MISTERIJA HAKERSKOG NAPADA KOJI JE IZAZVAO PANIKU: Niko ne zna šta se dogodilo i šta ako se PONOVI\nŠTA ČEKA TURSKU VOJSKU U SIRIJI: Posle uništenja 50 tenkova, Kremlj poslao 5\t85\nTražili otkup između 300 i 600 dolara\n13.05.2017. 12:45h 29.05.2017. 14:28h\nBritanska vlada još uvek ne zna ko stoji iza jučerašnjeg globalnog sajber napada koji je poremetio rad zdravstvenog sistema Velike Britanije, izjavila je ministarka unutrašnjih poslova Amber Rad.\nNAJOPASNIJI HAKERSKI NAPAD KOJI JE POGODIO SVET PROCURIO IZ NSA? Na udaru i kompjuteri ruskog MUP!\nNAJVEĆI HAKERSKI NAPAD IKADA PRETI DA PARALIŠE SVET Počelo u Britaniji a do sada pogođeno 99 zemalja\n"Nismo u mogućnosti da vam kažemo ko stoji iza napada. Taj posao (istrage) je i dalje u toku", rekla je ona.Britanska ministarka policije je navela da Nacionalni centar za sajber bezbednost sarađuje sa zdravstvenom službom u toj zemlji kako bi se osiguralo da napad bude obuzdan i ograničen, dok Nacionalna agencija za borbu protiv kriminala radi sa svima njima na otkrivanju odakle je napad došao.\nSvetske agencije su objavile da je juče u najmanje 74.000 hakerskih napada softverom koji blokira kompjuter i ne dozvoljava njegovo korišćenje dok se hakerima ne isplati otkup (rensomver) obuhvaćeno oko 100 država sveta i da je korišćen virus kojeg stručnjaci nazivaju "WCry" i "WannaCry".\nIza masovnih hakerskih napada uz traženje otkupa, koji su u petak izvedeni na bolnice i kompanije širom Evrope, nazire se navodni procureli sajber virus američke Nacionalne bezbednosne agencije (NSA), navode pojedini mediji.\nŠTA ČEKA TURSKU VOJSKU U SIRIJI: Posle uništenja 50 tenkova, Kremlj poslao jasnu poruku Erdoganu! (VIDEO) 5\t85


„Limotehna“ i „Rekreativke“ pobjednici OSI „Velika Kladuša 2019 | Radio Velika Kladuša\n„Limotehna“ i „Rekreativke“ pobjednici OSI „Velika Kladuša 2019\nZavršnica Općinskih sportskih igara „Velika Kladuša 2019“ koja je održana u subotu, 29.juna dala je konačan odgovor ko su sveukupni pobjednici ovogodišnje manifestacije u muškoj i ženskoj konkurenciji. Nakon odigranih utakmica seniorskog malonogometnog turnira titulu sveukupnog pobjednika ponijela je ekipa „Limotehna“ u muškoj, te ekipa „Rekreativke“ u ženskoj konkurenciji.\nSeniorski malonogometni turnir sa utakmicama polufinala, susreta za treće mjesto i finalne utakmice koji je priređen za samu završnicu manifestacije bio je jako zanimljiv i atraktivan do samog kraja. Okončan je pobjedom ekipe „Limotehna“ nad ekipom „Euroklas“ rezultatom 5:0, dok je treće mjesto pripalo ekipi „Akrobat“.\nPoslije okončanja malonogometnog turnira uslijedilo je proglašenje pobjednika i dodjela nagrada i priznanja najuspješnijima u svim disciplinama na ovogodišnjim Općinskim sportskim igrama. Nagrade su uručili predsjedavajući Općinskog vijeća Fikret Bašić, predsjednik Općinskog sportskog saveza Velmir Zahirović, te predsjednik i član Organizacionog odbora Senad Okanović i Kasim Karajić.\nOpćinske sportske „Velika Kladuša 2019“ u proteklih 20 dana realizirane su u muškoj i ženskoj konkurenciji u raznim kategorijama i disciplinama, a ove godine po prvi put su održani i biciklijada, te turnir u malom nogometu za djecu do 12 godina.\nGeneralni pokrovitelj manifestacije bila je Općina Velika Kladuša, a medijski pokrovitelj Radio Velika Kladuša.\nPregled svih dobitnika na Općinskim sportskim igrama\n„Velika Kladuša 2019“\n1. SABAHET HADŽIĆ\n2. HASAN GREDELJ\n3. SAMIR ŠAKANOVIĆ\n1. BERINA MURIĆ\n2. NEJLA DIDOVIĆ\n3. LEJLA DIDOVIĆ\n1. HAASIN KARAJIĆ\n2. BENJAMIN MURIĆ\n3. ERMIN BEGANOVIĆ\n1. GRILL EDY\n– POSEBNO PRIZNANJE: FAIR PLAY EKIPA: REKREATIVCI (Nogometna Veteranska ekipa)\n– POSEBNO PRIZNANJE za doprinos u razvoju i promociji manifestacije: AKROBAT\n– POSEBNO PRIZNANJE za doprinos u razvoju i promociji manifestacije: ANES NURKOVIĆ\n– POSEBNO PRIZNANJE: NAJMLAĐI UČESNIK NA KROSU: ELDAR ZAHIROVIĆ\n– POSEBNO PRIZNANJE: NAJSTARIJI UČESNIK NA KROSU: MIDHAT KURTOVIĆ\n– SVEUKUPNI POBJEDNIK (KATEGORIJA ŽENE): „REKREATIVKE“\n– SVEUKUPNI POBJEDNIK (KATEGORIJA MUŠKARCI): „LIMOTEHNA“\nServisne informacije, nedjelja, 30. juni 2019.


Nalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Poluprikolice > Kaiser\nKiper poluprikolice (15)\nPoluprikolice za autotransporter (12)\n3 ESSIEUX DONT 1 AUTO VIREUR RAMPES DOUBLES PTRA 5 (1)\nORIGINAL SSB (1)\nPolovna Kaiser poluprikolice na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Kaiser poluprikolice mašina koje su za prodaju. Kaiser poluprikolice oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Kaiser poluprikolice u Brend sekciji.\nKaiser ORIGINAL SSB\nKaiser 3 ESSIEUX DONT 1 AUTO VIREUR RAMPES DOUBLES PTRA 5\nKaiser Semi reboqueBruto težina: Da\nKaiser Semi reboqueGodina registracije: 1979


Tesline isporuke rastu uprkos nestašici i zatvaranju fabrika | PC Press\nTesline isporuke rastu uprkos nestašici i zatvaranju fabrika\n6. april 2022. 8. april 2022. Nenad Gajic\nKompanija je objavila da je isporučila ukupno 310.048 vozila u prva tri meseca 2022. godine.\nVeće isporuke u odnosu na prošlu godinu\n„Ovo su bila izuzetno teška tri meseca, zbog prekida lanca snabdevanja i politike u Kini zbog pandemije“, napisao je Musk na Twitter-u ubrzo nakon što je Tesla objavila vest o isporukama.\nProšlog meseca je kompanija dva puta obustavila proizvodnju u svojoj gigafabrici u Šangaju, svom najvećem proizvodnom pogonu. Uprkos tim zastojima, 310.048 vozila koje je Tesla isporučila u prvom kvartalu predstavlja povećanje od 68 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Takođe povećanje je veće i u odnosu na prvi kvartal 2021.godine, kada je kompanija isporučila približno 184.400 automobila.\nPrema izveštajima kompanije, Model 3 i Model Y činili su većinu isporuka u prvom kvartalu 2022. godine, odnosno 295.324 tih modela isporučeni su od početka godine.\nTokom istog vremenskog perioda, kompanija je proizvela 305.407 vozila, što nije beznačajan podvig kada se uzmu u obzir problemi lanca snabdevanja koji su uticali na Teslu i mnoge druge proizvođače automobila.\nPročitajte i: Tesla ima loše vesti za svoje kupce\nTakođe, u prvom kvartalu Tesla je počela da isporučuje vozila iz svoje gigafabrike vredne 5,5 milijardi dolara u Grenheide-u u Nemačkoj. Kompanija planira da proizvodi 500.000 automobila godišnje iz fabrike u Nemačkoj.\nTagovi: Tesla, tesla automobili\n← Padaju optužbe na račun TikToka i radnih uslova\nSamsung Smart Monitor M8 u fazi prednaručivanja →


Udruženje građana "Roditeljski centar" Zrenjanin: Verovali ili ne....Trudnice čekaju izbore\nуторак, септембар 11, 2007\nVerovali ili ne....Trudnice čekaju izbore\nUdruženje građana "Roditeljski centar" je ogorčeno zato što se otvaranje novog porodilišta u Zrenjaninu koristi u predizbornoj kampanji dok se trudnice odn. porodilje još uvek porađaju u staroj bolnici u kojima su uslovi nehumani i neodgovarajući !\nStaro porodilište je mimo svih normi; ima jednu tuš kabinu i tri toaleta , dve sobe sa po 15 neadekvatnih kreveta (svaka) a po krevetićima za bebe često šetaju razni insekti. I dok se otvaranje najavljuje već više od osam meseci ( primetićete aktivnost pred izbore januara 2007.) pretpostavljamo da će se ono (porodilište) maksimalno iskoristiti marta 2008. kada će biti održani izbori a do tada ....\nU Zrenjaninu se rodi svake godine oko 200 beba manje , u 2006. rodilo se oko 1200, a uslovi rađanja i rada medicinskog osoblja su na nezavidnom nivou. Napomenimo da se u ovom porodilištu porađaju žene iz Zrenjanina i svih okolnih mesta a budući da je 2007. u Vojvodini proglašena godinom trudnica mi se u Udruženju pitamo koliko sluha za natalitet imaju čelnici naše opštine i vladajućih stranaka.\nmamica је рекао...\nSramota je da se takve stvari koriste za kampanju dok porodilište zvrji prazno!\n20. септембар 2007. 10:45


Lari King je intervjuisao i Slobodana Miloševića: “Srbi nisu ni anđeli ni đavoli”! (FOTO) - Naši u svetu\nObjavljeno 23/01/21 u 22:00\nA na njegovoj dugoj listi sagovornika našli su se i figure iz javnog života Srbije, koja je takođe pominjana u razgovorima sa nekim američkim zvaničnicima.\nKing je tako intervjuisao Slobodana Miloševića, bivšeg predsednika SRJ, i košarkaškog asa Vladeta Divca, dok se ime naše zemlje pominjalo u intervjuima sa nekadašnjom državnom sekretarkom SAD Medlin Olbrajt i Donaldom Trampom, bivšim američkim predsednikom.\nIntervju uživo sa Miloševićem odigrao se 22. decembra 1994, kad je King govorio o ratu u bivšoj Jugoslaviji i primirju koje je izdejstvovao nekadašnji predsednik SAD Džimi Karter.\n– Da li je predsednik Milošević u pravu? Hoće li ovo okončati nasilje u susednoj Bosni? – upitao je King, prema transkriptu objavljenom na portalu Unconqueredbosnia.tripod.com.\nMilošević je rekao da je njegov sastanak sa Karterom bio “veoma dobar” i izrazio nadu što se tiče obustavljanja neprijateljstava i nastavka mirovnog procesa.\nA post shared by Слободан Милошевић (@milosevic_srj)\n– Gajite nadu ili predviđate to? – upitao ga je voditelj.\n– Pa, ja sam zaista optimista. Mogu reći da predviđam to – odgovorio je Milošević.\n– Šta je drugačije ovog puta?\n– Pa, ako se nadate dobrom možete se nadati bez razloga. Ali ako predviđate nešto, onda znate da su stvari sazrele da budu pozitivna evolucija. Mislim da je to ovde slučaj.\nKing je upitao bivšeg predsednika koji je njegov i cilj Srbije.\n– Ima mnogo ciljeva. Prvi cilj je prvi nacionalni interes svih Srba i svih građana Srbije i Jugoslavije. To je mir u regionu. Potom, naravno, i uspešan razvoj – rekao je Milošević.\nNa pitanje da li bi voleo da vidi asimilaciju bosanskih Srba u Srbiji, bivši predsednik je odgovorio da smo mi “jedan narod i u svakom slučaju već spojeni”. Milošević je otkrio Kingu da je činjenica koju svet ne zna ta da je “Srbija od početka bila za mir i očuvanje teritorijalnog integriteta Jugoslavije”.\nKad se King dotakao ratnih zločina, Milošević je rekao da “Srbi nisu ni anđeli ni đavoli”.\n– U tom građanskom ratu u Bosni i Hercegovini nema nevinih strana. Sve strane su krive, samo su građani nevini, pate bez obzira na nacionalnost – naveo je on.\n– Dakle Srbi su više krivi od svih ostalih – nastavio je voditelj.\n– To nije istina zbog činjenice da je rat nametnut Srbiji – odvratio je Milošević, kojem se King zahvalio na “retko davanom intervjuu”.\nMilošević je takođe porekao da Srbija nabavlja oružje Srbima u BiH i da je njen cilj “velika Srbija”. Još jedno zanimljivo pitanje je bilo kako se slažu on i Radovan Karadžić.\n– Da li su stvari bolje među vama? – upitao je King.\n– Ne razumem vas.\n– Kako se slažete vi i vođa bosanskih Srba?\n– Ja uopšte nisam u skladu sa njim. Ne slažemo se – odgovorio je.


Šta raditi ako se automobil pokvari na putovanju po SrbijiSrbija Za Tebe\nSrbija/Blog/Putovanja/Sta raditi ako se automobil pokvari na putovanju po srbiji\nŠta raditi ako se automobil pokvari na putovanju po Srbiji\nPrilikom planiranja putovanja najčešće do detalja analiziramo krajnju destinaciju, smeštaj, način na koji ćemo iskoristiti vreme i druge benefite koje sa sobom donose poslovna ili privatna putovanja. Ono na šta smo retko toliko usredsređeni je sam put do krajnjeg cilja, koji takođe treba osigurati u najvećoj mogućoj meri.\nUkoliko putujete sopstvenim automobilom, najveće su šanse da će sve proći u najboljem redu, ali treba razmotriti i mogućnost neočekivanog kvara na putu, pucanja gume ili sličnog problema koji (možda) ne možemo uvek sami rešiti. Možete se osećati kao profesionalci za polovne automobile ali nekada je zaista potrebna stručnija pomoć na putu, pa smo se u nastavku teksta fokusirali na moguća rešenja za nepredviđene situacije na putevima Srbije.\nPomoć na putu - kako funkcioniše?\nPomoć na putevima obezbeđuju osiguravajuće kuće i udruženja. Kada se dogodi nepredviđena situacija u putu, potebno je da pozovete pozivni centar osiguravajuće kuće, detaljno objasnite problem, i strogo pratite njihova uputstva sve dok tim za pomoć ne stigne na lice mesta. Kako biste uopšte imali na raspolaganju podršku osiguravajuće kuće, neophodno je kupite paket osiguranja koji vam najviše odgovara.\nOpcije za osiguranje u Srbiji su mnogobrojne, a najčešće pominjanja udruženja u vezi sa ovom temom su AMSS, Atlas, DDOR Novi Sad i Dunav osiguranje. Pravila se svuda u najvećoj meri poklapaju, pa vam predstavljamo kompletnu proceduru pomoći na putu koju pruža Auto-moto savez Srbije.\nUplata osiguranja - paketi pomoći\nKako biste imali na raspolaganju pomoć AMSS-a, neophodno je da najmanje 7 dana pre putovanja uplatite odgovarajući paket pomoći na putu. Bitno je da ispoštujete ovaj rok, jer ugovor počinje da važi tek nakon 6 dana od momenta potpisivanja, pa od njega nećete imati nikakve koristi ako ga potpišete, na primer, dva dana pred petodnevno putovanje.\nPaketi pomoći obuhvataju različite vrste usluga. Neke od njih na koje trebate obratiti pažnju prilkom potpisivanja ugovora su sledeće:\n● Popravka manjeg kvara na licu mesta - podrazumeva jednostavnu intervenciju za koju nisu neophodni specijalni alati i koja ne traje duže od sat vremena. U ovu kategoriju intervencija spada zamena gume, sijalica ili osigurača, ostanak bez goriva i slično.\n● Šlepovanje - odnosi se na vuču vozila na drugu lokaciju, najčešće do najbližeg servisa ili do prebivališta vozača posle saobraćajne nesreće, kao što je slučaj u AMSS-u.\n● Prevoz i smeštaj vozača i putnika - vrši se kada popravka automobila zahteva duži vremenski period, pa putnici ne moraju da se brinu oko toga kako doći do Beograda ili neke druge destinacije koja je u opticaju. U ovim i sličnim situacijama (npr. prilikom krađe automobila), putnicima se pokrivaju i troškovi smeštaja kada okolnosti to zahtevaju.\n● Čuvanje vozila - podrazumeva situacije kada je neophodno čuvati vozilo do odvoženja u servis ili nakon popravke. Skuplji paketi osiguranja nude uslugu čuvanja do 10 dana.\n● Rent-a-car - mogućnost iznajmljivanja automobila vam stoji na raspolaganju ukoliko ste uplatili neki od skupljih paketa osiguranja. Automobil možete iznajmiti na dva dana, uz ograničenu cenu iznajmljivanja.\n● Gubitak ključeva - podrazumeva dopremanje rezervnih ukoliko izgubite svoje ključeve, što je česta situacija tokom putovanja. Ukoliko se desi da vam ključ ostane u zaključanom automobilu, u zavisnosti od paketa, pokriveno je i otključavanje auta.\nOgraničenja prilikom pružanja pomoću na putu\nBudite pažljivi prilikom potpisivanja ugovora sa osiguravajućom kućom, jer postoji niz ograničenja koja mogu da vam uskrate neophodnu pomoć. Neke osiguravajuće kuće ne žele da prodaju pomoć na putu starijim vozilima. AMSS nema ograničenje u ovom pogledu, ali neke druge osiguravajuće kuće ne pružaju osiguranje automobilima starijim od 6 ili 10 godina.\nPomoć na putu važi isključivo kada je u njemu potpisnik ugovora o osiguranju. Pomoć neće važiti kada dođe do kvara u vašem automobilu koji ste posudili nekome na korišćenje.\nPočetak važenja ugovora takođe može biti jedan od ograničavajućih faktora. AMSS predviđa početak članstva 6 dana nakon potpisivanja, dok je taj period kraći u nekim drugim osiguravajućim kućama, ili se korisniku daje mogućnost da sam izabere kada mu odgovara da članstvo počne.\nNeke usluge možete koristiti samo jednom godišnje, što znači da vam usluga pomoći na putu može biti uskraćena tokom zimovanja ukoliko ste je već jednom iskoristili te godine. Ovu stavku svakako treba detaljno utvrditi sa osiguravajućom kućom, kako biste na vreme znali kada i u kojoj meri možete računati na pomoć na putu.\nRazlikujte sumu osiguranja i limit pokrića\nSuma osiguranja je novčani iznos koji podrazumeva maksimalnu obavezu osiguravajuće kuće po jednom osiguranom slučaju u toku ugovorenog trajanja osiguranja.\nTreba je razlikovati od limita pokrića koji se odnosi na ukupnu obavezu osiguravajuće kuće tokom čitavog perioda trajanja osiguranja i podrazumeva ukupan broj pojedinačnih osiguranih slučajeva tokom trajanja osiguranja. Obratite pažnju na ove stavke kako bi sve bilo jasno, a uzmite u obzir i to da se paketi, cene i uslovi razlikuju za pružanje pomoći u Srbiji, i iste usluge u inostranstvu.\nKada se poništava usluga pomoći na putu?\nUsluga pomoći na putu se pruža sa izvesnom rezervom, što znači da vam neće biti ukazana baš u svakoj situaciji, ukoliko se proceni da ste sami doprineli šteti na određen način. Pomoć na putu ne važi ukoliko je vozač bio pod uticajem alkohola ili narkotika u toku vožnje, ili odbija da se podvrgne alko testu i drugim ispitivanjima koja su preduslov za pružanje pomoći.\nPomoć će biti uskraćena i ukoliko se pokaže da je vlasnik vozila bio nemaran prilikom održavanja i tehničkih pregleda automobila. Ukoliko je nastali problem prouzrokovan demonstracijama, ratom i sličnim nemirima, osiguravajuća kuća ni tada ne snosi odgovornost.\nPomoć na putu je odlična preventiva za probleme koji nastaju retko i nenadano, ali se ipak dešavaju. Kako biste optimalno iskoristili sve benefite osiguranja, potrudite se da blagovremeno posetite neku od osiguravajućih kuća i detaljno se informišete o svim uslovima i pravilima. Ovako dobro pripremljeni, nećete imati razloga za brigu čak i ako vam pomoć na putu zaista zatreba u nekom trenutku.


Vila Greta - Biznis ponuda\n+381 30 215 50 50 recepcija@ramondahotel.com Rašinac BB\nVila Greta je idealno mesto za vaš team building ili poslovni događaj. Prijatan ambijent, sve pogodnosti za organizaciju poslovnog skupa u inspirativnom prirodnom okruženju uz obilje raznolikih sadržaja ...biće to događaj koji se pamti.\nVila Greta raspolaže konferekcijskom salom za sastanke, radionice i slično. Sala je dimenzija 7,7m x 11,2m, kapaciteta do 60 osoba. Sala je opremljena govornicom, TV-om, projektorom, platnom i flip čartom.\nBiće nam zadovoljstvo da organizujemo Vaše bankete, sastanke, prezentacije, porodična i poslovna slavlja.\nVila Greta pružiće vam oazu mira i tišine. Danima od nedelje do četvrtka uživajte u komforu Vile, koja posluje pod okriljem hotela Ramonda i nosi naziv po Greti Minh čija je porodica osnovala naselje Rtanj. Užitak dodatno upotpunjuju mir i opuštanje u sadržajima hotela Ramonda, uz profesionalnu uslugu i ljubazno osoblje.\nUkoliko želite jedinstveni odmor i boravak u netaknutoj prirodi podno obronaka Rtnja, opuštanje u svežini bistrih potoka i cvrkuta ptica, provedite kvalitetno vreme sa svojom porodicom ili najbližima u novootvorenoj Vili Greta. Užitak dodatno upotpunjuju mir i opuštanje u sadržajima hotela Ramonda, uz profesionalnu uslugu i ljubazno osoblje. Staze za šetnju, čist vazduh, energetska polja, učiniće vaše telo i vaš duh spremno za nove radne pobede.\n+381 30 215 50 50 +381 30 215 50 51 recepcija@ramondahotel.com Rašinac BB\n© 2022 Greta. Powered by HSS.


Novi trijumf seniorki ŽOK Bratunac! - UPSMedia Novi trijumf seniorki ŽOK Bratunac! – UPSMedia\nNovi trijumf seniorki ŽOK Bratunac!\ndecembar 6, 2020 urednik\nSeniorska ekipa ŽOK Bratunac upisala je još jednu pobjedu u Drugoj ligi Republike Srpske – grupa 2. Savladana je Modriča-Optima sa maksimalnih 3:0. Ovim susretom bratunačke odbojkašice su završile prvi dio sezone.\nNakon prvog dijela ekipa iz Bratunca osvojila je 13 bodova, koliko ima i lider, Panter iz Doboja. Najvažniji duel u nastavku sezone biće upravo sa ovim protivnikom u Bratuncu. To će se desiti u prvom kolu drugog dijela sezone.\n← Miroslav Kraljević osvojio još jedan načelnički mandat u Vlasenici\nServisne informacije za Bratunac i Srebrenicu za 7. decembar →\napril 14, 2021, 4:25 pm


Bez opasnosti: Opel Grandland X sada sa plavom lampicom - GARAŽA\n10/08/2020 Garaža Klub 0 Comments\nStiže! Kada Opel Grandland X hibridni plug-in krstari električnim režimom, ne samo da ne ostavlja nikakve emisije i nečujan je na putu, već to pokazuje i ostalim učesnicima u saobraćaju i pešacima. Veoma pametno – sa plavim svetlom na vetrobranskom staklu, odmah ispod unutrašnjeg ogledala. Kad svetli plavo, motor sa unutrašnjim sagorevanjem je na pauzi, a Grandland X radi isključivo na struju. Da bi to postigao, vozač može odabrati „električno“ podešavanje iz dostupnih modova vožnje, a hibrid automatski prelazi na električni rad. Plavo svetlo takođe olakšava stvari službenicima policije. Na primer, kada se Grandland X vozi na području gde su dozvoljena samo električna vozila. U ovom slučaju je dovoljan jedan pogled da se vidi da Opel vozi isključivo na struju.\nDa bi osigurao da je u gradu uvek na raspolaganju dovoljno snage za vožnju plavim svetlima bez štetnih emisija, Grandland X plug-in hibrid ima funkciju “e-ušteda”. Ova funkcija omogućava da se električna energija prikupljena u visokonaponskoj bateriji sačuva za kasniju upotrebu, na primer za vožnju u područjima gde su dozvoljeni samo električni automobili. Vozač može ovu funkciju podesiti pomoću ekrana osetljivog na dodir, i na taj način zadržati određenu ili čitavu dostupnu električnu energiju sve dok to ne bude potrebno na njegovoj ruti.\nOpel Grandland X jed dostupan kao hibrid sa pogonom na prednje točkove i izlaznom snagom do 224ks (potrošnja goriva po WLTP15-1.4 l/100 km, CO2 34-31 g/km; NEDC2 : 1.7-1.5 l/100 km, 37-35 g/km CO2).\nOpel Grandland X Hybrid4, kompaktni SUV takođe se nudi i sa pogonom na sva 4 točka i izlaznom snagom od čak 300ks (potrošnja goriva po WLTP14-1.3 l/100 km, CO2 32-29 g/km; NEDC2: 1.6-1.5 l/100 km, 36- 34 g/km CO2).\nMalo plavo svetlo u Grandland X hibridu, plavo ambijentalno svetlo u unutrašnjosti, plava svetla na vatrogasnim vozilima – plava svetlost ima dugu tradiciju u Opelu. Čak i u prošlosti, bistra plava boja modernog sjaja fascinirala je i inspirisala Opelove dizajnere. Na sajmu u Frankfurtu 2003, senzacionalna studija Insignije već je pokazala dizajnerski jezik kasnije istog proizvodnog vozila. U unutrašnjosti je korišćena tada nova tehnologija LED svetla – u najlepšoj plavoj boji. Sledeća studija sa plavim svetlom – Opel Vivaro Surf za momke i devojke na plaži – bila je izložena na sajmu 2015. Godinu dana kasnije, plavo ambijentalno svetlo u prtljažnom prostoru Opel Vivaro Sporta, zapravo ga je stavilo u serijsku proizvodnju. U elegantnom Opelu Adamu putnici su mogli čak da prelaze između dve različite nijanse plave.\nKlasično plavo svetlo može se videti u vatrogasnim brigadama, policijskim i drugim vozilima za hitne slučajeve još od davnih dana. Već u 1930-ima, Opel Blitz vatrogasne mašine su nosile plava svetla – iako su ona i dalje kruto bila usmerena napred. Pedesetih godina prošlog veka saobraćaj je brzo rastao, a efekat upozorenja je značajno poboljšan 1955. godine pomoću „rotirajućeg svetla“. Dok su se policijski automobili sa svetlećim sistemima na krovu trkali kroz američke trilere iz 1970-ih, trebalo je sve do 1980-ih da ovi sistemi odu u Nemačku. Sa inovacijama osvetljenja od devedesetih godina prošlog veka, nije bilo zaustavljanja proizvodnje Opelovih specijalnih vozila (OSV). Stručnjaci su izgradili kombi vozila Zafira sa specijalnim signalnim sistemima, vatrogasna vozila Movano s prednjim svetlosnim lampama i automobile Insignia za Hitnu pomoć sa LED lampama upozorenja u otvorenim vratima prtljažnika.\nU međuvremenu, LED tehnologija postala je mera svih stvari – nudi posebno efikasnu energetsku ravnotežu, duži radni vek i manje veličine rasvetnih sistema. To se, naravno, pre svega odnosi i na prednja svetla. Pomoću adaptivnog svetla IntelliLux LED®, Opel je demokratizovao vrhunsku inovaciju i prvi put ga predstavio u kompaktnoj klasi sa Astrom. Ova svetlost bez odsjaja, ali opet prilična dnevnom svetlu, sada je dostupna od kompaktnog automobila Opel Corsa do vodećeg brenda Opel Insignia.\nSvetlosna tehnologija uvek je igrala vrlo posebnu ulogu u istoriji automobila iz Russelsheima. Sve je počelo prvim motorom 1899. godine – koji je i dalje imao romantičnu svetlost sveća. Jer su počeci automobilskih svetla bili prilično mračni. Prvi fenjeri stavljeni su ispred automobila. Primarna namera nije bila da se osvetli put, već da ga vide i drugi učesnici u saobraćaju. Krajem 19. veka, Opel Patentmotorwagen “System Lutzmann” otišao je korak dalje. Takođe je osvetljavala okolinu svećama u domaćinstvu, ali niko ih više nije morao nositi. Svijeća je sedela u osovini iznad koje je postavljen „far“ kao staklena posuda sa ogledalom. Opruga je neprestano pomerala sveću prema gore tokom procesa gorenja da je moglo optimalno da blista na stalnom nivou kroz staklo. Jednostavno rešenje za niske cene sa velikim efektom – ukratko, tipičnim za Opel.\nOpel GT je nastavio tim putem 1968. godine, impresionirajući ne samo svojim potpuno novim dizajnom flaše Coca-Cole – legendarni sportski automobil za sve je ujedno bio i prvi nemački automobil sa podižućim farovima. Kroz polugu na srednjoj konzoli prednja svetla su iskočila. Halogena svetla u rešetki ispod branika takođe su se udvostručila kao parking svetla.\nDinamični sistem za nivelaciju prednjih svetala sada je takođe bio opcija. Ovo kompenzuje promene u položaju vozila – na primer, sa velikim opterećenjem ili tokom ubrzanja i kočenja. Zbog toga je put uvek bio jednoliko osvetljen. Još jednom, Opel je bio pionirski napredan, tehnologija osvetljenja koja je bila pristupačna širokom krugu kupaca.\nSledeća generacija svetla AFL + zasnovana na moćnim biksenonskim farovima debitovala je 2008. godine, predstavljanjem prve Insignie, čime je postavljen novi standard u automobilskoj industriji. Koristeći složene algoritme, raspodela osvetljenja na prednjim svetlima automatski je prilagođena odgovarajućem profilu puta i preovlađujućim uslovima vidljivosti. Moderni vodeći Opel imao je ukupno devet funkcija osvetljenja – gradsko svetlo, osvetljenje za pešačke zone, svetlo za seoske puteve, svetlost na autoputu,svetlo za nepovoljne vremenske uslove, statičko svetlo, dinamičko svetlo, kratko svetlo i dugo svetlo. Još jedna novost u Insigniji bila su LED dnevna svetla, koja troše znatno manje električne energije i na taj način manje goriva od dnevnog svetla sa glavnog fara.\nNova revolucionarna LED svetla IntelliLux lansirana su 2015. godine sa trenutnom generacijom Opel Astre. Još jednom zahvaljujući Opelu, funkcija koja je ranije bila rezervisana za luksuzna vozila debitovala je u kompaktnoj klasi. Prednja svetla kompaktne klase bestselera imaju ukupno 16 LED elemenata (po osam sa svake strane), koji automatski i neprekidno prilagođavaju dužinu i raspodelu svetlosnog konusa bilo kojoj saobraćajnoj situaciji i jednostavno „izrezuju“ automobile i one na putu prema dole. Dakle, postoji efekat sjaja – uz odličnu vidljivost. Ili kako to kaže ambasador marke Opel Jurgen Klopp: “Sjajno ja kao na fudbalskom stadionu – ali niko nije zaslepljen“.\nKruna slave razvoja trenutno je IntelliLux LED® piksel svetlo. Već se može naručiti i prvo će se koristiti u novom modelu Opel Insignia, koja će se naručivati na jesen. Iako su 32 LED elementa već omogućili Insigniji najbolju vidljivost u mraku, sada su na raspolaganju i 168 osvetljeni LED elementi poslednje generacije – vodeći u segmentu među proizvođačima. Farovi reaguju čak i brže i preciznije nego ranije, poboljšavajući vidljivost.\nOznake: 2020, hibrid, Opel Grandland X, plava lampica\nPrevious Previous post: Toyota RAV4 Hybrid Black Edition\nNext Next post: ŠKODA pravi iskorak u pogledu dizajna modela ENYAQ iV


Podgorica, 7. septembra 2021. - Najveći dio građana Crne Gore informiše se putem televizije i većina njih ovaj mediji prepoznaje kao pouzdan izvor informacija. Zato je posebno važno da, u vremenu duboke polarizacije društva, posebno televizije sa nacionalnom pokrivenošću, imaju dodatnu odgovornost da informacije koje objavljuju budu tačne i cjelovite i da profesionalnim izvještavanjem sprečavaju da dezinformacije oblikuju stavove građana.


Ivan Lovrenović - Esad Delibašić, Kritika esencijaliziranja bosanskohercegovačkih identiteta u djelu Ivana Lovrenovića\nEsad Delibašić, Kritika esencijaliziranja bosanskohercegovačkih identiteta u djelu Ivana Lovrenovića\nKonstituiranje političke teorije i prakse na metafizičkoj osnovi danas bi trebalo biti stvar prošlosti. Političko mišljenje formirano na ovakav način počiva na uvjerenju da postoji transhistorijska, metafizička zbilja koja se pojavljuje kao osnovna paradigma - kako za formiranje političkog mišljenja tako i za uređenje društva i države. Platonova filozofija je primjer konstituiranja političkog mišljenja na metafizičkoj osnovi: na temelju svoje ontološke pozicije, ovaj filozof izgrađuje idealnu državu i društvo. Sve materijalne stvari su samo sjene ideja, isto stoji sa državom i društvom, ukoliko se konkretna država razlikuje od idealnog konstrukta osuđena je na propast, odnosno, ukoliko država više podsjeća na idealnu državu - utoliko je manje propadljiva. Svaka društvena promjena jeste propadanje i degeneracija izvornog oblika. Drugi veliki "transformator" ontološkog i metafizičkog mišljenja u političko je Hegel. U državama se, po Hegelu, objektiviziraju nacije koje se nalaze u neprestanoj borbi za svjetsku dominaciju, a historija ljudskog društva je medij objektivizacije Uma. Hegel prihvata Platonovu ideju da je država sve, a da individua nije ništa. Ta teza o dominaciji općeg nad pojedinačnim kulminirat će čuvenim stavom iz Fenomenologije duha: istina je cjelina.\nNajteže posljedice političkog mišljenja koje je zasnovano na metafizici nastaju kada metafizičke ideje postanu osnova djelovanja političkih partija, nacija, država. Gotovo svi totalitarni sistemi barem jednim dijelom bili su zahvaćeni procesom "ontologizacije" političkog mišljenja. Izuzetak ne predstavlja ni bosanskohercegovačka etnopolitika koju karakterizira niz "metafizičkih obilježja". Političko mišljenje zasnovano na metafizičkoj osnovi prisutno je u postsocijalizmu na način da je "metafizika klasnog i partijskog... zamijenjena... egzaltiranom nacionalnom metafizikom". (N. Fejzić, 2003:58)\nKritika esencijaliziranja bosanskohercegovačkih kolektivnih identiteta u djelu Ivana Lovrenovića može se pratiti na dvije razine. S jedne strane, proces esencijaliziranja ostvaruje se u idealiziranju i nametnutom metafizičkom karakteru bosanskohercegovačke države. Država se, naime, pojavljuje kao zadata i nepromjenljiva, kao entitet uspostavljen "odozgo", čije se egzistiranje i karakter ne smiju dovoditi u pitanje. S druge strane, proces esencijaliziranja izražava se u razumijevanju nacionalnih identiteta kao vječno definiranih kolektivnih entiteta, koji ne podliježu bilo kakvoj promjeni i razvoju. Tri nacionalna identiteta pojavljuju se kao tri zatvorena, samodovoljna kolektivna bića, čiji mehanički zbir tvori esenciju Bosne i Hercegovine.\nEtnopolitičko mišljenje zasnovano na metafizici u bosanskohercegovačkoj društvenoj stvarnosti pojavljuje se u formi "bosanskog državnog esencijalizma". Metafizičnost etnopolitike ispoljava se u nametnutom, ideološki konstruiranom karakteru bosanskohercegovačke države. Država se, naime, pojavljuje kao zadata, definirana, kao entitet uspostavljen "odozgo", čije egzistiranje i karakter jesu neupitni. Svako dovođenje u sumnju zadatog, definiranog karaktera bosanskohercegovačkog društva i države sumnjivo je i čin je neprijatelja Bosne. Država sa svojim definiranim karakterom stavlja se iznad svega: narod, građani, pojedinci u odnosu na tako postavljenu državu nevažni su ili su značajni samo kao instrument realizacije smisla te države. Bosanska (esencijalistička) država je onostrana, bezvremena, nepromjenjiva, i njezin "ulazak" u konkretan društveni prostor i vrijeme ne mijenja njezine esencijalističke odlike. Na ovakav način konstituirana Bosna i Hercegovina podsjeća na Platonovu idealnu državu. Građani i narodi u ovoj metafizičkoj državi pojavljuju se kao instrumenti te države, a radi se o tome da bi država trebala biti instrument građana. Lovrenović ističe da "u podtekstu mnogih debata o drukčijoj, poželjnijoj Bosni i Hercegovini, prisutna je teza o Bosni kakva je 'bila prije', i za kakvom bi trebalo težiti i sada, kao za konačnim i najboljim rješenjem. Malne, kao da je riječ o nekoj idealnoj, prototipnoj zajednici, i samo bi se, eto, trebalo vratiti na nju, ili proizvesti njezinu vjernu povijesnu repliku, pa da svi budu sretni i zadovolj(e)ni." (I. Lovrenović - M. Jergović, 2010:218) Utemeljenje metafizičke Bosne i Hercegovine pretpostavlja konstruiranje idealno-tipske slike Bosne i Hercegovine, u kojoj je ona prikazana kao društvo sklada i harmonije. Ta idealistička slika, ističe Enver Kazaz, pretpostavlja da je "Bosna i Hercegovina ... u povijesti društvo sklada, multikulturalno, pluralno društvo, u koje je sukob uvijek uvlačen izvana, društvo koje, ma koliko bilo podijeljeno unutar sebe, nije proizvodilo nikakvu vrstu sukoba. Ta idealistička koncepcija Bosne opasno prijeti da mi ne vidimo njenu povijesnu realnost." (E. Kazaz, 2006:25)\nEsencijalizacija bosanskohercegovačke države pretpostavlja inverzni postupak, uspostavu države "odozgo", njezino ustoličenje i konstituiranje od strane metafizičkog subjekta. Metafizički konstrukt predstavlja idealno-tipsku formu države prema kojoj stvarni politički akteri moraju konstantno težiti. Građani i narodi u takvoj državi puke su marionete ontologizirane države, odnosi u državi izviru iz njene esencije i nisu proizvod društvenih odnosa i interakcija građana. Za razliku od konstituiranja države "odozgo", izgradnja države "odozdo" pretpostavlja njezinu konstituciju na osnovu realnih društvenih odnosa i volje njenih građana. Dakle, nikakva "utopijska Bosna", čiji je karakter neupitan, već država koju će na osnovi svojih potreba formirati njeni građani. Navedena analiza traži odgovor na pitanje: Jesu li države vječni entiteti kojima građani služe kao instrumentalizirana sadržina ili su, pak, one prolazne, ljudske tvorevine za čijim najboljim formama tragaju građani, s ciljem uspostave humanog društva? Umjesto plodotvorne dijalektike individualnih i kolektivnih identiteta, po kojoj je individua uvijek član nekog kolektiviteta, a kolektivitet je sačinjen uvijek od nekih individua, dolazi do nasilne suprotstavljenosti i odvajanja općeg i pojedinačnog. Kolektivni se identitet, naime, pretvara u samostalnu supstanciju, u praznu općenitost - do te mjere da individua nestaje, ili ostaje egzistirati isključivo kao sredstvo kolektiviteta.\nLovrenović kritikuje tendenciju, često prisutnu u teorijskom elaboriranju Bosne, o državi iznad svega, o neupitnosti državnog karaktera i o poniženju pojedinca postavljenog u takav kontekst: "Ako nam je važno pitanje osjećaja pripadnosti državi - ima li ga i zašto ga ima ili nema, ja bih to pitanje preokrenuo: država mora zaslužiti osjećaj pripadnosti. Jer, šta je država, pa da bi njezin stanovnik a priori morao prema njoj imati neki osjećaj ljubavi!? To je kao da smo u domeni religijskoga, jer samo Bog, ako vjeruješ u njega, zahtijeva neupitnu ljubav, a ne država. Osjećaj prema državi se stvara, stječe, to je proces, tu naša država ni po čemu ne bi smjela biti izuzetak u odnosu na druge države. No, kod nas postoji i sve se više nameće nekakav bosanski državni platonizam, 'ideja Bosne', 'obrazac Bosne', Bosna iznad svega i prije svega. Nekakav pseudoreligijski patriotizam! To nije nimalo nevažan ni bezazlen proces, i o njemu bismo morali moći analitički i kritički govoriti." (I. Lovrenović, 2006:26)\nOvako definirani nacionalni kolektiviteti počivaju na uvjerenju da se duhovni i kulturni identitet stiče rođenjem, te da nije podložan bilo kakvim promjenama i razvoju. Nacionalni kolektiviteti u bosanskohercegovačkom društvenom kontekstu poprimaju odlike monada, od metafizičkog subjekta postavljenih samostalnih socijalnih tvorevina. Ti kolektiviteti moraju biti međusobno jasno razgraničeni - tek proces razgraničenja, "čišćenja", uništavanja svake sličnosti i zajedništva, omogućava njihovu "istinsku" egzistenciju. Nacionalni identitet, smatra Lovrenović, izražava se u formi nacionalnog interesa. "Što bi, dakle, mogao biti nacionalni interes? Najčešće se povezuje s područjem vjere, kulture, jezika, historije, sve to zajedno proglašava se glavnim sadržajem nacionalnog identiteta, a ovi pojmovi se nude kao čvrsto određene kategorije, međusobno odijeljene jasnim etničkim granicama. Paradoksalno je, međutim, da se o takvim razlikama može govoriti jedino kada je riječ o vjerama, koje je ionako opasno miješati s političkim identitetima, jer tada prave vjere nestaje... Sve drugo - kultura, historija, jezik - suviše se prepliće, a da bi išta od toga moglo istinski predstavljati ekskluzivno područje jednoga, zasebnoga nacionalnog interesa." (I. Lovrenović - M. Jergović, 2010:162)\nDakle, do esencijalizacije nacionalnih identiteta dolazi tako što se zajedničko, pluralno i hibridno bosanskohercegovačko socijalno tkivo počinje nasilno destruirati, grubo razdvajati (kroz tri nacionalna interesa) na tri odijeljena, u sebe čvrsto zatvorena, homogeno pojmljena nacionalna identiteta, a Bosna i Hercegovina počinje se posmatrati kao puki mehanički zbir tih identiteta. "Nacionalni identiteti, očeličeni u ratu, snažno armirani svaki svojom religijskom komponentom, danas se u Bosni i Hercegovini ne ponašaju otvoreno, kao podloga za izgradnju pluralnog a harmoničnog društva; oni se danas u Bosni i Hercegovini ponašaju kao tri zatvorena i samodovoljna, u mnogočemu konfrontirana sistema - tri mrke tvrđave čvrsto zamandaljenih kapija, s danonoćnom do zuba naoružanom stražom na zidinama identiteta." (I. Lovrenović - M. Jergović, 2010: 166) Esencijaliziranje kolektivnih identiteta provodi se nasilnim razdvajanjem, "čišćenjem" zajedničkih identitetskih sadržaja, i to pomoću procesa općeg etniziranja bosanskohercegovačkog društva. Proces radikalnog etniziranja izražava se, između ostalog, u rascjepu javnosti na tri etno-javnosti, u uspostavi koncepta etnički čistih kultura i nemogućnosti postojanja bilo kakve zajedničke kulture, u etničkoj privatizaciji, u preobrazbi intelektualaca u etno-intelektualce, u etniziranju morala (uspostava tzv. domoljubnog morala), u konstrukciji tri povijesne istine.\nRazdvajanje, "čišćenje" zajedničkih sadržaja identiteta najgrublje se i najdosljednije realiziralo u kulturi. Ivan Lovrenović u više tekstova ukazuje na pogubnost procesa etnizacije kulture i uspostavu tzv. etnički čistih kultura. "Fini bosanski poliperspektivizam raspao se danas (uz rijetke i izuzetne primjere otpora) u grubu i čistu vladavinu triju kulturnih paradigmi: bošnjačkomuslimanske, hrvatske, srpske. Svaka (misli da) mora imati: čistu svoju zasebnu povijest, čistu svoju zasebnu književnost, čisti svoj zasebni jezik..." (I. Lovrenović, 1996:147) Usljed ovakvog kulturnog koncepta, rijetko ćete naći nekoga, tvrdi Lovrenović, parafraziram, ko smatra da su ilirski, antički, slavenski, medijevalni, islamski, katolički, pravoslavni, jevrejski elementi samo dijelovi naše bosanskohercegovačke hibridne zajedničke kulturne baštine.\nEtnizacija kao instrument esencijalizacije identiteta u najradikalnijoj formi javlja se kroz etnizaciju morala. Etički principi zasnivaju se na etničkim. Ta etnizacija etičkog zasniva se na relaciji mi-oni. Za nas, naš etnos - uspostavljaju se, i važe, jedni etički principi, a za njih važe sasvim drugi principi. Ne postoje općeljudski etički principi. Ta etnizacija morala jedan je od ključnih uzroka zatvaranja u tri etnogetoizirane zajednice. Milan Kangrga iznosi stav da, s gledišta hrvatske domoljubne etike - "i u tome leži srž same stvari, postoji samo 'dobar Hrvat', ili zaoštreno formulirano samim time što je netko Hrvat, on je dobar Hrvat. Nema zlih Hrvata! O tome je riječ. Naime, čak i onda kad je Hrvat ratni zločinac, on ostaje dobar Hrvat, i ne samo to, nego on postaje i kao takav se slavi - vitez i heroj! Najčešće je dovoljno ako je taj Hrvat-domoljub, što se postaje vrlo jednostavno: treba se samo javno busati u prsa pri sviranju himne... Zato Hrvati samim time što su Hrvati ne mogu činiti zlo: oni ne mogu biti lopovi, kradljivci, pljačkaši narodne imovine, oni ne mogu biti ni ratni zločinci, jer su se 'borili za Hrvatsku'..." (M. Kangrga, 2002:24) Naši su po pravilu gotovo uvijek dobri, a njihovi zli. Ne uspostavlja se distinkcija između dobra i zla kao takvih. Naš zao relativizira se navođenjem njihovog zlog. Na taj način jednostavno nije moguće izići iz usko kolektivnog poimanja svijeta, međuljudskih odnosa i morala.\nTeoretičari identiteta ukazuju na dvije zablude koje se često čine kada se govori o identitetu. Prva zabluda zasniva se na uvjerenju da zajednica konstituira svoj identitet isključivo iz sebe same, kao da identitet egzistira u zrakopraznom prostoru. Međutim, identitet zajednice uvijek je interakcijski oblikovan, odnosno, svaki identitet dijaloške je naravi, što znači da je i "onaj drugi" dio mog identiteta. Druga zabluda vezana za konstituiranje identiteta zajednice, sastoji se u uvjerenju da je identitet statičan, nepromjenjiv, konačan, dat jednom za svagda i da se on nikada ne mijenja. O negativnim posljedicama pogrešnog poimanja identiteta Amin Maalouf u knjizi Ubilački identiteti tvrdi: "...ako se ljudi svih zemalja, svih staleža, svih vjerovanja tako lako preobražavaju u koljače, ako fanatici svakojake fele tako lako uspijevaju da se nametnu kao branioci identiteta, to je zato što plemenska koncepcija identiteta, koja još uvijek prevladava u cijelom svijetu, pogoduje jednom takvom zastanjivanju." (A. Maluf, 2003:25) To je koncepcija, smatra Maalouf, koja identitet svodi isključivo na jednu pripadnost.\nLovrenović smatra da bosanskohercegovačka socijalna i politička tragedija danas traži odgovor na suštinsko pitanje: "...nakon što se Bosna i Hercegovina pojavila kao zasebna država, a nacionalne kulture u njoj se konstituirale kao tri granitna politička identiteta, a sve to kroz krvavu retortu rata i masovnoga etničkog zločina, kako je moguće pronaći i primijeniti političku formulu koja bi istovremeno sačuvala dragocjeno povijesno-socijalno iskustvo zajedničkog života i interakcije, i zadovoljila nove, ultimativne zahtjeve nacionalnih kultura/identiteta?" (I. Lovrenović - M. Jergović, 2010:164)\nDekonstrukcija esencijaliziranog karaktera bosanskohercegovačke države i kolektivnih identiteta moguća je jedino na način razumijevanja interakcijskog oblikovanja identiteta. To bi, smatra Lovrenović, značilo ostvariti plodotvornu mogućnost dvostrukog pripadanja. On, naime, afirmira plurimorfnost i dijalektičnost kao najznačajnija obilježja identiteta Bosne i Hercegovine. Simultano se u dijalektičkoj igri, tvrdi Lovrenović, na jednoj razini taj identitet ostvaruje kao zajednički, a na drugoj kao tri zasebne identitetske cjeline. "Bosna i Hercegovina jest ime za civilizacijski proces, u kojemu, kao konstanti, učestvuju nacionalne kulture kao varijable, zadržavajući svoj posebni identitet, a izlažući se trajnom kulturotvornom odnosu. Zato svaka nacionalna kultura u Bosni jest i nešto-više-od-onoga-što-jest." (I. Lovrenović - M. Jergović, 2010:163-164)\nEsencijaliziranje kolektivnih identiteta zaustavit će se okončanjem procesa nasilnog razdvajanja zajedničkih elemenata identiteta putem sveobuhvatnog etniziranja i okončanjem poimanja nacionalnih identiteta kao nepromjenljivih i samokonstituirajućih monada. S druge strane, potiranje identitetskih razlika koje potiče unificirani i supstancijalizirani državni subjekt dovodi, po Lovrenoviću, do apsolutizacije razlika i dalje esencijalizacije. Prostor za slobodu identiteta treba tražiti između te dvije krajnosti - apsolutnog razdvajanja i monolitnosti - za što je, smatra on, potrebna drugačija politička klima.\nKazaz, Enver (2006) Okrugli stol: Konsocijacijski model uređenja države - spas ili krah Bosne i Hercegovine? Sarajevo: Dani.\nLovrenović, Ivan (2010) Bosanski Hrvati - Esej o agoniji jedne evropsko-orijentalne mikrokulture. Zagreb-Sarajevo: Synopsis.\nLovrenović, Ivan - Jergović, Miljenko (2010) Bosna i Hercegovina - budućnost nezavršenog rata. Zagreb: Novi Liber\nLovrenović, Ivan (2006) Okrugli stol: Konsocijacijski model uređenja države - spas ili krah Bosne i Hercegovine? Sarajevo: Dani.\nLovrenović, Ivan (1989) Labirint i pamćenje: kulturnohistorijski esej o Bosni. Sarajevo: NIŠRO "Oslobođenje".


"Očigledno je da je situacija malo uznemirujuća, ali moramo biti svesni onoga što se događa oko nas", rekao je Federer.\nŠvajcarski teniser je dodao da se oseća sigurno u Kini i zahvalio kineskim vlastima.\nKineska policija je pojačala mere bezbednosti za teniski turnir u Šangaju i pokrenula istragu u vezi sa pretnjama.


Frižider - Centar za prirodnu medicinu\nU davna vremene kada nije bilo struje ni frižidera ljudi su imali razne načine na koje su u jesen pripremali namirnice ne bi li ih sačuvali tokom duge zime. Jedan od načina čuvanja povrća bilo je sušenje. Saznajte kako se to nekad radilo. Isto kao i meso , naši preci su sušili i...


UNDP i GIZ potpisali su memorandum o razumevanju sa ciljem da zajedničkim snagama doprinesu unapređenju energetske efikasnosti u javnim zgradama u Srbiji.\nMemorandum su potpisali direktor GIZ-a za Srbiju Gerhard Šipel i zamenica stalne predstavnice UNDP-a Steliana Nedera. Te organizacije će zajedno prikupljati podatke o potrošnji energije u javnim objektima kao što su škole, vrtići i domovi zdravlja, i unositi ih u jedinstvenu bazu podataka.\n„Trenutno u ovoj bazi ima nekoliko hiljada zgrada, a plan je da se obuhvate sve. To može da bude 15-20 hiljada zgrada pod kontrolom“, rekao je pomoćnik ministra rudarstva i energetike Miloš Banjac novinarima nakon potpisivanja.\nBaza će pomoći Ministarstvu i lokalnim samoupravama da prave planove za renoviranje i investiranje u zgrade sa ciljem unapređenja energetske efikasnosti, a do sada je sakupljeno više od 7.000 upitnika o potrošnji energije u administriativnim zgradama, školama, vrtićima i drugim javnim objektima.\nGIZ će biti zadužen za prikupljanje podataka na terenu, a UNDP će obezbediti obuku korisnika, unos podataka, upravljanje, održavanje i razvoj Informacionog sistema za energetski menadžment (ISEM), preko kojeg se ti podaci unose. Obe organizacije od 2015. godine sprovode projekte iz oblasti energetske efikasnosti javnih zgrada.\nSrbija je ove godine, u skladu sa Zakonom o efikasnom korišćenju energije, operativno uvela sistem energetskog menadžmenta. U najvažnije aktivnosti sistema spada prikupljanje i obrada podataka o potrošnji energije u javnom sektoru, koju sprovode energetski menadžeri u lokalnim samoupravama, državnim organima i javnim službama.\nObveznici sistema energetskog menadžmenta su organi državne uprave i drugi organi Republike Srbije, organi autonomne pokrajine Vojvodine, organi jedinica lokalne samouprave sa više od 20.000 stanovnika, privredna društva koja koriste više energije od količine koju propiše Vlada, kao i druge javne službe koje koriste objekte u javnoj svojini.\nOni imaju obavezu da imenuju potreban broj energetskih menadžera, donose plan i program energetske efikasnosti, sprovode mere energetske efikasnosti, dostavljaju godišnje izveštaje o potrošnji primarne energije i realizuju planirani cilj uštede energije koji je propisan Uredbom o utvrđivanju godišnjih ciljeva uštede energije.\nTagovi: energetska efikasnost, GIZ, UNDP\nPočetna » Vesti » Energetska efikasnost » UNDP i GIZ zajedno unapređuju energetsku efikasnost zgrada u Srbiji


Dobojski navijači obilježili godišnjicu uz poruku mržnje prema Bošnjacima\nDobojska navijačka grupa Vojvode obilježila je u subotu 25 godina postojanja. Vojvode su godišnjicu obilježili okupljanjem u parku uz isticanje velikog transparenta “Poturice odvratne mnogo ste nam mrski, Doboj je bio i ostaće Srpski”!\nOvaj skandalozni govor mržnje prema Bošnjacima niko nije osudio u Doboju, odnosno u Republici Srpskoj. Srpske televizije emitirali su prilog o ovom okupljanju u nijednim slovom nisu prokomentirali spomenuti skandal, iako je u fokusu njihovih kamera bio sporni transparent. Također, ni mediji u Federaciji BiH, nevladine organizacije, ama baš niko nije osudio ovaj sramni čin dobojske omladine.


Ambasade SAD i Velike Britanije pozivaju na dijalog u Crnoj Gori\nAmerička ambasada u Podgorici pozvala je sve strane u Crnoj Gori da se uključe u konstruktivni dijalog o Zakonu o vjerskim slobodama, kao i sve aktere da pokažu suzdržanost i izbjegnu bilo kakvu eskalaciju nasilja ili nasilne akte.\nSjedinjene Države, kako je navedeno u saopštenju, snažno podržavaju temeljne slobode poput slobode govora, udruživanja, okupljanja i prava pojedinaca da mirno uživaju slobodu vjeroispovijesti i uvjerenja.\n„Poštujemo, takođe, prava svih suverenih zemalja da donose i primjenjuju zakone u skladu sa demokratskim normama i bez stranog uplitanja“, navodi se u saopštenju američke ambasade u kome se dodaje, da se službenici ambasade redovno sastaju sa pojedincima iz svih djelova društva „u nastojanju da u potpunosti razumijemo pitanja važna za građane Crne Gore“.\nSjedinjene Države snažno podržavaju evroatlantske težnje Crne Gore i posvećene su njenoj dugoročnoj bezbjednosti i prosperitetu, rečeno je na kraju saopštenja.\nPrethodno se oglasila i ambasadorka Velike Britanije u Crnoj Gori Alison Kemp koja je za Televiziju Crne Gore ocijenila da Vlada Crne Gore ima pravo da donosi zakone, ali i da je svaka država je dužna da osigura bezbjednost svojih građana i da zaštiti njihova osnovna prava.\nKomentarišući Zakon o slobodi vjeroispovijesti i posljedice, ambasadorka Velike Britanije je kazala, da je najbolji način da se strane uključe u inkluzivni dijalog.\nNeposredan povod za izjavu ambasadorke Kemp je bila najava Uprave policije da neće obezbjeđivati protestne litije u organizaciji Srpske pravoslavne crkve. Naknadno je Uprava policija saopštila da će obezbjeđivati samo skupove koji su prijavljeni u skladu sa zakonom.\nPolicija Crne Gore: Obezbjeđivaćemo litije u skladu sa zakonom\nSvakog četvrtka i nedjelje, širom Crne Gore se održavaju protestne crkvene litije, uperene protiv crnogorske vlasti i usvojenog Zakona o slobodi vjeroispovijesti, za koji SPC smatra da diskriminiše pravoslavnu crkvu u Crnoj Gori i njene vjernike.


NIS tradicionalno u „Noći muzeja“ – jedna noć za istoriju dugu 50 godina | NIS\nNIS > Presscentar > Vesti > NIS tradicionalno u „Noći muzeja“ – jedna noć za istoriju dugu 50 godina\nKompanija NIS je deveti put zaredom učestvovala u manifestaciji „Noć muzeja“, predstavljajući svoje muzeje u Novom Sadu i Kikindi i pokazujući da u isto vreme čuva sećanje na istoriju i neguje budućnost jedne od najvažnijih privrednih grana u zemlji.\nOvogodišnja, šesnaesta „Noć muzeja“, zbog koje su posetioci u mnogobrojnim gradovima i mestima širom Srbije ostali budni do kasnih sati, još jednom je iznela sjajnu postavku i pokazala nemerljivo kulturno blago naše zemlje. Kao tradicionalni učesnik ovog jedinstvenog kulturnog događaja, NIS je svojim poseticima u Novom Sadu i Kikindi sa ponosom predočio bogatu istoriju rafinerijske prerade kompanije i upoznao ih sa virtuelnim svetom nafte, kroz interaktivan sadržaj i zanimljive priče, prilagođene svim uzrastima i interesovanjima.\nPosetioci NIS-ovog muzeja u Novom Sadu imali su priliku da vide specijalnu izložbu fotografija, pripremljenu povodom jubileja – 50 godina uzbudljive istorije Rafinerije nafte „Pančevo“, koja je posetiocima pružila mogućnost da prođu kroz istorijske izazove i uspehe Rafinerije, da prate korake stvaranja rafinerijske prerade u Srbiji, od prvog primarnog postrojenja do današnje, moderne kompanije. Posetioci su imali priliku i da upoznaju zanimljivu stranu prerade nafte, da vide kako izgleda put nafte kroz pančevačku rafineriju, koje su to vrste derivata koji nastaju na kraju tog puta, ali i kako nastaju brendirana goriva ili kako izgleda tehnika markiranja goriva.\nKompanija NIS je za posetioce svojih muzeja pripremila i razna iznenađenja, tako da su zainteresovani gosti muzeja u Novom Sadu i Kikindi imali priliku i da učestvuju u nagradnim igrama, prilagođenim i „malim i velikim“ posetiocima.


U najmanjoj banci na svijetu radi samo jedan čovjek - Klix.ba\nZanimljivosti U najmanjoj banci na svijetu radi samo jedan čovjek\nU najmanjoj banci na svijetu radi samo jedan čovjek\n13.2.2013. u 21:00\nPeter Breiter (41) je neobičan bankar. Nisu za njega bitni veliki bonusi, komplicirani finansijski instrumenti i multimilionske ponude.\nOn je sretan jer kao jedini radnik u maloj banci obavlja transakcije za 500 stanovnika malenog njemačkog sela Gammesfeld. Raiffeisen Gammesfeld eG kooperativna banka u južnoj Njemačkoj je jedna od 10 najmanjih banaka u toj zemlji, gledajući prema depozitima, i jedina koja ima samo jednog uposlenog. Uz to, važi za najmanju banku na svijetu. Male banke poput ove nisu rijetkost u malim zajednicama u Njemačkoj, one nude ograničene kredite lokalnim korisnicima.\nIako se broj ovakvih malih banaka znatno smanjio u posljednjih 40 godina i danas ih ima nešto više od 1.000 u Njemačkoj. One omogućuju mještanima da obavljaju svoje svakodnevne transakcije i podižu manje kredite bez puno muke. Svakako, njihova je velika prednost blizina, a često nije potrebna nikakva reklama.\nBreiter kaže da je ovaj posao veoma zabavan. On zna svoje klijente po imenu i redovno im nudi savjete finansijske prirode. "Ljudi bi rekli da ovaj posao dosadi, međutim, to kod mene nije slučaj", kaže on, prenose agencije.\n"Srednja klasa je krvotok Njemačke, a to su često naši klijenti", kažu ekonomski stručnjaci koji pojašnjavaju da su male banke stoga veoma korisne, ali i profitabilne. Breiter dodaje kako je ekonomska kriza učinila da banke preko noći postanu interesantnije te navodi kako mu klijenti dolaze iz cijele zemlje. "Znam da je jedna osoba zvala pet puta i tražila četiri miliona eura kredita, ali sam odbio jer nije bila iz Gammesfelda", kazao je Breiter za Reuters.\nNavodi kako njegova banka nastoji također pomoći zajednici u kojoj djeluje, a ne samo izvući profit. Stanovnici su također zadovoljni što u svom mjestu imaju banku te navode kako im je ona često znala biti od pomoći u kriznim vremenima.\n8h 3min 24


I. M. 5. oktobra 2012. 00:00\nMnogima od onih koji imaju svoju sobu desilo se da se zapitaju da li je ta soba stvarno njihova – trebalo bi da bude, ali kao da u njoj i drugi mogu da rade šta im padne na pamet. Dobra vest je: da, to je vaša soba i u njoj važe vaša pravila.\nTo, naravno, ne treba shvatiti bukvalno. Zaista nije preporučljivo, kada postavljate pravila šta može, a šta ne može u vašoj sobi, da neko od pravila uključuje da je tu dozvoljeno počiniti krivično delo ili učiniti bilo šta što je zakonom zabranjeno (recimo, ako ste maloletni, konsumiranje alkohola ili cigareta vam nije dozvoljeno). Pored toga, mada bi bilo dobro ako možete s roditeljima da postignete dogovor da ne krše pravila koja želite da postoje u vašoj sobi, ceo stan (uključujući i vašu sobu) je ipak njihov, oni ga plaćaju, tako da je krajnja odluka o tome šta može, a šta ne može njihova.\nIzuzev navedenog, određivanje pravila u vašoj sobi je na vama i ne treba se stideti da ta pravila sprovedete. Na primer, vi ste nepušač, vaši prijatelji su pušači, vama smeta ako vam oni zadime sobu jer posle toga treba dugo da se provetri, a vi tu treba da spavate, ali vas je blam da od njih zahtevate da ne puše u vašoj sobi (mogu na prozoru, ako je otvoren i nije suviše hladno da bude otvoren, ili na terasi ako je imate, ili da izađu dok ne popuše cigaretu…). Nemojte da vas bude blam! Vaša je soba i imate pravo da vam u vašoj sopstvenoj sobi bude prijatno. Niste tiranin ako zabranite ono što vam smeta.\nSlično važi i za sva ostala pravila koja ste postavili. Imate lep kauč koji vam se baš sviđa i ne želite da se na njemu jede ni pije, zbog mogućih fleka? Niti da se na tom kauču radi bilo šta što bi moglo da ostavi fleke? Vaše je pravo da to tražite. Ili, pravilo je da se u vašoj sobi ne puštaju određene vrste muzike? Može i to.\nVaša soba je prostor u kome pre svega vi treba da se osećate prijatno. Imate puno pravo da se vaše želje poštuju. Naravno da s pravilima ne treba preterivati, nećete baš zahtevati od prijatelja da stoje u stavu „mirno“ dokle god su vam u poseti, ali sva pravila koja će sprečiti da se u sopstvenoj sobi osećate neprijatno ili da bilo šta u njoj bude oštećeno imate puno pravo da sprovedete. Bez straha, bez blama, i srećno!


Putin: Kosovo je srpsko, Rusija ga nikada neće priznati! | Trebinje Live\nPutin: Kosovo je srpsko, Rusija ga nikada neće priznati!\nRuski predsjednik Vladimir Putin poručio je patrijarhu Srpske pravoslavne crkve Irineju da će Moskva i dalje na međunarodnoj sceni zastupati stav da je Kosovo pravno - srpska teritorija.\nKako je javio beogradski dnevnik "Večernje novosti" na svom Internet sajtu, Putin je tokom susreta sa Irinejom u Kremlju poručio da Rusija neće priznati "samoproglašenu državu Kosovo", koja je nastala kršenjem rezolucije 1244 Vijeća sigurnosti UN kao svih normi međunarodnog prava.\nMoskva će i dalje dosljedno podržavati Srbe u pravednoj borbi da sačuvaju svoju teritoriju, stanovništvo i hramove na Kosovu, poručio je ruski predsjednik srpskom patrijarhu tokom susreta u Kremlju u četvrtak uveče.\nPoslije govora predstavnika delegacija pravoslavnih crkava, posebno Njegove svetosti Irineja, Putin je govorio desetak minuta o nevoljama koje je imao i ima srpski narod na Kosovu.\nSrpski patrijarh bio je veoma zadovoljan tim razgovorom, jer se uvjerio da je predsjednik Rusije odlično informisan o tome koliko Srbi i drugo nealbansko stanovništvo danas pati na Kosovu, navode "Novosti".


FUP zaposlio 88 osoba od čega 81 Bošnjak - Stolac.co\nFUP zaposlio 88 osoba od čega 81 Bošnjak\nNa nedavnom javnom natječaju Federalne uprave policije, u kojoj je i inače narušen nacionalni sastav zaposlenih, na pozicije policajaca i mladih inspektora primljeno je 88 kandidata od kojih njih tek 7 nije bošnjačke nacionalnosti, doznaje neslužbeno Dnevnik.ba.\nPostoje osnovane sumnje da su osobe na čelu FUP-a Ensad Korman i Zoran Čegar, Komisija za prijem i Policijski odbor za žalbe, prekršili zakon jer se pri odabiru kandidata nije pridržavalo popisa stanovništva iz 1991. godine prema kojem se i danas određuje nacionalna kvota zaposlenih u FUP-u.\nZdenko Kovač, član Nezavisnog odbora Parlamenta FBiH, nije htio davati izjave za Dnevnik.ba rekavši kako je "za izjave u medijima nadležan isključivo predsjednik odbora Mirko Miličević".\nDo objave ovog teksta, nismo uspjeli kontaktirati Milićevića.\nPodsjetimo, već više od dvije godine Vlada Federacije BiH nije imenovala direktora Federalne uprave policije.\nNezavisni odbor Parlamenta FBiH, na čijem je čelu Mirko Milićević, ranije je dostavio listu s predloženim kandidatima od kojih je najviše glasova imao Zoran Galić, aktualni direktor Granične policije BiH, kojeg je predložio HDZ BiH.


Nermin Kadrić na poziv Valentina Inzka prisustvovao sastanku sa privrednicima iz ZDK\nU organizaciji Ureda Visokog predstavnika u BiH danas je u Zenici upriličen sastanak privrednika, tačnije radni doručak, sa Visokim predstavnikom za BiH NJ.E. Ambasadorom Valentinom Inzkom. Radilo se o sastanku sa predstavnicima uspješnih malih i srednjih preduzeća iz ZDK, predstavnicima Razvojne agencije i predstavnicima Privredne i Obrtničke komore.\nOvom sastanku koji je održan u restoranu “Dubrovnik” prisustvovao je Nermin Kadrić i vlasnik firme BIOS iz Visokog.\n-” Bio je ovo vrlo koristan i konstruktivan sastanak kojem je prisustvovalo desetak privrednika iz našeg kantona. Bila je ovo odlična prilika da na pravom mjestu i na prave adrese iznesemo svoje probleme i ostale stvari sa kojima se susrećemo u našem poslovanju, te prilika da razgovaramo o mogućnostima razvoja. U dvadesetak minuta direktnog razgovora sa Visokim predstavnikom iskoristio sam priliku i da ukažem na situaciju i problematiku privrednika iz Visokog, kao i u ostalim gradovima gdje posluje BIOS. – izjavio je za Visoko.co.ba Nermin Kadrić, vlasnik Opšte poljoprivredne-proizvodno-prometno-uslužne zadruge BIOS.\nBosna na neugodnom ispitu u Zavidovićima\n87 članova položilo za više pojaseve


RV Srbije: nadolazeći problem nedovoljnog broja letača\nPilot 98. vazduhoplovne brigade iz Kraljeva (foto: vs.rs/Igor Salinger)\nOdlaskom u penziju poslednjih klasa pilota primljenih na školovanje u vreme JNA ove i naredne godine Vojska Srbije (VS) suočava se sa opasnošću da ostane bez dovoljnog broja letača.\nOd raspada državne zajednice sa Crnom Gorom 2006. godine do danas VS je školovala šezdesetak vojnih pilota. To je ekvivalent samo poslednje klase Vazduhoplovne vojne akademije socijalističke Jugoslavije.\nNa problem sa brojem pilota upozorio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u avgustu 2018, u jeku javne rasprave o tome da li treba uvoditi obavezu služenja vojnog roka. On je tada rekao da VS može da očekuje da se suoči sa nedovoljnim brojem raspoloživih pilota već za dve ili tri godine.\n"Zahvaljujući reformama koje smo imali u prošlosti, preti opasnost da već 2020. ili 2021. godine budemo u situaciji da nemamo dovoljno pilota", rekao je tada Vučić.\nOva procena zasnovana je na računici da piloti zbog beneficiranog radnog staža (za 12 meseci efektivnog rada dobijaju 18 meseci staža)mogu da idu u penziju sa 50 godina.\nTo znači da ove i naredne godine treba očekivati da "kacigu o klin" okači većina letača koji su Vojnu akademiju upisali u vreme bivše Jugoslavije (generacije rođene oko 1970. i nešto mlađe).\nZvaničnih podataka o tome koliko pilota je potrebno VS nema, ali moguće je uraditi određenu\nprocenu na osnovu uobičajenih vrednosti. Imajući u vidu broj avijacijskih eskadrila RV Srbije i\nsagledavajući prihvaćeni svetski standard od 1,5 pilota po vazduhoplovu, Balkanska bezbednosna mreža ceni da je Srbiji potrebno oko 300 pilota.\nU taj broj treba uračunati i letače tehničare, s obzirom da su oni u sastavu posada za čitav niz letelica kao što su Mi-35M, An-26, Mi-8/17, Gazela u borbenoj varijanti Gama i avion za vuču meta G-4T.\nSa Vazduhoplovne vojne akademije je 1992. godine izašla 42. klasa koja je imala impresivnih 58 pilota. Naredne godine školovanje je završilo 38 pilota, 1994. godine njih 33 a 1995. godine eskadrile Vojske Jugoslavije pojačalo je 30 pilota.\nTo su poslednje masovnije generacije pilota selektovane u SFRJ od velikog broja kandidata koje 2021. i 2022. godine odlaze u penziju, pa će RV preuzeti piloti školovani u trećoj Jugoslaviji i kasnije Srbiji.\nProblem je u tome što je tih pilota značajno manje a zbog prirode tog zanimanja, zdravstvenih kriterijuma, prelaska na dužnosti u komandama, letačkih katastrofa i prirodnog socijalnog kretanja kroz profesije zbog ekonomskih razloga, čak ni oni svi više ne lete u RV-u.\nPoslednja zajednička klasa državne zajednice SCG (127. klasa) imala je ukupno 11 pilota koji su završili školovanje, od kojih se devet opredelilo da karijeru nastavi u Srbiji. Prema podacima Službenog vojnog lista, naredne godine školovanje nije završio nijedan pilot dok su potonje klase retko imale dvocifren broj pilota.\nPrema istom izvoru 2009. godine iz akademije stigla su samo tri pilota, 2010. pet a 2011. godine 12 pilota, računajući jednog koji je završio Američku akademiju. Naredne godine školovanje je završilo sedam pilota, 2013. godine sedam (jedan u SAD), a godinu dana kasnije njih četvorica. Iz klase koja je diplomirala 2015. u jedinice je stiglo pet mladih pilota, iduće godine tri, 2017. četiri dok 2018, zbog prelaska na sistem petogodišnjeg školovanja, nije proizveden nijedan pilot.\nTo znači da je od rastanka sa Crnom Gorom školovanje završilo 66 pilota, što ne može biti dovoljno ni za prosto zanavljanje letačkog kadra. Treba imati u vidu da je deo tih pilota već otišao iz vojske u civilnu avijaciju.\nVećinu aktivnih pilota sada čine ljudi koji su izabrani za taj poziv u vreme pre rata i\nu SR Jugoslaviji, ali i njihovo vreme polako prolazi.\nPre 90tih vojni piloti obrazovali su se 4 godine a školovanje završavali uz borbenu obuku na avionu na kojem će služiti. Selektivna obuka bila je na Utvi 75, zatim Galebu-2 i na kraju Orlu ili MiG-21. Piloti helikoptera obuku su završavali na Gazeli i Mi-8. Sada nakon Utve-75 prelaze na Lastu, zatim Galeb G-4 ili Gazelu, na kojem mladi piloti završavaju školovanje. Na 5. godini sprovodi se borbena obuka. Kasnije bi neki piloti koji su ovladali sa G-4 prešli na borbene jedinice sa Orlovima ili MiG-29 (foto: vs.rs/Žarko Skoko))\nSve i kada bi broj kadeta za smer avijacija na Vojnoj akademiji bio povećan na 20 do 30 po klasi, bilo bi potrebno najmanje pet godina da počnu da se osećaju prvi pozitivni efekti, s obzirom da sada školovanje vojnih pilota traje 10 semestara. To znači da očekivana kriza koja nastupa narednih godina ne može biti potpuno izbegnuta.\nNasleđeni ljudski resursi su na samom kraju, a postojećom dinamikom školovanja nije moguće obezbediti potreban broj ljudi. Zbog toga je možda potrebno razmotriti i neke alternativne načine regrutovanja vojnih pilota, o čemu je Balkanska bezbednosna mreža pisala u avgustu prošle godine.


Ponedeljak, 30. septembar 2002.\nTajni razgovori Tito - Krajačić (53)\nNeka bombarduju Podgoricu\nBroz je naredio da bombe padaju i na Bijelo Polje, Sjenicu i Beograd\nTe su za nas, Srbe, posledice ogromne! Broza su povukli iz Moskve kada je počeo svoje obračune s učesnicima 'Barcelonskog kongresa' u zemlju. Čak mu je pretila i likvidacija od Staljina, te je taj period njihovih hladnih odnosa, što je Dimitrov uspeo da poniveliše te stvari. Da ne govorim kolika je šteta što je toliko dobrih internacionalaca jednostavno fizički uništeno!\nKao što znate, bombardovani su gotovo svi srpski gradovi, posebno Beograd i Niš, kao i Podgorica - Brozovom krivicom. U tim Vašim dokumentima stoji i ova njegova drskost: ... 20. aprila 1944. godine, dva dana posle bombardovanja Beograda i Zemuna, Broz je uputio sledeće naređenje 2. korpusu NOVJ: 'Javite nam odmah koje mesto treba bombardovati. Znajte da ovo opet ja preuzimam na dušu, i prema tome dolaze u obzir samo važni objekti'...\nA izdao je naređenje, jer je imao u vidu bombardovanje Nikšića, a komandant 2. korpusa NOVJ Peko Dapčević i njegov politički komesar Mitar Bakić, istog dana, šalju radiogram: 'Neka bombarduju Sjenicu, Bijelo Polje i Podgoricu. Molimo hitne odgovore na ove predloge. Peko, Mitar.'... Tako, 5. maja 1944. godine, sledi teško bombardovanje Podgorice. Štab 3. korpusa NOVJ obavestio ga je sledećim radio-gramom: 'Objekti za bombardovanje Brčko i Tuzla.\nKosta Nađ, komandant korpusa, Vladimir Popović, politički komesar korpusa'. Tako su saveznici dva puta sa po 40 bombardera bombardovali Podgoricu. Beograd? Bolje i da ne pitate, gospodine ministre! Sve je ovo posebna tema. Ali, kada pitate, ukratko: Nemačka Komanda za Jugoistok od 16, 17, i 21. aprila, u izveštaju nemačkoj Vrhovnoj komandi Vermahta, stajalo je: ... 'da je u Beogradu prvog dana bombardovanja poginulo 18 oficira (vojnika), ne sećam se, dok je na drugoj strani izgubilo život 217 civila, a ranjeno 318! Porušeno preko 300 kuća!?'...\nTako da se, gospodine ministre, rat za Srbe ne završava bombardovanjem Beograda 6. aprila od Hitlerove avio-armade, nego po okončanju rata, bombarduju ga i saveznici najvećom krivicom NOVJ, maršala Josipa Broza Tita, koji ni danas ne ostavlja Srbe na miru?!\nBroz: - Ja to, Ivek, slušati više ne mogu (vrlo nervozno). Ko je taj čovek, Ivek?\nStevo: - Pitaš me ono što ti ne mogu odgovoriti. Kazao sam ti da ga Sovjeti skrivaju?\nBroz: - Ja nisam kriv što sam imao nesposobne komandante! Pa to su bili mahom srpski kadrovi? Sećam se, posle bombardovanja Kragujevca, Kraljeva i Kruševca, Komandant GŠ NOV i PO Srbije, general Koča Popović, nije se zadovoljio sa mojim predlogom od 21. jula 1944. godine (Broz je uputio 18. jula 1944. godine Štabu 1. proleterske divizije naređenje sledeće sadržine: "Prvog vedrog dana saveznici će bombardovati Plevlja. Izvestite nas o jačini garnizona Plevlja i Prijepolja.\nNaređujem da odmah pošaljete tačan izveštaj odmah o svemu!" Štab 1. proleterske divizije, čim je primio ovo Titovo naređenje, poslao je radiogramski izveštaj, 19. jula, u kome je rečeno" da se u Pljevljima nalazi 800. nemačkih vojnika, 500 četnika, 200 pripadnika muslimanske milicije, dok je za Prijepolje javio da se u njemu "nalazi 600 nemačkih vojnika i 80. vozila sa Štabom 2. puka divizije 'Brandeburg'... Bombardovanje ovih gradova usledilo je 24. jula. Tada je 8. savezničkih aviona, na ova dva grada bacilo 37. bombi. Umesto vojničkih ciljeva, saveznici su porušili veliki deo grada. Iz ruševina je otkopano 137. mrtvih, od kojih 30. četnika, 6. nemačkih vojnika, dok su ostali bili civili? Slično je bilo u Prijepolju!), neko je poslao sledeći radiogram: "Mesta i objekti u Srbiji koje treba bombardovati:\nBeograd: - Stanovi Nemaca: Desna strana Miloša Velikoga, ulice od Londona do Nemanjine ulice, zahvatiti žensku učiteljsku školu i Gimnaziju u Kraljice Natalije ulice. Trgovačka akademija, ulica Žorža Klemansoa, Palata Albanije, Ratnički dom, Novo vreme u Dečanskoj ulici, Škola Kralja Aleksandra na Topčiderskom brdu i Zvezdara.\nTopčider: Gradska kasarna, slagalište municije, jugozapadna strana groblja na Banovom brdu, grupa Gestapoa - južni deo košutnjačke šume.\nRakovica: Fabrika avionskih motora BMB i Argus, istočni deo pruge.\nNiš: Aerodromski kompleks zgrada i 30 vagona benzina u voćnjaku jugoistočno od letilišta, istočno od letilišta cisterne benzina. Fabrika platna, severoistočni deo varoši i Fabrika duvana, iza železničke stanice Crveni krst.\nNiška banja: Trupe u hotelima Banovinskom i Đoke Jovanovića.\nBor: Centrala i rudnik, kasarna između rudnika i sela, radionice 4 km od Bora, na putu ka Zaječaru.\nVranje: Kasarna na istočnoj i Monopol na južnoj ivici grada.\nVladičin Han: Stanicu, tunel , most, Monopol i trupa u mestu.\nSurdulica: Fabrika za preradu rude molibdena u Belom Polju 2 km severozapadno od Surdulice, rudnik molidbena u Mačkatici, 8 km severoistočno od Surdulice.\nLebane: Trupe u mestu.\nGrdelica: Dva mosta, železnička stanica i fabrika.\nStevo: - Otkud to sve čitaš, Joža?\nBroz: - Sve podatke, sređene, dao mi je Zdenko Ulepič, a sinoć, pre zapisivanja, čitao sam ovu materiju . Spremam knjigu "Sabrana dela", gde ću u 22. tomu objaviti sve ovo što se dešavalo u Kazerti, razgovori sa Vinstonom Čerčilom, ali verovatno, bi će to u britanskoj verziji?\nPiše: Radoman Mlađenović\nSutra: Na meti Beograd, Niš i Podgorica\nAustrijski državnik o Srbima (11)


ŠTA JOŠ URADITI? - Šansa za Roditeljstvo\nDr Zoran Stanković,specijalista ginekologije i akušerstva\nPriprema jednog para za IVF proceduru standardno podrazumeva uzimanje detaljne anamneze oba partnera, kliničke preglede, detekciju infekcija, određivanje hormonskog statusa, indeksa telesne mase i analizu spermograma.\nUspešna implantacija embriona je složen proces koji uključuje brojne faktore vezane za majku i embrion. Ishod postupka IVF-a podjednako zavisi od kvalitetnog endometrijuma (sluzokože materice), ali i dobrog, zdravog embriona. Neki od faktora koji mogu uticati na usađivanje embriona su vezani za neadekvatni ambijent za embrione – poput abnormalne anatomije materice, nereceptivne sluzokože, ali i poremećaja i bolesti majke – poput trombofilije ili poremećaja imunog odgovora, koje mogu poremetiti interakciju između embriona i endometrijuma koja je krucijalna za uspešnu implantaciju. Sa druge strane i kvalitet embriona može da poremeti interakciju endometrijum―embrion ukoliko je embrion nekvalitetan. Abnormalnosti embriona mogu biti posledica kvaliteta jajne ćelije i njene sposobnosti da se normalno oplodi i deli, ali i faktora vezanih za spermatozoide. Iz tog razloga, ispitivanje i lečenje moraju biti fokusirani na oba partnera.\nDodatne analize se najčešće savetuju nakon dva ili više neuspešna postupka vantelesne oplodnje sa ciljem otkrivanja uzroka za neuspešnu implantaciju kvalitetnih embriona.\nUrođena, genetska ili stečena sklonost ka zgrušavanju krvi nosi opšti zdravstveni rizik od tromboze što može imati negativan uticaj, kako tokom samog postupka stimulacije ovulacije, tako i na začeće i trudnoću. Tradicionalno je mišljenje da poremećaji zgrušavanja krvi mogu biti uzrok i objašnjenje neuspelih postupaka VTO i ponavljanih spontanih pobačaja. Prema preporuci Evropskog udruženja za reproduktivnu medicinu iz 2017. godine, ne postoje dokazi o negativnom uticaju trombofilija i ne savetuje se tromboprofilaktička terapija niti ispitivanje trombofilija, osim u slučaju opterećene porodične ili lične anamneze ranijim trombozama i kod antifosfolipidnog sindroma ― kada se savetuju niske doze acetilsalicilne kiseline i/ili niskomolekularnog heparina.\nAnti-TPO i Anti-Tg antitela\nPostoji veliko interesovanje i brojne studije se trenutno bave uticajem ove vrste limfocita u implantaciji i imunološkoj kontroli rane trudnoće. Za sada ne postoje dokazi o njihovoj negativnoj ulozi niti o benefitu eventualne imunoterapije.\nNeke od najčešćih analiza vezanih za metaboličke i endokrine poremećaje su:\nPCOS sindrom i poremećaj metabolizma insulina (insulinska rezistencija)\nPostoje dokazi da deficit vitamina D umanjuje uspeh IVF-a, utiče na kvalitet jajnih ćelija, smanjuje rezerve jajnika, povećava učestalost spontanih pobačaja i pogoduje nastanku mioma.\nKongenitalne (urođene) i stečene malformacije materice. Histeroskopija je endoskopska metoda koja se primenjuje u cilju detekcije i korekcije urođenih ili stečenih abnormalnosti materice poput septuma, polipa endometrijuma, endouterine priraslice i submukozni miomi. Anomalije materice sreću se kod 10-30 % žena koje su u postupku VTO.\nReceptivnost endometrijuma se smatra najvažnijim faktorom uspeha VTO postupka. Smatra se da namerno, površinsko oštećenje sluzokože materice, u ciklusu koji prethodi postupku VTO, podstiče ekspresiju citokina i drugih faktora implantacije i može da poboljša receptivnost endometrijuma i šanse za uspešnu implantaciju. Intervencija je kratkotrajna i bezbolna, vrši se posebnim kateterom pod kontrolom ultrazvuka. U istom aktu se može uzeti i delić sluzokože materice za test endometrijalne receptivnosti (ERMA ili ERA test) koji nam sugeriše optimalno vreme za embriotransfer, odnosno, kog dana nakon aspiracije jajnih ćelija je receptivnost endometrijuma optimalna.\nSve su šire i povoljnije mogućnosti za odabir zdravih embriona analizom broja i strukture hromozoma. Postupak podrazumeva biopsiju blastociste i analizu dobijenih ćelija uz zamrzavanje svih embriona. U nekom od sledećih ciklusa planira se odmrzavanje i embriotransfer zdravih embriona.\nDNK fragmentacija spermatozoida. Metoda kojom se određuje procenat spermatozoida sa oštećenom DNK, a manifestuje se nepravilnom deobom i fragmentacijom embriona. Test se ne radi rutinski, već se savetuje ciljano. U slučaju da je DNK fragmentacijski indeks veći od 30 %, kao sastavni deo pripreme semena za postupak VTO, savetuje se magnetna selekcija spermatozoida ― metoda koja omogućava izdvajanje zdravih spermatozoida i njihovo korišćenje za postupak.\nŠTA JOŠ URADITI? was last modified: May 16th, 2019 by Sandra


Kompleks je izgrađen od strane poljoprivredne zadruge jugoslovenskih Nemaca; foto: Promo\nIzložba će biti otvorena u petak, 3. decembra, u novosadskoj Kulturnoj stanici Svilara, u Ulici Đorđa Rajkovića 6b.\nIdeja je da se Dom savremenog stvaralaštva Agraria otvori u revitalizovanom industrijskom kompleksu nekadašnjeg pogona “Elektroluxa” u ulici Lasla Gala 32, na Grbavici u Novom Sadu, koji se prvobitno zvao “Agraria”.\nKompleks je izgrađen 1939–1940. godine od strane poljoprivredne zadruge jugoslovenskih Nemaca po imenu “Agraria” i danas predstavlja najreprezentativniji očuvani primer međuratne poslovne modernističke arhitekture u gradu.\nU sklopu širenja fronta podrške Inicijativi za Agrariju, tokom 2020. godine ostvarena je saradnja sa čak tri arhitektonska fakulteta, čiji su studenti imali zadatak da se pozabave rekonstrukcijom i revitalizacijom Agrarije u funkciji uspostavljanja doma savremenog stvaralaštva u njoj.\nReč je o Fakultetu tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu, Arhitektonskom fakultetu Univerziteta u Beogradu i Fakultetu za arhitekturu i urbanizam Politehničkog univerziteta u Temišvaru.\nKompleks predstavlja najreprezentativniji očuvani primer međuratne poslovne modernističke arhitekture u gradu.\nČlanovi Inicijative za Agrariju su, kao budući korisnici kompleksa, imali ulogu zamišljenog klijenta prema čijim su potrebama studenti osmislili radne, kancelarijske i programske prostore Agrarije.\nInicijativu za Agrariju su 2018. godine pokrenuli pojedinci koji dolaze iz organizacija: Društvo arhitekata Novog Sada (DANS), Centar za nove medije_kuda.org, Savez udruženja likovnih umetnika Vojvodine (SULUV) i Uduženje likovnih umetnika primenjenih umetnosti i dizajnera Vojvodine (UPIDIV).\nIzložba će biti otvorena 3. decembra u 19 časova, a trajaće do 15. decembra 2021. godine.\nProducent izložbe je Centar kuda.org, a pokrovitelji su Fondacija Hajnrih Bel – Regionalna kancelarija u Beogradu i Grad Novi Sad – Gradska uprava za kulturu.\n#izlozba studenata #ks svilara #novi sad #radovi studenata #studenti arhitekture #studentski radovi


Domaćini blačkog kraja: Na gazdinstvu Nikolića šljive dale prinos za ponos - Blace Info Press\nDomaćini blačkog kraja: Na gazdinstvu Nikolića šljive dale prinos za ponos\nAutor: Gorica Šegović · Objavljeno: 6. septembra 2021. · Updated 6. septembra 2021.\nU šljivicima Ninoslava Nikolića iz blačkog sela Popove i ove godine šljive su dale odličan i kvalitetan prinos.\nNinoslav šljivu gaji na površini od jednog hektara i svuda je kaže dobar prinos.\nU šljiviku koji smo obišli u toku berba 400 stabala koja će doneti prinos od preko tri vagona.\n-Ove godine i mraz i grad znatno su umanjili prinos, ali uprkos tome šljive su dobro rodile, ističe Ninoslav Nikolić voćar iz blačkog kraja koji inače prati sva predavanja za poljoprivrednike koji se tokom godine u blačkom kraju organizuju i stečena znanja verno primenjuje u svojim voćnjacima.\nDo većih prinosa i znatno lakše berebe Ninoslav je došao zahvaljujući profesoru Radosavu Blagojeviću i njegovom predavanju koje je održao za voćare blačkog kraja a gde je i praktično imao priliku da vidi jedan od način pravilnog formiranja voćnjaka koji je i sam kasnije primenio.\nBerba koja je u toku u šljivicima Nikolića daje berićetne prinose a da nije bilo mraza i grada ove šljive bi se, narodski rečeno – od roda “slomile”.\nBerba šljiva će kako saznajemo,trajati još desetak dana.\nSledeća vest Dani polja na na ekonomiji srednje poljoprivredne škole u Blacu\nPredhodna vest U Osnovnoj školi “Stojan Novaković” sutra u okviru 52.Drainčevih književnih susreta – pesnici se druže sa blačkim osnovcima


Ruske službe otkrile: Zaštitar zaslužan što je Putin jedini imao kišobran na ceremoniji - Klix.ba\n17.7.2018. u 17:36\nRuske službe danas su objavile saopćenje u kojem su pokušale dati odgovor na pitanje zašto je samo ruski predsjednik Vladimir Putin imao kišobran na ceremoniji dodjele medalja nakon finala Svjetskog nogometnog prvenstva.\n"Briga o kišobranu je briga osobe koja čuva predsjednika. U izvještaju ruske službe sigurnosti jasno stoji da se kišobran mora otvoriti preko glave Putina čim padne prva kap kiše. S tim u vezi, pitanja o kišobranu bi trebalo uputiti čuvarima Macrona i Kolinde", stoji u saopćenju ruske službe.\nPodsjetimo, Putin je brzo bio zaštićen od kiše koja se sručila na Moskvu neposredno po završetku finala, ali drugi nisu bili te sreće.\nPutinovo odijelo počelo je kisnuti dok se neko nije pojavio s kišobranom da spasi ruskog predsjednika.\nMeđutim, te sreće nisu bili hrvatska predsjednica Kolinda Grabar-Kitarović i francuski predsjednik Emmanuel Macron, koji su stajali uz Putina kisnući sve dok nije i za njih stigao spas u obliku kišobrana.\n17.07.2018. u 18:59\n17.07.2018. u 17:03


Nemaèkoj na prvi pogled dobro ide, ali... - B92\nNemaèko tržište rada nalazi se pred ogromnim promenama, ali ono istovremeno nije spremno za transformaciju.\nIzvor: Deutsche Welle sreda, 15.09.2021. | 12:02 -> 13:40\nFoto: estudio Maia/Shutterstock\nJedan deo odgovornosti snosi i politika. Može li nova vlada to da koriguje?\nNemaèkoj na prvi pogled dobro ide. Stopa nezaposlenosti je skoro prepolovljena nakon reformi iz 2005. Èak ni gigantska kriza zbog pandemije korone nije znatnije promenila situaciju u zemlji: stopa nezaposlenosti samo neznatno je porasla – sa 5,0 na 5,9 odsto. Zahvaljujuæi merama vlade kao što je recimo finansiranje skraæene radne sedmice, veæina ljudi uspela je da zadrži svoje radno mesto. Pandemija je osim toga pokazala i da u Nemaèkoj funkcioniše rad od kuæe, piše DW.\nIpak, ta zemlja nalazi se pred dramatiènim promenama, na koje ona, prema mišljenju brojnih struènjaka, uopšte nije dobro pripremljena. "Tokom 2020-ih godina doživeæemo neverovatnu transformaciju na nemaèkom tržištu rada", kaže i savezni ministar rada Hubertus Hajl (SPD). Te promene diktiraju pre svega digitalizacija i automatizacija, ali i velika smena dominantnih tehnologija, poput ekspanzije elektro-mobilnosti.\nPosledice tih promena znatno se razlikuju od jedne do druge privredne grane. Hilmar Šnajder, direktor Istraživaèkog instituta o buduænosti rada iz Bona, ipak uoèava nešto što je zajednièko: "U naèelu je prošlo doba teškog fizièkog rada. Sve više se bavimo duhovnim radom ili radom koji se bazira na znanju."\nJednostavne aktivnosti za koje su potrebne i niže kvalifikacije sve više æe zamenjivati roboti ili raèunari – ili æe radnici za njih biti loše plaæeni. "Veæ smo odmakli relativno daleko na tom putu i postigli neku vrstu ravnoteže", kaže Šnajder za DW. "Ono što može da se automatizuje veæ je automatizovano."\nU industriji se veæ sada mnogo koriste mašine i roboti, a i u magacinima onlajn trgovaca dobar deo rada preuzele su mašine. U njima radi manje ljudi nego u robnim kuæama u centrima nemaèkih gradova – a te robne kuæe se u poslednje vreme postepeno zatvaraju.\nLogistici i špediciji tek predstoje velike transformacije: kamionima još uvek upravljaju ljudi, a prema mišljenju struènjaka, samo je pitanje vremena kada æe i ti poslovi biti ukinuti, a kamioni poèeti da se kreæu autonomno. Ista stvar važi i za taksiste, odnosno ponuðaèe iz tog uslužnog sektora poput Ubera.\nPogoðeni i visokoobrazovani\nI sociolog Roland Fervibe uveren je da æe brojna radna mesta nestati. Ipak, za razliku od Šnajdera, on ne veruje da je situacija na tržištu rada "u ravnoteži", odnosno da razlog za brige imaju samo oni koji nisu dovoljno obrazovani ili obuèeni.\nDigitalizacija predstavlja "smenu epoha", kaže Fervibe, profesor za socijalnu strukturu i socijalnu neravnotežu na Univerzitetu u Potsdamu. "Ono što je novo jeste èinjenica da su pogoðeni i visokokvalifikovani poslovi."\nOn kao primer navodi prevodioce, kojima posao otimaju sve bolji raèunarski programi. "Potencijalno bi to moglo da pogodi i advokate, zato što sve veæi broj pravnih saveta koji su potrebni mušterijama u stvari može da se obavi i poluautomatski." I banke poslednjih godina smanjuju broj zaposlenih.\nNemaèka se nalazi usred transformacije, a taj proces æe se u buduænosti intenzivirati, dodaje Fervibe za DW i napominje da postoji opasnost da Nemaèka izgubi prikljuèak s drugim zemljama sveta po pitanju digitalizacije.\nPandemija korone razotkrila je i velike slabosti po tom pitanju, pogotovo u javnoj upravi. Kancelarije centara za javnog zdravlje èesto su bile preoptereæene – koristile su èak i faks-ureðaje za komunikaciju zbog kontrole širenja infekcija – a ne moderna sredstva digitalnog komuniciranja.\nAli država je još više zakazala po pitanju toga koliko su mladi digitalno kompetentni. "To je politièki propust prvog reda – to da mi u 2021. uopšte nemamo školski predmet ’digitalno obrazovanje’", kaže Fervibe.\nÈega se Nemci najviše plaše?\nI nije samo digitalizacija ono što ugrožava radna mesta. Zahvaljujuæi usponu elektro-mobilnosti, u iduæe èetiri godine u nemaèkoj automobilskoj industriji nestaæe 200.000 radnih mesta, jednostavno zato što su e-motori i e-pogoni jednostavniji od onih sa unutrašnjim sagorevanjem. To je pokazala studija nemaèkog instituta IFP koju je naruèilo Udruženje nemaèke auto-industrije (VDA).\nIstovremeno æe, prema najnovijim procenama, u proizvodnji i održavanju e-automobila nastati još više radnih mesta nego što æe ih nestati u procesu transformacije.\nStari poslovi nestaju, a novi nastaju i u drugim oblastima. Oko 1,2 miliona radnih mesta æe do 2035. da se pojavi u onim zanimanjima koje tehnologija teško može da zameni, tvrdi se u studiji konsultantske firme "Dilojt" – veæinom se tu radi o poslovima u zdravstvu, poduèavanju i obrazovanju, odnosno u upravi.\nIpak, to je slaba uteha za ljude koji æe da izgube radno mesto zbog digitalizacije, jer njima èesto nedostaju kvalifikacije za novonastale poslove. Dodatni je problem èinjenica da je sektor slabije plaæenih poslova u Nemaèkoj ogroman – svaki peti zaposleni (oko 20%) radi za minimalac ili za platu tek iznad minimalne. U skandinavskim zemljama, u Holandiji ili Francuskoj, taj procenat dva puta je manji.\nIzlaz iz toga je u obrazovanju i doškolovanju. Samo u automobilskoj industriji æe uskoro za oko 800.000 ljudi da bude potrebna neka nova ili druga kvalifikacija, procenjuje konsultantska kompanija "Boston konsalting grup".\nNemaèka æe, kao društvo koje je sve starije, i ubuduæe da zavisi od doseljavanja iz drugih zemalja, kaže istraživaè Šnajder: "Pritom su nam potrebni koncepti èiji je cilj privlaèenje visokokvalifikovanih ljudi u Nemaèku". A tu on uoèava da ima "dosta prostora za poboljšanja".


Ubistvo plaćeno 90.000 evra - BIGportal.ba\nJuni 15, 2019 Juni 15, 2019 0251\nEgzekutor iz inostranstva došao preko Crne Gore, imao podršku pripadnika kosovske tajne policije ŠIK, čiji je šef bio Kadri Veselji. Uoči ubistva na račun njegovog DPK pare uplatili mafijaški bos Ismet Osmani i partner Nezedin Zeka Ubistvo lidera GI SDP Olivera Ivanovića izveo je plaćenik iz inostranstva uz potpunu logističku…\nNjih dvojica imaju više od 300 kladionica na KiM, u Austriji, Češkoj i Slovačkoj. Osmani se bavi i švercom narkotika, oružja i organizovanjem prostitucije, a u vreme OVK bio je finansijer Tačija. Poslednjih godina blizak je Veseljiju, kome on i Zeka plaćaju reket za vođenje poslova na KiM. I uplata od 90.000 evra uoči atentata na Ivanovića je bila deo tog reketa, ali je taj novac iskorišćen za plaćanje organizacije ubistva Ivanovića – kazao je izvor.\nFondovi izgubili u sporu s Vladom


Najpopularniji fotograf u NBA je srpkinja. | LovaLova\nNajpopularniji fotograf u NBA je srpkinja.\n21. maja 2020. nebojsa.studio24 Srbija, Svet\nKasi Atena ime koje malo ko zna u Srbiji, ali među zvezdama NBA itekako traženo.\nU pitanju je devojka srpskih korena, koja važi za omiljenog fotografa košarkaških asova.\nAko se Lebron Džejms, Rasel Vestbruk i ostale zvezde zahvaljuju na upečatljivim momentima zakucavanjа i driblanja, onda je sasvim jasno koliko dobrih momenata je ovekovečila ova srpkinja.\nSem što je sjajan fotograf zasigurno je i pravi borac, s obzirom da je pobedila i tumor na mozgu.\nDolazila je i u Srbiju, snimala kamp Bogdana Bogdanovića i Kvinsija Milera, a zanimljivo je i da Kasi svoje srpsko poreklo, ističe na društvenim mrežama. Na privatnom i poslovnom profilu, zastavica Srbije stoji tik uz američku.\nTako je i prošle godine, posle poraza SAD od Srbije na Mundobasketu kada su svi kritikovali američke košarkaše, ona odgovorila da je ekipa izgubila od zemlje koja ima manje stanovnika od nekog većeg dela Njujorka, i dodala: Pa ja sam i Srpkinja.


Građani pazite: Stan u izgradnji prodaju 2 puta\nNedovoljna opreznost kada kupujete stan može mnogo da vas košta. Desetak porodica u Nišu, koje su pre osam godina kupile stanove još nisu njihovi vlasnici, prenosi B92. Stanovi koje su kupili, u ulici Ćirila i Metodija 17, su im pod hipotekom, a neki su i ponovo prodati.\nPorodica Radisavljević kupila je stan u izgradnji u ovoj zgradi juna 2009. Da su investitori, Geoprojekt grupa, uzeli kredit od banke, objekat stavili pod hipoteku i da je u međuvremenu dug prema banci narastao, saznaju, kažu, tek nakon dve godine.\n“Saznali smo kada su se investitori međusobno posvađali i nisu dozvolili da potpišemo ugovor, imali smo samo predugovor i po njemu smo dobili ključeve i useljavali smo se u stanove. Jedino rešenje je bilo da odemo na sud, pokrenuli smo proces i dobili rešenje da nam vrate novac. Firma je u blokadi i nemamo mogućnost da naplatimo taj novac”, priča Maja Radisavljević.\nI tu nije kraj problemima kupaca. Neki od stanova, poput onog koji je kupila Zlatka Dinić, prodati su dva puta.\n“Oni su znali da je to naš stan, međutim, iz inata, pošto su se posvađali sa investitorom Sašom Todorovićem, namerno su prodali taj stan i onda su krenuli da prodaju i druge stanove, ne samo naš. Imamo pravosnažno – ili da nas vrate u stan, preko izvršitelja,kako to već ide, ili da nam daju novac”, kaže Zlatka.\nDa im stanove koje su već kupili, banka ne bi prodala na licitaciji, neki stanari spremni su da ih ponovo otkupe. Banka pristaje da to učine neposrednom pogodbom po ceni od 400 evra po kvadratu.\n“Ali, saglasnost nije dala druga strana, to je zaštitnica kapitala ove firme, jer je firma bila privatizovana, a nakon toga je poništena privatizacija i država je postavila Gordanu Jovanović kao zaštitnicu kapitala. Ona ne želi da reši problem”, ističe Maja Radisavljević.\nDirektorka Geoprojekt grupe Gordana Jovanović nije želela pred kamere, ali nam je odgovorila da su stanari ponudili cenu koja je dvostruko niža od procenjene tržišne vrednosti, zbog čega bi, eventualnim prihvatanjem ovih ponuda, bili oštećeni ostali poverioci Geoprojekt grupe.\nDodaje da su pojedini kupci bili neoprezni jer su stanove platili u gotovini, a ne, na ugovorom predviđen način, na tekući račun prodavca, čime bi im banka brisala hipoteku.\n“Država treba da brine i o pravu i o pravdi. Da li je to što se dešava pravedno? Čak i da sam ja kao neuki kupac bila neoprezna, očekujem da me ova država zaštiti”, kaže Mirjana Radisavljević.\nStanari rešenje vide u reviziji celog postupka. U suprotnom, strahuju da će ostati i bez para i bez stanova, a da za to niko neće odgovarati.


Da li zaista ne postoje dve iste snežne pahulje? - National Geographic Srbija\nProfesor fizike i šef Odeljenja za fiziku na Kalifornijskom tehnološkom institutu Kenet G. Libreht ističe da mu ovo pitanje često postavljaju. On njemu dodaje još jedno: čak i ako bi dve iste pahulje pale na tlo, ko bi to mogao utvrditi? Nemoguće je videti i proučiti baš sve.\nMeđutim, iako na ovo pitanje ne možemo nikada odgovoriti sa sigurnošću, Libreht tvrdi da on, kao fizičar, može tom problemu prići s nešto više sigurnosti.\nKako nastaju pahulje snega? (VIDEO)\n: Jedna umetnica pokušala je da prikaže na koji način se formiraju snežne pahulje.\n"Kao što ću pokazati, odgovor na to zavisi od toga šta zapravo mislite kad postavljate ovo pitanje", kaže Libreht. "Kratak odgovor glasi – da, zaista je neverovatno malo moguće da će sve složene pahulje izgledati potpuno isto. Toliko je neverovatno da, zapravo, i ako biste pogledali sve koje su ikad formirane, ne biste pronašli dve potpuno identične."\nOd objašnjava da bi nešto duži odgovor zavisio od toga šta mislimo kada kažemo da su dve pahulje iste.\nLibreht ističe da "nanopahulje" mogu izgledati isto: neke stvari u prirodi, jednostavno, izgledaju potpuno identično. Na primer, način na koji naučnici razumeju elementarne čestice podrazumeva da su svi elektroni potpuno isti. To je temelj kvantne fizike, kaže Libreht. S druge strane, molekul vode je složeniji od elektrona, pa ne izgledaju svi molekuli vode isto. Oni su identični u slučaju da se sastoje od običnih atoma vodonika i stabilnog izotopa kiseonika koji u jezgru ima osam neutrona i osam protona. Međutim, jedan od 5.000 molekula vode umesto jednog od vodonika ima teški vodonik, a jedan od 500 molekula vode umesto stabilnog izotopa kiseonika koji u jezgru ima osam neutrona i osam protona sadrži osam protona i deset neutrona – dakle, ne izgleda isto kao većina molekula vode.\nTo znači da, na najosnovijem nivou, svi snežni kristali nisu potpuno isti.\nUtvrdili smo, dakle, da pahulje ne moraju biti identičnog sastava, a izgledaju li ove identično kada se posmatraju optičkim mikroskopom?\nKristali jednostavnih oblika često izgledaju isto, pa nije teško zamisliti da tokom padavina na Antarktiku naučnici utvrde da kristali dveju pahulja izgledaju identično pod mikroskopom. Ipak, treba imati na umu da je reč o prostim šestougaonim prizmama. Važi li to i u slučaju složenijih kristala? Ne, tvrdi Libreht, velike, kompleksne snežne pahulje se razlikuju: broj mogućnosti za formiranje pahulje je zapanjujuće veliki. Da biste došli do odgovora na ovo pitanje, pokušajte da odgovorite na pitanje koliko mogućnosti postoji da se petnaest knjiga rasporedi na polici. Više nego što se na prvi pogled čini, zar ne? Ništa drugačije nije ni u slučaju pahulja snega.\n: Da li su pahuljice zaista bele i ko je "kriv" što ih crtamo baš ovako? Otkrijte neke manje poznate, ali fascinantne stvari o ovom prirodnom kristalnom fenomenu.\nzima Fizika Hemija Nauka Sneg Priroda Životna sredina Zanimljivost Nauka Vreme Nauka


KAKO SAOPSTITI MUSKARCU?\nTema: KAKO SAOPSTITI MUSKARCU?\n24.07.2007., 20:15 #1\nZanima me vase misljenje? Problem ide ovako: imam 21 godinu, on 25. ja studiram, 3. godina faxa, on zavrsava studije, ceka ga posao posle, sve ok, , zivimo zajedno vec dve godine, volimo se, sve je super. Ja bih zelela da imam bebu i kad god pomenem tu temu on kaze, ajde da uzivamo jos malo, pa za godinu-dve.(jer njegov brat ima malog sina-antihrist). Meni je stvarno super sa njim, nemam na sta da se pozalim. Vec mi dosta izlazaka i provoda, to sam sve prosla i sad bih volela da se skrasim. Mislim da nemamo sta vise da cekamo?\nP.S. Obozavam decu i uvek sam ih obozavala, cak i tog malog (kako on kaze antihrista) volim... jel moguce da mi je proradio materinski instikt?\n24.07.2007., 20:24 #2\nRe: KAKO SAOPSTITI MUSKARCU?\nHihi, svi muskarci koje poznajem - ne moji frajeri, nego drugovi, poznanici itd - zele jos malo da sacekaju... vecina se blizi cetrdesetoj, i jos uvek "malo cekaju".\nNemam pojma kako se to radi, koliko sam shvatila od drugarica, one se prosto zatrudnele, pa su ovi shvatili da je cekanje okoncano.\nA koliko i kako je bilo "prosto" zatrudneti - nikad nisam pitala\n24.07.2007., 20:31 #3\nPa bitno je to da imate zajednicke planove, da se volite, zelite da budete zajedno i da imate decu...u pravu je ne zuri vam se...\nUzivajte jos malo sami....\n24.07.2007., 20:48 #4\nMi smo jako otvoreni jedno prema drugom, uvek o svemu pricamo i donosimo zajednicke odluke.\nNikad ne bi hvatala muskarca na dete-jednostavno mi ne lezi, niti mogu da ostanem trudna jer koristimo zastitu(kondome)(neverovatno-niko mi ne veruje da posle dve godine mi i dalje koristimo zastitu i to svaki put), jedino da busim kondome ha,ha,ha...-salim se.\nIzgleda su mi potrebni neki mali trikovi da i njega ubedim da i on pozeli da imamo bebu??\nBoze, bas sam komplikovana, i jako uporna kad nesto zelim.\nHm, a ne cini ti se da si malo mlada za dete? Mislim, ima jos toga sto mozes da naucis, vidis, proputujes, istrazis... ne kazem da je dete kamen oko vrata, ali covek ipak ima malo vise slobodnog vremena. Imas jos dobrih dvadeset godina da rodis dete, jesi li sigurna da je to bas ono sto sada u ovom trenutku zelis i da nije prolazni hir jer sad trenutno nemas sta da radis bitno?\nkoja bre deca i udaja sa 21?\nbegaj bre mala, nađi neki hobi\n24.07.2007., 20:54 #7\nSestro, rano je.\n24.07.2007., 20:55 #8\nAjde bre ne lupetaj...kakvi trikovi.. :shock: ...ako trenutno ne zeli decu, ne zeli...nemozes nekoga na silu naterati da ima dete.....bitno je da jednog dana zeli da ima decu sa tobom.....\nImas sigurno svoje obaveze...posveti se njima, svom decku, vasem zajednickom zivotu....a posle cete se vec dogovoriti....\n24.07.2007., 20:56 #9\ni posle samanta otvori temu..pitam se pitam...\n24.07.2007., 21:02 #10\nSestro uživaj još malo biće ti dosta dece i muža i kuće i baš je lepo što voliš dete od njegovog brata i nastavi da ga voliš i to ti je za sada dosta.\n24.07.2007., 21:19 #11\npopricajte jos malo... a i da sacekas par godina nije strasno...\n24.07.2007., 21:26 #12\nda, tako sam se i ja skrasila sa 21..i evo me sad sa 37 srecno razvedena..\ndevojcice, pamet u glavu\n24.07.2007., 21:28 #13\ni moja mama se skrasila u 21. i evo je sad sa 57 srecno udata.\nmoguce su razne srece\n24.07.2007., 21:38 #14\neeee..tvoja se mama udala pre emancipacije\nnase se mame nisu razvodile, zar ne?:smile:\nma salim se ja..\nsamo stvarno mislim da je rano\n24.07.2007., 21:39 #15\nma gadna je ta emancipacija... ja ne znam da li je rano... misim da zavisi od osobe... sem toga ne mora brak zauvek, ali deca... lepo ih je imati ako se to zeli.\n24.07.2007., 21:47 #16\npa trebalo bi oboje da ih zele.valjda.\n[font=Verdana]i jeste, lepo je imati decu.al je dozivotno.i mnogo jedu.ako sa 21 jednom razmisljas o radjanju dece, znaci da ne radis, ni ne studiras. ko ce tu decu raniti? ko ce tebe raniti?onaj isti sa kojim ne mora dozivotni brak?[/font]\nblah.mnogo sam ja matora za te romanticne uzlete\n24.07.2007., 22:35 #17\n24.07.2007., 22:45 #18\nhahahahahaha ,, ma i nije toliko smesno ,, ali ,, ja crko nešto\n24.07.2007., 22:50 #19\nStudiram, i nije mi problem ko ce me hraniti a kamoli ko ce hraniti moju decu. Imam posao cim zavrsim fax a to ce biti uskoro. Na drzavnom sam faxu, na budzetu, fax mi ide odlicno, putujemo stalno, izlazimo, jednom recju uzivamo. Ja imam i dosta vremena za sebe, i da se sredjujem i sve ostalo ali ja nisam tip devojke kojoj zivot moze da ispuni odlazak od frizera kod manikira preko pedikira i ostalo-to mi jednostavno nije uzivanje(naravno da to sve obavljam ali umereno kao svaka normalna zena). Mislim da bih imala vremena pored deteta i da se posvetim i sebi i svom muzu.(umem jako dobro da se organizujem), a u zadnje vreme sve cesce razmisljam o tome da imam i previse slobodnog vremena, da bi mogla i bebu da imam.\nMozda ste i u pravu??? ko zna\n24.07.2007., 22:54 #20\ncico, nij ebeba..imam previše slobodnog vemena\nkupi hrčka. praviće ti dovoljno krša. da smanjiš slobodno vreme.\na i dobar je ispit izdržljivosti\n24.07.2007., 22:56 #21\nМа све иде како треба. Почео је да ти се буди матерински инстинкт, и то је сасвим ОК, али пусти да ствари иду својим током... прво дипломирајте, па се запослите, па све редом... Само га немој притискати...\nНеће бити касно и да родиш у 25.\n24.07.2007., 23:05 #22\nmaricicak ,, sObzirom da imas mnogo slobodnog vremena , ja to bas i ne bi nazvala dobrom organizacijom ,,, da vidimo ---šta u tom slučaju organizuješ?\n24.07.2007., 23:30 #23\nPa vidi, Stan u kom zivimo nas dvoje se cakli-sve sredjeno u p.cinu dlaku, stan u kom zive moji roditelji takodje. Ucim 2 sata dnevno, jos dva posvetim sebi, jos dva ode na kafenisanje i sta ja da radim sa ostatkom dana????\n24.07.2007., 23:36 #24\nti bi da pravish dete jer ti je dosadno, pa da li si normalna?\n24.07.2007., 23:38 #25\nPa uci sest sati dnevno brze ces zavrsiti fax.\nPoslednja poruka: 13.11.2005., 18:02