSep 3rd, 2008, 07:42 PM\nSutra ću razgovarati sa ljudima iz WTA-a, pa će sve biti jasnije. Još postoji šansa, valjda...\nSep 3rd, 2008, 08:14 PM\nSep 3rd, 2008, 08:59 PM\nnadam se 1.\nSep 4th, 2008, 01:37 PM\nSep 4th, 2008, 05:21 PM\nKONAČNO: : : Sajtu Tenis Srbija potvrđeno je u vrhu Ženske teniske Asocijacije da će Beograd skoro sigurno u oktobru 2009. godine ugostiti WTA turnir sa nagradnim fondom od 700 hiljada dolara!\nOPŠIRNIJE WWW.TENISSRBIJA.CO.NR www.ekonomskevesti.com Instagram\nSep 4th, 2008, 08:26 PM\nOct 9th, 2008, 12:26 AM\nNov 9th, 2008, 05:13 PM\nTo some of us, this is still too good to be true, so until I see it myself (I mean the tournament itself), I probably won't believe it TennisFlip.com - Tennis Social Network


Rabljeni Volvo EC140 bageri oglasi za prodaju - Kina - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Građevinarska oprema > Volvo > Volvo EC140 > Kina\nRabljeni Volvo EC140 građevinarska oprema iz Kina\nLista oglasa iz kategorije građevinarska oprema iz Kina. Mozete sortirati polovne Volvo EC140 građevinarska oprema po ceni, godini proizvodnje ili modelu.Koristite navigaciju na levoj strani da ubrzate pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na oglase iz građevinarska oprema iz drugih zemalja.\nVolvo EC 140 B LCZadnji pregled: excellent, Opća stanje (1-5): 5, Motor: Volvo D3.8E, Bruto težina: 12920, Snaga motora: 104.69, EPA označeno: Da, Oznaka CE: Da, Kapacitet spremnika: 660000, Emisijski razred: Faza IV, Širina gusjenice: 50, Pretok pomoćne hidraulike: 236, Transportne dimenzije (DxŠxV): 7720*2490*2800, Izvorna boja: yellow, Duljina palice: 230\nVolvo EC 140 B LCZadnji pregled: 5, Opća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 2, Stanje podvozja: GOOD, Motor: volvo, Bruto težina: 13603, Snaga motora: 220.26, EPA označeno: Da, Oznaka CE: Da, Kapacitet spremnika: 1.2e+006, Emisijski razred: Faza II, Širina gusjenice: 60, Pretok pomoćne hidraulike: 150, Transportne dimenzije (DxŠxV): 7560*2800*3050, Izvorna boja: YELL\nVolvo EC 140 B LCZadnji pregled: Mar 2019, Opća stanje (1-5): 5, Broj prijašnjih vlasnika: 1, Stanje podvozja: good, Motor: Volvo, Bruto težina: 13800, Snaga motora: 93.81, Kapacitet spremnika: 800000, Širina gusjenice: 259, Transportne dimenzije (DxŠxV): 7700*2590*2830, Izvorna boja: yes, Zemlja proizvodnje: KR, Uvjeti isporuke: FAS FOB CFR CIF EXW


Ivan Miletić Milbridge: Dositej u Australiji – Страна 2 – Australiana Serba\nKao neko ko živi i radi u Australiji, ali posluje i u Srbiji, šta bi poručili našim ljudima iz dijaspore ili strancima koji razmišljaju o ulaganju u srpsku privredu?\nNašim ljudima u inostranstvu bih generalno poručio da češće svraćaju u zemlju svog porekla. Na moje veliko iznenađenje, naišao sam na ljude koji po 20, 30 ili 40 godina nisu dolazili kući, a nisu bili u političkom egzilu. Srbija je zemlja koja se konstantno menja. Dolazim bar jednom godišnje i to mogu najbolje da vidim. Možda se ljudima koji žive u Srbiji to tako ne čini, ali ja volim da kažem da je to kao što roditelji stalno imaju pred očima svoje dete i misle da je to dete uvek isto, nemirno, pa ih nervira kad je neposlušno, a vole ga neizmerno. Onda dođe neki rođak koji ne dolazi često i najbolje vidi koliko brzo to dete raste, razvija se i menja na bolje. Isto je i sa ljudima koji žele da žive napolju, a posluju u Srbiji. Nemoguće je imati jasnu sliku i uspešno poslovanje, ako se makar jednom u 6 meseci ne dođe da se obiđe i to drugo mesto poslovanja, vide radnici i porazgovara sa njima, sretne sa računovođom ili advokatom i porazgovara sa njima, sretne sa klijentima i poradi na tome da poslovni odnos bude još bolji. Isto važi i za organizovanje poseta Australiji za rukovodioce ili zaposlene u svojoj firmi, klijente i ključne partnere. Kao i za sve, za uspeh je potrebna razmena ideja, ljudi i kapitala.\nKoje su prednosti, a koji nedostaci ulaganja u Srbiju? Kako ulagač može da zaštiti svoje interese?\nOvo je vrlo kompleksno pitanje, ali ću pokušati da dam jednostavan odgovor. Prednosti su niža poreska stopa nego u Australiji i niži troškovi poslovanja zbog nažalost niske cene rada u Srbiji. Lično mislim da je najveća greška nakon promene vlasti u Srbiji 2000. godine bilo to što je definisana strategija za privlačenje investitora, koja podrazumeva ponudu kvalifikovanih radnika kao jeftine radne snage. Ova politika je čak ušla i u ugovore za investiture, koje država praktično tera da se obavežu na isplaćivanje minimalnih ličnih dohodaka na dug vremenski period. Ova strateška greška je i dovela do toga da Srbija bude na niskom razvojnom nivou, jer poslodavce zapravo više interesuje kvalitetna i obrazovana, a ne jeftina radna snaga, koja nije motivisana da pruži maksimum i unese inovacije, već samo za onu osnovnu relaciju – ja dođem na posao, a ti me platiš. Jeftina radna snaga je zato automatski glavna kočnica i najveća mana i za investitora.\nUlagač kao i svuda u svetu najbolje može da zaštiti svoje interese tako što čim počne realizacija investicije angažuje dobre advokate. To je važno bez obzira da li se radi o Australiji, Britaniji, Nemačkoj ili Srbiji. Kada završi pravni okvir za investiciju onda mora da nađe adekvatnu finansijsku instituciju, koja će mu garantovati kapital na tržištu, kreditne aranžmane i međunarodne transakcije. Nakon toga mora da okupi dobar tim za realizaciju investicionog projekta. Država u Srbiji voli da se meša u taj segment svojim zakonom o radu, koji je nasleđen iz samoupravnog socijalizma i izlazi iz okvira propisanih normi o odnosima poslodavac–radnik u razvijenom svetu. Takođe, država se tu meša i određivanjem ekstremno niskih zarada za radnike, što poslodavcima ne pomaže već odmaže, jer im uskraćuje mogućnost da motivišu zaposlene različitim bonusima, provizijama i sličnim novčanim nagradama, koje bi im isplaćivali uz regularni lični dohodak. Propisivanjem tako niskih zarada i platnih razreda poslodavcu se onemogućava i da se zaštiti od korupcije, curenja poverljivih informacija, neregularne konkurencije, pa čak i organizovanog kriminala. Definisanjem niskih primanja i drugim odredbama zakona o radu, koje su nasleđene iz vremena samoupravnog socijalizma, država investitorima uskraćuje i mogućnost da na adekvatan način dovedu važne ljude iz svog menadžmenta recimo iz Australije, pošto se u tom slučaju javlja problem kako će ti menadžeri servisirati svoje eventualne dugove kod komercijalnih banaka u inostranstvu, pošto Zakon o deviznom poslovanju u Srbiji nameće neverovatne restrikcije. To je veliki problem, kao i nepostojanje finansijskih institucija iz prekookenaskih razvijenih zemalja, kao što su Kanada, SAD i Australija.\nNa isti način nepovoljno utiču i zastareli zakon iz 1977. o privrednim prestupima ili recimo zakon o deviznom poslovanju. Zakon o privrednom prestupu iz 1977. definiše ulogu radničkog saveta, radničke kontrole, oružanih snaga SFRJ, krivičnog zakonika SFRJ, saveznog suda, saveznog javnog tužioca, i sličnih nepostojećih institucija i funkcija. Zanimljivo je da je taj Zakon o privrednim prestupima menjan poslednji put 2005. godine, kada SFRJ već uveliko nije postojala, kao recimo ni radnički saveti, i pri tome se često primenjuje i na osnovu njega funkcionise Privredni sud u Srbiji. Upravo zato sam najpre istakao da investitor na samom početku mora da ima dobar tim advokata, jer se u Srebiji po sistemu nasleđenog kontinuiteta sprovode mnogi zakoni iz vremena SFRJ, koji su definisani za državu koje više nema, ekonomski i politički sistem koji više ne postoji i državnu administraciju, koja je bila mnogo drugačija, ali su zakoni još tu i sudovi ih sprovode u delo.\nPosvećeno se bavite i obrazovanjem najmlađih generacija srpske dijaspore u Australiji i dosta vremena, energije i novca ulažete u školu srpskog jezika „Dositej“ u Kamberi. Šta Vas je motivisalo da započnete ovakav plemenit obrazovni projekat? Kako je škola zamišljena?\nHteo bih prvo da napomenem da sam pre odlaska u Australiju 2000. godine petnaestak godina svog života posvetio radu sa decom i omladinom, u okviru Saveza izviđača Palilule ili skauta Palilule, kako smo tada voleli da zovemo sebe. Tu sam prošao put od običnog izviđača, preko vodnika, vođe čete, zamenika načelnika odreda, načelnika opštinske organizacije i generalnog sekretara do člana izvršnog odbora. U suštini sam od svoje petnaeste godine izgrađivao sebe u organizaciji koja smatra da bez posvećenog rada sa decom i omladinom jedna država ili društvo ne mogu biti prosperitni i napredni. Po odlasku u inostranstvo, uočio sam da je najveći nedostatak dijaspore nepostojanje organizacija i institucija koje se posvećeno bave razvojem dece i omladine. Smatram da je to razlog što je dijaspora krizi i što su se njihove aktivnosti svele na kulturno–umetničko društvo i pogrebni zavod. Što se Australije tiče, ovde živi mnogo naših ljudi i to naročito dece. Međutim, izuzev igranja narodnih kola gotovo da ne postoje druge aktivnosti za decu i omladinu i druge etničke grupe daleko prednjače u svemu. Kao roditelj koji ima dva dečaka, želja mi je da se ne odvoje od svojih korena i da nađu način da očuvaju svoj jezik i kulturu, što vidim da i oni sami žele.\nMoja supruga je došla na ideju da bi bilo dobro napraviti program škole jezika pri parohiji crkve Svetog Save u Kamberi. Napravila je plan i program na oba jezika i doživela da lokalni sveštenik SPC nema razumevanja za ideju škole srpskog jezika pri crkveno–školskoj opštini. Onda sam ja rešio da investiram u decu i omladinu, odvojio sredstva i pomogao joj da pokrene školu sama. Školu smo simbolično nazvali Dositej po Dositeju Obradovicu. Zbog odsustva škola srpskog jezika u Australiji, naša deca su ovde primorana da uče maternji jezik na jedan primitivan način, kao u vreme pre Dositeja Obradovica. Zato sam, figurativno rečeno, pokrenuo Dositeja da krene u misiju.\nKoliko je interesovanje i koliko ste zadovoljni dosadašnjim rezultatima i podrškom lokalne srpske zajednice?\nInteresovanje roditelja je ogromno i ne možemo za sada da primimo svu decu. Pošto naše porodice ovde obično imaju od dvoje do četvoro dece, vrlo brzo se uz interesovanje nekoliko porodica popune kapaciteti. Na srpsku zajednicu se ne oslanjamo, jer nismo naišli na pozitivan odziv i podršku crkve za projekat. U Kamberi ne postoji srpski klub, ali nam je naša ambasada izašla u susret. Međutim, sadašnja zgrada ambasade Srbije, koja se iznajmljuje, nije adekvatna za školsku nastavu. Dobro je što postoji ideja da Srbija izgradi novu zgradu ambasade i prestane da plaća rentu za sadašnji objekat, a mi pokušavamo da se izborimo da se u postojeći projekat uključi i aneks za školski objekat. Postoji i objekat stare rezidencije SFRJ, koji je po dogovoru o sukcesiji nasledila Srbija, a koji bi mogao da se renovira za potrebe škole, ali on trenutno iz tehničkih razloga nije u funkciji i zahteva određene investicije. Pored prostora za nastavu, problem je pronaći i učitelje za nastavu na srpskom. U narednom periodu, biće neophodno da se iznajmi prostor i angažuju kvalifikovani nastavnici srpskog, što će povećati troškove i pasti na teret roditelja učenika ako to ne rešimo na adekvatan način. Kako ne bi došlo do toga, za sada primamo ograničen broj đaka.\nKao neko ko je odrastao i živeo u Beogradu do 2000. godine, kako pamtite svoj rodni grad iz vremena Vašeg detinjstva i mladosti? Kako danas doživljavate svoju postojbinu?\nJa Beograd volim da živim, a ne da pamtim. Upravo iz tog razloga gledam da dođem bar jednom godišnje, kako često kažem, “na izvor po vodu”. Dođem, okrepim se, izvidam rane junaćke iz velikog sveta, vidim prijatelje i rodbinu, šetam se, udišem vazduh, sećam se… Najviše volim šetnju Kalemegdanom i preko Brankovog mosta. Odem peške preko Brankovog do Ušća, gledam u Pobednika, setim se nekih svojih mladalačkih dana… Dete sa Karaburme poraslo, otišlo u daleki svet i stiglo do australijskog Pentagona. To kažem zato što sam stigao da budem i rukovodilac u Ministartsvu odbrane Australije, na nekim zanimljivim tehnološkim projektima.\nSrbija je lepa zemlja koja ima nesreću da bude na putu raznih velikih vojski. Što su preci pravili, njihovi sinovi i ćerke su morali da obnavljaju, i tako generacijama. Gledajući iz ugla velikog sveta, Srbija ima vrlo talentovan narod i vrlo ograničene resurse, valjda zato što stalno mora da se diže iz pepela. Raskrsnica Nemanjine i Miloša Velikog je najbolji primer koliko puta u 70 godina su zgrade morale da budu zidane i obnavljane posle rušenja, i tako stalno u krug.\nKako je došlo do toga da se preselite u Australiju?\nVolim da kažem da sam se umorio tražeći promene, ali i zato što stalno obnavljamo zgrade koje su naši preci pravili, pa obnavljali. Smatram sebe veteranom borbe za bolji život dece u Srbiji, koji se u završnici umorio, naljutio i otišao. Drugi su posle toga završili moj posao. Krenuo sam sa borbom da mogu da čitam ono što želim, a tu mislim na protest za prvi broj časopisa Srpska reč u Pionirskom parku. Posle su došli 9. mart, Vidovdanski sabor, predizborni mitinzi Milana Panica, protesti iz ‘96. i još ko zna šta… Posle svega toga sam rešio da idem u Australiju. Igrom slučaja sam preko razmene izviđača u januaru ‘96. otišao u Australiju na kampovanje i dopalo mi se. Četiri godine kasnije stigoh ovde da započnem novi život, tamo negde daleko.\nKakvo je Vaše iskustvo života u ovoj zemlji, koja je, čini mi se, mnogo bliža Srbiji i Evropi nego što se obično misli?\nOno što me je privuklo Australiji tog januara ’96. su organizovanost i uređenost sistema. Procenio sam kao mlad čovek da u takvom jednom sistemu mogu da ostvarim svoj maksimum i ostvarim neke neostvarene snove. Mogu da kažem da sam bio u pravu.\nZašto ste izabrali baš Kamberu i šta Vas vezuje za ovaj grad?\nU Kamberu me je odveo posao, jer sam dobio zaposlenje u Ministarstvu odbrane Australije, a to je ovde kao i u Srbiji sve skoncentrisano u glavnom gradu. Inače, u Sidneju sam proveo najviše vremena i izgradio sebe kao profesionalca za najveće poslovne izazove i nemoguće misije.\nNa čemu trenutno radite? Šta Vas najviše motiviše i daje Vam elan da nastavite sa svojim aktivnostima uprkos svim izazovima?\nTrenutno radim na zanimljivim tehnološkim projektima za budućnost. Vrlo interesantno i inspirativno! U pitanju su poslovi od velikog poverenja i sa velikim izazovima. Ne želim da zvučim neskromno, ali zaista radim na projektima predviđenim za najbolje profesionalce u ovoj zemlji i namenjenim za opšte dobro. To me i vodi ka tome da stremim najboljim rezultatima i doprinesem široj zajednici da ostvari svoje rezultate. Investiram u budućnost i kroz školu srpskog jezika „ovde daleko“.\nAustraliana Serbahttps://www.australianaserba.com/ivan-miletic-milbridge-dositej-u-australiji/https://www.australianaserba.com/wp-content/uploads/2017/03/12795078_10207399077507659_942701479236790470_o-e1489024428987-1024x971.jpghttps://www.australianaserba.com/wp-content/uploads/2017/03/12795078_10207399077507659_942701479236790470_o-e1489024428987-150x150.jpg 2017-03-09T03:46:52+00:00 Australiana SerbaSponeAir Serbia,Australija,Belgrade,Beograd,Canberra,dijaspora,DOSITEJ Serbian Language School,Eagle Space Group,Eagle Space Travel,Ivan Milbridge,Ivan Miletić,Ivan Miletić Milbridge,JAT,Kalemegdan,Kambera,Maria Milbridge,Ministarstvo odbrane Australije,privreda,Rio Tinto,Sidnej,škola srpskog jezika,Srbija,SydneyKao neko ko živi i radi u Australiji, ali posluje i u Srbiji, šta bi poručili našim ljudima iz dijaspore ili strancima koji razmišljaju o ulaganju u srpsku privredu? Našim ljudima u inostranstvu bih generalno poručio da češće svraćaju u zemlju svog porekla. Na moje veliko iznenađenje, naišao sam...Australiana Serba australianaserba@gmail.comAdministratorAustraliana Serba


Da li zubi stare i možemo li to spriječiti? |\nHome / AKTUELNOSTI IZ STOMATOLOGIJE / Da li zubi stare i možemo li to spriječiti?\nin AKTUELNOSTI IZ STOMATOLOGIJE, Članci 25/04/2022\t0 1081 Views\nKao i svi organski sistemi i zubi su podložni procesima starenja. Sama zubna struktura troši se tokom života i za njezino trošenje najzaslužnije su dvije grupe uzroka.\nPrva grupa uzroka su kiseline koje uglavnom dolaze iz namirnica poput agruma, što zbog žvakanja svježeg voća poput naranče, limuna, grejpa, mandarina ili njihova cijeđenja u obliku sokova. Gazirana pića sadrže citrate koji imaju štetno djelovanje na caklinu zuba. Tako se preporučuje izbjegavanje takvih pića. Ako se već konzumira sok na bazi citrata onda ih treba piti razrjeđene uz ispijanje čaše obične vode nakon soka uz mućkanje vode u ustima kako bi se kiselina uklonila sa zuba. Kiseli medij u ustima i prekomjerno otapanje cakline takođe može nastati zbog želučanog refluksa ili pojačane želučane kiseline pa se starenje zuba liječi i terapijom poremećaja želuca.\nDrugu grupu uzroka starenja zuba je nepravilnost zagriza. Najčešće se povezuje sa ortodontskim anomalijama ili stomatološkim protetskim radovima poput krunica ili mostova, a koji nisu napravljeni u najboljem zagrizu. U tim slučajevima međusobni odnos i kretanje zuba izaziva prekomjerno trošenje. To je posebno prisutno kod prednjih zuba pa se naši sjekutići tokom života troše i smanjuju. Poremećaji zagriza često su u podlozi noćnog stiskanja i škripanja zuba.\nIspravljanje zagriza i uspostava pravilnih odnosa zuba gornje i donje čeljusti u velikoj će mjeri usporiti proces starenja zuba i pomladiti naš izgled. Danas uz razne ortodontske aparate imamo i različite sisteme potpuno nevidljivih folija, tj. alignera, kojima se ispravlja položaj zuba i poboljšava zagriz.\nprevencija starenje zuba\t2022-04-25\nTagged with: prevencija starenje zuba\nNext: Razlozi pojačane osjetljivosti zuba


„Rukovodstvo pokrajinskog javnog servisa uvek je bilo otvoreno za razgovor i saradnju sa predstavnicima Sindikata Nezavisnost i zbog toga iznenađuje njihovo, današnje, obraćanje putem otvorenih pisama i medija“, navelo je rukovodstvo RTV u saopštenju.\nRTV je dodala da se u toj kući preduzimaju mere kolektivne i individualne zaštite.\n„Na osnovu razvoja epidemiološke situacije, odluka i preporuka nadležnih državnih i zdravstvenih organa, sopstvene procene rizika i utvrđenih prioriteta, primenjuju se mere preventivne zaštite – odgovarajuće organizovanje radnih procesa, upotreba zaštitnih sredstava i ponašanje kojim se mogućnost prenošenja infekcije virusom korona svodi na najmanju moguću meru tokom obavljanja radnih aktivnosti. O svim merama blagovremeno se obaveštavaju svi zaposleni, koji imaju obavezu da ih sprovode ili primenjuju“, dodaje se.\nRTV, kako navodi rukovodstvo, preduzima sve mere iz svoje nadležnosti, u kontinuitetu se obezbeđuju dovoljne količine zaštitnih sredstava i opreme i razvija funkcionalan sistem kojim se omogućava zaposlenima da imaju na raspolaganju sva potrebna saznanja i sredstva za ličnu zaštitu od infekcije.\nZbog ozbiljnosti teme, generalni direktor JMU „Radio-televizije Vojvodine“ Miodrag Кoprivica, pozvao je predstavnike Sindikata „Nezavisnost“ da i u neposrednom razgovoru dobiju odgovore na sva pitanja.\nPovereništvo Granskog sindikata kulture, umetnosti i medija „Nezavisnost“ u Javnoj medijskoj ustanovi Radio-televizija Vojvodine (RTV) prethodno je zahtevalo od rukovodstva RTV da im u što hitnijem roku dostavi precizne informacije o tome ima li u kolektivu radnika zaraženih koronavirusom, koliko ima takvih slučajeva i koje mere su preduzete da se zašitite njihova prava, ali i zdravstvena bezbednost svih ostalih radnika RTV-a.\nPovereništvo sindikata „Nezavisnost“ je saopštilo da je od brojnih članova dobilo informaciju „o spekualcijama da u pokrajinskom javnom servisu ima inficiranih, ali da se od zaposlenih ti podaci kriju“.\nIzveštavanje o koronavirusu Koronavirus RTV Sindikat Nezavisnost\n← Dugogodišnji novinar Glasa Amerike Elez Biberaj na čelu VOA\nVasović: Bujošević zakasnio s prijavom za direktora RTS →


You are here: Home / Planinarski domovi – Crna gora\nAko se spremate u pohode crnogorskim planinama: Durmitoru, Prokletijama, Lovcenu, Bjelasici, Komovima… ovdje možete pronaći korisne kontakte planinarskih domova\nPlaninarski dom "Dzambas"\nKrsta matijevic says:\n12. October 2015. at 10:13\nMoje ime je matijevic krsta,iz beograda, radim u plivackom klubu “11.april” i voleli bi da dovedemo 20-30 tak dece (uzrast 10-13 god)na planinarenje u periodu avgust 2016.godine. Molom vas da nsm date neku ponudu u kojoj bi bilo i usluga vodica. Pozdrav krsta