Novak Đoković: Kako će odbijanje vakcine uticati na GOAT trku\nSpekulacije o GOAT trci: „Đoković će morati da se suoči sa posledicama“\nVidžaj Amritraž, poznati bivši indijski teniser, ocenjuje da će odluka Novaka Đokovića da se ne vakcinisati imati posledice. 06.03.2022, Sputnik Srbija\nZbog učestalih hakerskih napada i ometanja sajta Sputnjik Srbija i naših kanala na Fejsbuku i Jutjubu, sve vesti pratite i na kanalu Sputnjik Srbija na Telegramu, koji niko ne može da ugasi, a sve video sadržaje na platformi „Odisi“ (odysee.com).Đoković je nakon Australijan opena izjavio da se neće vakcinisati, makar ga to koštalo igranja tenisa i osvajanja titula.Amritraž, nekadašnji četvrtfinalista Vimbldona i US opena u dublu, veruje da će ovakva odluka imati uticaj na trku za najvećeg svih vremena, popularnog GOAT-a.Novak je nedavno dobio dobre vesti, pošto će i bez vakcine moći da igra na Rolan Garosu, dok je situacije i dalje upitna na Vimbldonu i US openu.Sve ovo će biti dosta bitno za GOAT trku, koju će na kraju, u očima javnosti, verovatno odlučiti broj Grend slem titula, koji Novak i Rodžer treuntno imaju po 20, a Rafa 21.„Milioni navijača su uz njih i mnogi su rekli da je Đoković daleko najbolji. Kada sva trojica završe, postoji verovatnoća da će biti ispred najvećih rivala, osim ukoliko se ta odluka da se ne vakciniše ponovo ispreči“, istakao je Indijac i dodao:„Teško je reći ko je bolji od njih trojice. Nadal je uspe oda se usami po broju slemova. Pred Rolan Garos će biti favorit da dođe do 22. titule i onda ćemo opet imatu ovu debatu“.\nsport, tenis, novak đoković, vakcina, rolan garos\n© Sputnik / Lola ĐorđevićNajbolji teniser sveta Novak Đoković na sastanku sa Aleksandrom Vučićem\nVidžaj Amritraž, poznati bivši indijski teniser, ocenjuje da će odluka Novaka Đokovića da se ne vakcinisati imati posledice.\nĐoković je nakon Australijan opena izjavio da se neće vakcinisati, makar ga to koštalo igranja tenisa i osvajanja titula.\nAmritraž, nekadašnji četvrtfinalista Vimbldona i US opena u dublu, veruje da će ovakva odluka imati uticaj na trku za najvećeg svih vremena, popularnog GOAT-a.\n„To jeste njegov izbor, ali onda će morati i da se suoči sa posledicama, a one su dosta jasne. Ja mislim da svaki Grend slem koji propusti može da bude izgubljena prilika za njega, jer on uvek dolazi kao favorit. Igra da bi pobedio i ispisao istoriju“, izjavio je Amritraž.\nNovak je nedavno dobio dobre vesti, pošto će i bez vakcine moći da igra na Rolan Garosu, dok je situacije i dalje upitna na Vimbldonu i US openu.\nSve ovo će biti dosta bitno za GOAT trku, koju će na kraju, u očima javnosti, verovatno odlučiti broj Grend slem titula, koji Novak i Rodžer treuntno imaju po 20, a Rafa 21.\n„Milioni navijača su uz njih i mnogi su rekli da je Đoković daleko najbolji. Kada sva trojica završe, postoji verovatnoća da će biti ispred najvećih rivala, osim ukoliko se ta odluka da se ne vakciniše ponovo ispreči“, istakao je Indijac i dodao:\n„Teško je reći ko je bolji od njih trojice. Nadal je uspe oda se usami po broju slemova. Pred Rolan Garos će biti favorit da dođe do 22. titule i onda ćemo opet imatu ovu debatu“.\nVajda objasnio zašto se rastao sa Đokovićem – i šta se desilo u Tokiju i Njujorku\n3 Mart, 19:54\nNadal: Zapanjujuće je kako se stvari brzo menjaju\n27 Februar, 13:22\nDijana Đoković – velika majka šampiona sveta | Dok anđeli spavaju\n26 Februar, 21:00


Održana „Noć Vinila” u zaječarskoj Gimnaziji\nVestiOdržana „Noć Vinila” u zaječarskoj Gimnaziji\nZa ljubitelje zvuka gramofonske ploče, u zaječarskoj Gimnaziji održana je „Noć Vinila”.\nDešavanje je organizovao Učenički parlament, a ljubitelji zvuka gramofonske ploče mogli su da učestvuju u razmeni istih, kao i da poslušaju pesmu sa ploče i nekog od digitalnih izvora zvuka, i ocene koji je bolji.\nTakođe, svi oni koji nikada nisu imali priliku da vide i čuju gramofonsku ploču, imali su sada priliku upravo u Gimnaziji.\n„Ja sam inače ljubitelj vinila i gramofonske ploče i tako sam došao na ideju da organizujem ovo dešavanje. Nije ga bilo teško organizovati, svi se pridržavaju epidemioloških mera, kako posetioci tako i volonteri. U planu nam je da organizujemo u narednom periodu i slične događaje. Dešavanja su otvorenog tipa i može da volontira ko god želi od srednjoškolaca, ne moraju samo gimnazijalci. Imamo dve gimnazijalke iz Bora i jednog učenika iz Ekonomske škole. Na ’Noć Vinila’ učestvovalo je 15 volontera i svako je imao svoje zaduženje”, kaže Dimitrije Stanković, predsednik Učeničkog parlamenta Gimnazije u Zaječaru.\n„Želeo sam da volontiram na ovom dešavanju, jer sam i sam ljubitelj gramofonskih ploča. Učestvovao bih i u budućnosti kao volonter na sličnim akcijama i nadam se da će se još događaja organizovati. Preporučio bih svima da se odazovu i volontiraju na raznim dešavanjima, jer je to samo jedno iskustvo više”, rekao je Lazar Ristić, volonter i učenik Ekonomske škole u Zaječaru.\nDirektor zaječarske Gimnazije Srđan Stanojević pohvalio je Učenički parlament, jer tokom školske godine organizuje niz različitih aktivnosti.\n„Još jedna u nizu aktivnosti Učeničkog parlamenta Gimnazije, tako da moram da pohvalim aktivnosti učenika koji su ovo organizovali. Učenički parlament na čelu sa predsednikom Dimitrijem Stankovićem osmislili su još jedno sjajno dešavanje. S obzirom da će od prodaje karata prikupiti novac za renoviranje Učeničkog kutka u Gimnaziji, ja se nadam da će uspeti u tome. Pored Učeničkog kutka, planiramo i da oformimo jedan Naučni klub. Na početku školske godine, profesori i učenici imali su obuku za obrađivanje video zapisa, napravili su svoj YouTube kanal i sada snimaju emisije u školi, tako da ima puno aktivnosti Učeničkog parlamenta”, istakao je Srđan Stanojević, direktor Gimnazije u Zaječaru.\nZa posetioce su bile spremne i nagrade, a glavna nagrada bila je upravo gramofonska ploča.\nPrethodni članakZaječarske rukometašice dočekuju „Topličanin“\nSledeći članakMatična biblioteka „Svetozar Marković“ u Zaječaru obeležila 155 godina postojanja


U tački 3. v) koalicionog sporazuma između SVM-a i SNS-a stoji sledeći tekst: "Područja razvojnih oblasti (čije osnivanje je regulisano Zakonom o regionalnom razvoju) uskladiće se sa geografskim, infrastrukturnim i ekonomskim okolnostima tj. opštine Ada, Kanjiža i Senta činiće jedinstvenu razvojnu oblast sa Suboticom, Malim Iđošem i Bačkom Topolom, pri čemu se neće dirati u granice postojećih upravnih okruga.\nU ostalim delovima koalicionog sporazuma, međutim, nema reči o reformi i racionalizaciji upravnih okruga, iz čega se može zaključiti kako Vlada nije planirala da se bavi ovim problemom.\nOpštinski odbori Pokreta mađarke nade (PMN) u Senti, Kanjiži i Adi, u skladu sa voljom većine lokalnog stanovništva, s pravom zahtevaju od novoformirane Vlade Srbije da najzad stavi na dnevni red pitanje reorganizacije upravnih okruga, putem koje bi tri potiske opštine: Senta, Kanjiža i Ada bile vraćene u Severnobački okrug, sa centrom u Subotici.\nČinjenica je da je pogrešna odluka, doneta devedesetih godina, bila očigledno politički motivisana, sa namerom da se rasparča Severnobačka regija sa većinskim mađarskim stanovništvom. Reorganizacija se nije pokazala efikasnom, naime, isforsirane relacije stanovništva, organa lokalnih samouprava, preduzetništava i ustanova pomenute tri opštine prema Kikindi, osim što su protivprirodne, nisu delotvorne i iziskuju stalne dodatne troškove od građana i institucija.\nKrajnje je vreme da posle gotovo dve decenije racionalni argumenti preovladaju nad nekadašnjim, nacionalistički inspirisanim odlukama, a veliku ulogu u tome imaće nova Vlada Srbije. To nije samo u interesu Mađara, već svih meštana navedenih opština.\nU ime Pokreta mađarske nade,\nVioleta Kermeci, predsednica Opštinskog odbora PMN u Senti\nDaniel Horvat, predsednik Opštinskog odbora PMN u Kanjiži i odbornik u Skupštini opštine\nJožef Rušai, predsednik Opštinskog odbora PMN u Adi\nSenta, 8.maj 2014.\nSaopštenje na srpskom i mađarskom jeziku biće dostavljeno svim strankama u Vladi Srbije.\nYou are here Srpski sadržaj Stari dugovi čekaju na regulisanje: opštine Senta, Kanjiža i Ada neka se vrate u Bačku!


Općinski načelnik uputio pismo kalesijskim privrednicima vezano za izgradnju pretovarne stanice u Kalesiji Gornjoj – Radio Feral\n15/07/2019 15/07/2019 Mirza Musanovic\t0 Comments\nNa poslednjoj Skupštini JP “Regionalna deponija” Zvornik, koja je održana 02.07.2019. godine, menadžment preduzeća ponudio je Skupštini novu Odluku o visini naknade za deponovanje krutog komunalnog otpada, kojom su planirali da povećaju cijenu sa 39,00 KM/toni na 61,50 KM/toni bez uračunatog PDV-ea na ovu cijenu.\nJa, kao Općinski načelnik, ispred osnivača, nisam dao saglasnost na navedenu cijenu, te ista nije ni usvojena.\n← Servisne informacije za ponedjeljak, 15.07.2019.godine\nDetalji o budućem angažmanu stručnog osposobljavanja →\nZavršeno asfaltiranje puta u naselju Palavre MZ Prnjavor\n23/05/2019 23/05/2019 Mirsad Zulic\t0


Nedeljni izveštaj – Produktna berza ad Novi Sad\nКатегорија: Nedeljni izveštaj\nPad cena svih primarnih poljoprivrednih proizvoda obeležio je proteklu nedelju na Produktnoj berzi. Veća dinamika na berzanskom tržištu dovela je do povećanog obima trgovanja. Najviše se trgovalo kukuruzom i uljanom repicom. Ove nedelje ukupno je realizovano 10.490 tona robe, čija finansijska vrednost dostiže 519.349.150,00 dinara. Iako je početak nedelje ukazivao na smanjenu aktivnost, kako je...Continue reading\nPrvi spot ugovori za pšenicu i uljanu repicu novog roda obeležili su ovu nedelju na Produktnoj berzi. Slaba tražnja i dalje utiče na smanjeni obim trgovanja. Tokom ove nedelje, prometovano je 950 tona robe, ukupne finansijske vrednosti 48.856.750,00 dinara. Najviše aktivnosti zabeleženo je na tržištu kukuruza. Viši cenovni nivoi ponude u odnosu na prethodnu nedelju,...Continue reading\nPrvi ugovori za ječam novog roda, rast cene kukuruza, pad cene pšenice i stabilan cenovni nivo soje dešavanja su koja su obeležila nedelju za nama na robno-berzanskom tržištu. Ove nedelje aktivnost je bila veća na tržištu kukuruza, koji beleži apsolutni primat u trgovanju. Obim prometa dostigao je 2.150 tona robe, čija finansijska vrednost iznosi 78.407.000,00...Continue reading\n2022 #22 (06.06.-10.06.)\nDrugu nedelju za redom, nastavlja se smanjena aktivnost robno-berzanskih učesnika. Svi primarni poljoprivredni proizvodi i ove nedelje beleže negativne cenovne trendove. Cena kukuruza najniža je u poslednja tri meseca, dok je soja na cenovnom nivou sa kraja 2021. godine. Na svetskim tržištima, raste neizvesnost izazvana dešavanjima u Ukrajini, što se odražava na aktivnosti na domaćem...Continue reading\nSmanjena aktivnost učesnika, naročito na strani tražnje, dovela je do negativnog cenovnog trenda svih primarnih poljoprivrednih proizvoda. Beleži se i smanjen obim trgovanja na Produktnoj berzi, koji ove nedelje dostiže 1.850 tona (-64,76%), čija finansijska vrednost iznosi 86.930.300,00 dinara (-59,27%). Na tržištu kukuruza kao i prethodne nedelje, beleži se veća ponuda u odnosu na tražnju....Continue reading\n2022 #20 (23.05.-27.05.)\nRast cena žitarica i izostanak iz trgovanja sojinog zrna, obeležili su nedelju za nama na robno-berzanskom tržištu. Nastavljena je veća ponuda svih primarnih poljoprivrednih proizvoda. Ukupno je prometovano 5.250 tona robe, finansijske vrednosti 213.416.500,00 dinara. Od samog početka nedelje, na tržištu kukuruza bila je primetna veća ponuda. Prodavci ove žitarice bili su na višem cenovnom...Continue reading\nU nedelji za nama, primetna je slabija aktivnost učesnika na robno-berzanskom tržištu. Cene primarnih poljoprivrednih proizvoda, nastavile su prošlonedeljni trend, te kukuruz i soja i ove nedelje beleže negativan cenovni trend, dok pšenica beleži rast cene. Ukupno je prometovano 3.450 tona robe, dok je finansijska vrednost dostigla 152.308.750,00 dinara. Već prvi dan ove nedelje na...Continue reading\nMnogo veća ponuda svih primarnih poljoprivrednih proizvoda zabeležena je tokom cele nedelje na robno-berzanskom tržištu. Pšenica beleži rast cene i novi cenovni maksimum, dok s druge strane cene kukuruza i soje su u padu. Ukupno je prometovano 4.380 tona robe, čija finansijska vrednost iznosi 224.221.800,00 dinara. Na tržištu kukuruza, od početka nedelje bila je primetna...Continue reading\nNovi cenovni maksimum pšenice, stabilan cenovni nivo kukuruza i pad cene sojinog zrna su dešavanja koja su aktuelna na tržišnoj sceni primarnih poljoprivrednih proizvoda na „Produktnoj berzi“. Ukupan promet je iznosio 3.048 tona, čija je finansijska vrednost iznosila 162.311.830,00 dinara. Prvog dana protekle nedelje, potražnja pšenice je dovela do rasta i novih rekordnih cena...Continue reading\nNa robno-berzanskom tržištu, cene primarnih poljoprivrednih proizvoda su zadržale visok cenovni nivo i imale su tendenciju rasta, a najizraženiji je bio kod pšenice od 6,08%. Pšenica beleži nove cenovne maksimume, dok je kukuruz ponovio istu cenu iz marta meseca, neposredno pre donošenja odluke o zabrani izvoza. Najvažnija vest sa Produktne berze, jeste, realizacija kupoprodajnog ugovora...Continue reading


Panèevci bi mogli da zastakle Fijat - B92.net\nPanèevci bi mogli da zastakle Fijat\nBeograd -- Jedna od retkih firmi koja u Panèevu uopšte funkcioniše u ovo vreme krize je "Staklara".\nIzvor: Dnevnik sreda, 31.10.2012. | 21:30\nProblem je što ovakvih firmi u Srbiji ima milion. I kada bi dobili pare koje su im potrebne opet bi ih nesposobno rukovodstvo proæerdalo.\n(Imenjak, 1. novembar 2012 14:34)\n(Pobegao odavno, 1. novembar 2012 10:43)\nФункционишу као у време Тита. 5 Гледају један ради.\n(Зоран, 1. novembar 2012 12:42)\n200€x200radnika = 40000€ mesecno bez zdravstvenog, penzionog\n40000€ x 12 meseci = 480000 samo za plate bez zdravstvenog, penzionog.....\nPa i sa 800.000 sto vam je zelja ste u minusu :)\nPS nadam se da vam i direktor radi za 200€ :)\n(Pobegao odavno, 1. novembar 2012 11:06)\nImam tri matore masine, antikviteti i sa jednim pomocnim radnikom u Nemackoj i dva coveka u radionici u Srbiji odradimo 200.000€ godisnje i potencijalom za jos vise( povecavanjem efikasnosti)... Kakvih bre 200 radnika aloooooooooo....\nPa sa 200 radnika sine moj treba milioni da pršte da radite kako treba!\nNecu sebe i moje ljude da hvalim ali ste neefikasni i jos ste kao jedina firma koja funkcionise!?\nIkarbus je žešæa fabrika. Radi samo kada mu država ili grad naruèe autobuse.\n(Sale, 1. novembar 2012 09:16)\nali neæe iz inata...\n(pera kojot genije, 1. novembar 2012 08:57)\nMislim da se može lako izraèunati koju firmu treba držva da pomogne. Ko izvozi treba ga pomoæi, te devize koje uðu u zemlju jedine mogu da vrate privredu na noge. I kud se daje po 10 000 e po radniku strancima što ne bi i našima. Pa svako iole sposoban bi sa tim parama napravio fabriku ili neko drugo preduzece da funkcioniše.\n(Nikola, 1. novembar 2012 08:36)\nDa vas drzava "podrzi"!? Mislite da da nas novac!!!? Novac gradjana Srbije!!?\nPodignite kredit, kao svi normalni ljudi, ako verujete u svoj proizvod!!\n(Nikola Dorcol, 1. novembar 2012 02:36)\nRadeci u staklari (ako rasturanje ogromnih peci moze da se nazove radom) krajem 90-tih kao klinac od 15 godina gledao sam kako privatnici pune svoje dzepove razvlaceci sve sto moze da se ukrade iz staklare ... a nije tu samo staklara ... sada cu skoro trideset da napunim a nijedan od tih lopuza nije zavrsio u zatvoru ... vlasti se menjaju a njihovi ljudi se bogate ... niko nije , niti hoce da ulaze u proizvodnju u Srbiji jer da je neko to hteo mi bi vec odavno cvetali kao zemlja ... i izvinjavam se na proslom komentaru u Pancevu ipak jos nesto funkcionise LOPOVLUK 8(\n(nikolass, 1. novembar 2012 02:19)\nPa mogla bi drzava da vam da neki bezkamatni kredit.\nKad mozemo da finansiramo strana preduzeca, mozemo i ove ljude tamo. A vi bi mogli da se organizujete pa da si otkupite fabriku.\nIli ste vec zapali za oko nekom tajkunu, pa treba da propadnete?\n(Mrk-Djok, 1. novembar 2012 00:05)\nBeograd -- Jedna od retkih firmi koja u Panèevu uopšte funkcioniše u ovo vreme krize je "Staklara"..... Bravo za pocetni tekst , ali u Pancevu vise nista nefunkcionise ... Pozdrav iz propalog Panceva 8)\n(nikolass, 31. oktobar 2012 23:40)\nOvaj i slièni tekstovi pokazuju kolko zapravo ovde ljudi nemaju pojma kako treba da funkcioniše tržišna privreda. Napravila fabrika neki posao i odmah: Daj državo, daj daj daj. I sad svi mi treba da iz džepa damo pare za fabriku stakla? Naravno da ne. Ako je ovo tržište, izvolte gospodo napišite biznis plan, ponesite bilanse, pa pravac u banku (i to ne Agrobanku ili Razvojnu) po pare. Ali ne, lakše je kukati i lobirati, da da država neki dinar, i posle èitamo šta se sa parama desilo u rubrici crna hronika. A naravno populisti iz prethodne i ove vlade obožavaju da poslušaju narod i velike biznis magove kad se traži razbacivanje para...\nA zbog toga ovde neæe biti buduænosti za Vašu decu i unuke. Potrošili ste je unapred. Živeli...\n(StEtOc|nA, 31. oktobar 2012 23:05)\nUvoznicki lobi je zatvorio zelezaru a nece jednu staklaru\n(Vladimir, 31. oktobar 2012 23:03)\nKada smo kod domacih proizvodjaca vozila i delova za njih, znate li koji se delovi proizvode kod nas za ,,domaca" vozila IKARBUS-a?\nEvo spiska: harmonika, sedista( nehomologovana), creva za vodu i..to je to.\nDa li uopste postoji domaca auto industrija?\n(Ja sam, 31. oktobar 2012 22:43)\na radnici koji su nqpustali staklaru dobijali su 100€ za godinu staza. staklara j digla i petrohemiju i rafineriju. nikad je politicari nisu gledali kao perspektivnu firmu. a bila je jedina fabrika ravnog stakla na balkanu. nikad joj nisu oprostili dugovanja za gas dok svim ostalima jesu. bruka i sramota za drzavu. a pogledajte kako su petrohemiji, rafineriji i azotari sve oprastali\n(marakana, 31. oktobar 2012 22:39)\nZa svaku pohvalu da bar nesto funkcionise. Mada treba malo kriticki posmatrati te "poslovne uspehe". 193 radnika izveze 600k EUR za godinu dana. Uz to sigurno imaju u imovini/kapitalu/obrtnim sredstvima u vrednosti bar 1mil EUR.\nSamo radi ilustracije cu navesti da je softverska firma u kojoj sam radio u BG pre par godina, sa 30ak zaposlenih, sa opremom vrednom manje od 50k imala izvoz u vrednosti od 4.5 mil EUR. Toliko o konkurentnosti pojedinih firmi iz Srbije. Da ne govorimo o zagadjenju sredine, trosenju prirodnih resursa ili o doprinosu socijalnim fondovima koji su takodje vrlo bitni faktori.\n(Tulip, 31. oktobar 2012 22:35)\nFabrika koja moze da "razbija", da se samo malo drugacije postupalo unazad 10 godina, tokom te privatizacije,tj. da se drzava zauzela i stala iza Staklare Pancevo i ulozilo za drzavu neznatna sredstva. Danas bi prica drugacija. Sada treba samo 2 mil eura. A sta bi i kolika bi to fabrika bila da se na vreme mislilo i pomalo ulagalo.\n(Dexterijus, 31. oktobar 2012 22:13)\nАко је некада имала 1400 радника,а сада раде њих 193,\nЊих мање од 200,раде за двеста евра месечно,ма уживају...\nЈедна од хиљаду фирми,разорена од стране старих и нових политичара.\n(Зумба, 31. oktobar 2012 22:11)\nBas lep clanak - treba nam vise ovakvih prica da bismo znali kako se danas snalaze proizvodjaci i gde izvoze. Nadam se da im pomoc drzave nece trebati, vec da ce smoci snage da uzmu kredit od komercijalne banke kako bi kupili masinu (bas se pitam koje su kamate u pitanju, na koliko vremena bi bio kredit i koliko bi ustvari novca otplatili na kraju kredita). Nadam se da ta visoka kamata ne bi pojela razliku u jeftinoj radnoj snazi, jeftinoj struji itd.\n(M., 31. oktobar 2012 22:05)\nMogla bi ona da zastakli celu Srbiju i pola Balkana,\nkao i da radi 1400 radnika.\nNekada staklarski gigant,sada je u komi zbog politicara,uvoznickog lobija itd.\n(Luka, 31. oktobar 2012 22:03)\nZastaklite "Fiat", koji æe vam onda biti na "dugujem ti", sve dok ne propadnete. Tako to otprilike ovde funkcioniše.\n(Sveti Artiljerijski Sinod, 31. oktobar 2012 21:58)


Foto: Tanjug/AP | Japanska princeza se udaje za "običnog građanina"\nTanjug 21.10.2021 11:10\nJapanska princeza Mako će se u utorak, 26. oktobra, na privatnoj ceremoniji udati za svog partnera koji nije "plave krvi", nakon trogodišnje veze obilježene skandalom i spekulacijama u medijima, zbog čega je 29-godišnja careva nećaka završila sa posttraumatskim stresnim poremećajem (PTSP).\nPrinceza Mako će postati običan građanin nakon što se uda za Kej Komura, 30-godišnjeg japanskog diplomiranog pravnika koji živi u Njujorku, u skladu sa zakonima koji obavezuju ženske članove carske porodice da napuste kraljevski status, prenosi agencija Rojters.\nSklapanje braka će uglavnom biti obavljeno preko popunjavanja dokumentacije, da bi potom bila održana konferencija za novinare.\nIako sklapanje braka između običnog građanina i pripadnika carske porodice nije neuobičajeno u Japanu, izostanak pompe za kraljevsko vjenčanje jeste.\nVjeridba, za koju su prvi navijali Japanci, ubrzo je postala problematična pošto su tabloidi izvijestili o novčanom skandalu u koji je umiješana Komurova majka, što je navelo štampu da se okrenu protiv njega.\nTabloidi su pisali o finansijskom sporu između Komurove majke i njenog bivšeg vjerenika, pri čemu je čovjek tvrdio da majka i sin nisu vratili dug od oko 35.000 dolara.\nU februaru 2018. godine, brak je odložen za 2020. godinu, navodno kako bi dobili više vremena za "pripremu". Šest mjeseci kasnije, Komuro je otišao na pravni fakultet Univerziteta Fordam, da bi se vratio tri godine kasnije.\nKomuro se vratio u Japan u septembru kao diplomirani pravnik i radnik u jednoj njujorškoj advokatskoj firmi.\nNakon sklapanja braka, Mako - koja nikada ranije nije imala prezime ili pasoš - pripremiće se za preseljenje u Njujork.


Lokalni izbori 2016: Kako pronaći svoje biračko mjesto i kako pravilno glasati | Moja Hercegovina\nPočetna / Lokalni izbori 2016: Kako pronaći svoje biračko mjesto i kako pravilno glasati\nLokalni izbori 2016: Kako pronaći svoje biračko mjesto i kako pravilno glasati\n2. Oktobra 2016. 1:59\nLokalni izbori u BiH održat će se u nedjelju 2. oktobra ove godine. Centralna izborna komisija BiH (CiK BiH) izdala je niz upustava za glasače kako će glasati i na kojim mjestima.\nUspostavljen je i SMS centar putem kojeg takođe možete provjeriti svoje biračko mjesto. Poruku koja treba sadržavati samo JMB šaljete na broj 091 12 12 12. Cijena poruke je 0,10 KM+PDV.\nUkoliko niste u mogućnosti da koristite nijedan od dva navedena načina, svoje biračko mjesto možete pronaći u Općinskom centru za birački spisak ili pozvati info linije CIK-a BiH 033/251-331 ili 033/251-332.\nCIK BiH je objavio i upustva u videu kako glasati. Glasate tako što upisujete “X” u kvadratić na glasački listić za izbor načelnika/gradonačelnika pored imena jednog od kandidata. Isto slovo stavljate u kvadratić i na listić za izbor odbornika u opštinskoj/gradskoj skupštini, odnosno odbornika u skupštini opštine/grada i poslanika u Skupštini Brčko Distrikta. Listić će biti važeći ako označite kvadratić jedne političke stranke ili koalicije, ili liste nezavisnih kandidata ili imena jednog nezavisnog kandidata, ili označite jednog ili više kandidata jedne stranke, koalicije ili liste nezavisnih kandidata. Listić je važeći i ako označite jednu političku stranku/koaliciju/listu nezavisnih kandidata i jednog ili više kandidata na njenoj listi.\nUkupno je u BiH formirano 5.469 biračkih mjesta i 318 mobilnih timova. Iz CIK-a je saopšteno da će po jedno biračko mjesto 2.10.2016. godine biti otvoreno u Ambasadi BiH u Beču, Počasnom konzulatu BiH u Gracu, Generalnom konzulatu BiH u Minhenu, Generalnom konzulatu BiH u Štutgartu i Ambasadi BiH u Beogradu.\nOznakeBiH lokalni izbori politika


''Liverpul zaslužuje titulu, a mi...'' | Radio Televizija BN\n''Liverpul zaslužuje titulu, a mi...''\nMi smo zaslužili da pobedimo! Fudbaler Vest Hema, Mark Nobl, rekao je da Liverpul zaslužuje da osvoji titulu Premijer lige.\nFudbal 06.02.2019 | 12:45\nNoblov Vest Hem je umanjio Liverpulove šanse remijem u 25. kolu Premijer lige od 1:1.\nNobl veruje da ljudi u Liverpulu moraju da ostanu uz tim, uprkos tome što u poslednje vreme nemaju besprekorne rezultate.\n"Liverpul baš želi da osvoji titulu. Imaju dobre šanse, a navijači moraju da veruju u njih jer neće biti lako, posebno jer su trenutno vodeći, svi ih jure, kao i Mančester siti koji se neće odmarati nijedan meč. Moraju da ostanu zajedno, ali mislim da će sve biti u redu. Imaju fantastičan tim i prvoklasnog menadžera", rekao je Nobl.\nKapiten Vest Hema veruje da Liverpul zaslužuje titulu i očekuje neizvesnu završnicu šampionata.\n"Za ljude u Liverpulu bi bilo fantastično da osvoje titulu. Siti je osvojio već nekoliko i mislim da Liverpul to zaslužuje. Meni kao 'neutralcu', s obzirom da smo mi na sredini tabele, će biti fantastično gledati završnicu sezonu jer može da se desi toliko neočekivanih stvari", dodao je Nobl.\nEngleski vezista misli da su "čekićari" zaslužili pobedu protiv "redsa".\n"Za nas je januar bio dosta loš mesec. Dobro smo počeli pobedom protiv Arsenala, ali ispali iz Kupa i izgubili dva meča u PL. Nije u pitanju samo bod koji smo osvojili, već što smo mogli da damo još barem dva ili tri gola. Liverpul je fantastična ekipa, ali mislim da smo se izvanredno branili i da smo verovatno zaslužili pobedu", jasan je Nobl.


Svakodnevnim ispiranjem mreže održava se mikrobiološka ispravnost vode - RTV Santos\nSvakodnevnim ispiranjem mreže održava se mikrobiološka ispravnost vode\nKrajem marta meseca počelo je plansko ispiranje vodovodne mreže u gradu i naseljenim mestima, kao i ispiranje po prijavi korisnika. Do sada je završeno ispiranje 80 posto vodovodne mreže u gradu. Aktivnosti će se neprekidno sprovoditi do novembra meseca. Nedeljni plan ispiranja na sajtu i fejsbuk stranici preduzeća.\nGodinama unazad je praksa da počev od marta meseca, pa sve do novembra, odnosno dok vremenski uslovi to dozvoljavaju, ekipe JKP „Vodovod i kanalizacija“ vrše plansko ispiranje vodovodne mreže u gradu i u naseljenim mestima.\nOve godine zbog loših vremenskih uslova, snega i temperature ispod nule, ispiranje vodovodne mreže je počelo krajem marta meseca. Prvo su se vršila ispiranja na osnovu prijava korisnika, a potom se prešlo i na plansko ispiranje vodovodne mreže.\nDo sada je završeno prvo ispiranje 80 posto vodovodne mreže u gradu, danas je izvšeno ispiranje u naselju Ruža Šulman i u delu starog Bagljaša gde će se i sutra nastaviti sa ispiranjem.\nU momentima dok traje ispiranje mreže može doći do manjeg pada pritiska u mreži.\nPlan ispiranja vodovodne mreže korisnici će, početkom svake nedelje, moći da pročitaju na sajtu i fejsbuk stranici preduzeća.\nPored planskog ispiranja mreže, sprovodi se i ispiranje po prijavi korisnika. Ukoliko korisnici uoče neke promene u karakteristikama vode to mogu prijaviti putem telefona dispečerske službe 023/534-097 i besplatne korisničke info linije 0800 /024-023, i naše ekipe će u najkraćem roku izvršiti ispiranje mreže na prijavljenoj lokaciji.\nIspiranjem vodovodne mreže nakon svake veće havarije izbacuju se mehaničke nečistoće iz mreže, a redovnim ispiranjem održava se mikrobiološka ispravnost vode, uklanjaju se mikronečistoće iz vodovodnih cevi i povećava bistrina vode.\nJKP „Vodovod i kanalizacija“ održava više od 1000 kilometara vodovodne mreže u gradu i naseljenim mestima. U toku prošle godine četiri puta je isprana kompletna vodovodna mreža u gradu i dva do tri puta u svakom naseljenom mestu. Cilj je da se ove godine ponovi i nadmaši prošlogodišnji rezultat, a veliki uticaj na rezultat imaće vremenske prilike tokom perioda koji je ispred nas.\nU proteklom vremenskom periodu ovo javno preduzeće uložilo je značajne napore i materijalna sredstva u održavanje i revitalizaciju hidranata preko kojih se vrši ispiranje vodovodne mreže pa je njihov trenutni broj, u odnosu na period od pre dve godine, udvostručen i trenutno raspolažemo sa 244 pojedinačnih hidranata i 40 hidranata u sklopu crpnih stanica koje održava naše preduzeće.\nNa taj način povećava se mogućnost još kvalitetnijeg ispiranja mreže, jer će se povećati broj mesta sa kojih se vrši ispiranje, ali i ukupna bezbednost jer se hidranti koriste i za gašenje požara.\nOvom prilikom se JKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin zahvaljuje građanima koji su se odazvali prošlom apelu i prijavili uočene hidrante o kojima smo potom preuzeli brigu i stavili ih u funkciju, navodi se u saopštenju.\nPrethodnoCarska bašta – počeli radovi na izgradnji hladnjače\nSledećeBrojna mesta ostaju bez struje


epidural-za-porodjaj-bez-bola | Trudnoća | Porođaj\nZa porođaj bez bola: Sve o epiduralnoj anesteziji 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n05.03.2015. / 13:05 01.02.2017. / 18:22\nJedna od najčešćih nedoumica trudnica pred porođaj jeste da li primeniti epiduralnu anesteziju. Sve o proceduri i eventualnim komplikacijama govori anesteziolog dr Milena Pandurović.\nPrimena epiduralne anestezije u akušerstvu je uobičajena metoda. Danas se sve više trudnica odlučuje za porođaj u epiduralu, mada se i dalje mali procenat žena iz straha ne odlučuje za ovu metodu.\n"Epiduralna anestezija je neuroaksijalna tehnika koja pruža različite mogućnosti aplikacije lokalnog anestetika. Epiduralni blok se može izvesti na cervikalnom, torakalnom i lumbalnom nivou. Tehnike epiduralne blokade imaju široku primenu: tokom operativnog zahvata, bezbolnog porođaja, postoperative kontrole bola, kao i kod terapije hroničnog bola", objašnjava anesteziolog dr Milena Pandurović iz Opšte bolnice MediGroup.\n"Tehnika se bazira na identifikaciji epiduralnog prostora i aplikaciji lokalnog anestetika u njega čime se postiže blokada senzornog nerva. Aplikacija lokalnog anestetika se postiže putem epiduralnog katetera čiji je jedan kraj u epiduralnom prostoru, a drugi (slobodan kraj) preko koga se vrši aplikacija anestetika, izvede s do levog ili desnog ramena pacijenta tako da pacijent sasvim slobodno može da leži na leđima u krevetu. Aplikacija lokalnog anestetika je različita i podrazumeva pojedinačne doze anestetika u određenim vremenskim intervalima ili pak kontinuirano davanje anestetika putem pumpe čime se obezbeđuje kontinuirana analgezija (odsustvo bola)."\n"Identifikacija epiduralnog prostora i plasiranje katetera mogu da se izvode u sedećem ili bočnom položaju. Sama tehnika zahteva prisustvo iskusnog anesteziologa i anestetičara koji će pomoći pacijentu da se zauzme pravilan položaj kako bi postupak bio što brži. Prosečno vreme plasiranja katetera je između 15 i 30 minuta, što zavisi kako od saradnje pacijenta, tako i od anatomije kičmenog stuba. Plasiranje epiduralnog katetera nije direktno vezano sa davanjem anestetika. Preporuka je da se kateter plasira ranije, dok se pacijentkinja ugodno oseća i može bez teškoća da zauzme odgovarajući položaj", kaže dr Milena Pandurović.\n"Davanje anestetika je strogo povezano sa povoljnim akušerskim nalazom, koji omogućava ovu intervenciju", napominje dr Pandurović, "anesteziolog u konsultaciji sa ginekologom započinje davanje anestetika. Sam tok porođaja prati akušer. Bitno je naglasiti da porođaj u epiduralu podrazumeva besprekornu saradnju anesteziologa i ginekologa. Postizanjem povoljnog akušerskog nalaza započinje se i sa epiduralnom analgezijom. Povoljan akušerski nalaz podrazumeva prisustvo kontrakcija na 3 do 4 minuta koje traju do jednog minuta, odgovarajuću dilataciju grlića od 2 do 3 poprečna prsta, ili 3 do 4 cmm, kao i spontano prsnuće vodenjaka ili njegovo prokidanje", objašnjava dr Pandurović.\nS obzirom na to da je tehnika epiduralne anestezije “slepa” metoda, što znači da nije moguće vizuelno pratiti poziciju katetera u epiduralnom prostoru, ona sobom nosi i određeni procenat komplikacija.\nPodrazumevaju retenciju urina koja prestaje nakon prestanka dejstva lokalnog anestetika, bol u leđima koji može da traje i nekoliko nedelja nakon izvođenja procedure a terapija je simptomatska i podrazumeva primenu analgetika, kao i alergijske reakcije na lokalne anestetike."Još jednom valja napomenuti da je porođaj u epiduralu komforna tehnika kako za pacijentkinje tako i za ceo medicinski tim, i da najveći procenat žena ima pozitivna iskustva u vezi sa ovom vrstom anestezije", zaključuje dr Milena Pandurović.\nNajčešća komplikacija nakon regionalne anestezije. Nastaje zbog smanjenog simpatičkog tonusa i pojačana je kompresijom na venu kavu koja je naročito izražena u trudnoći. Terapija je agresivna i podrazumeva primenu oksigeno terapije, vazoaktivnih lekova i infuziju tečnosti.\nNastaje nakon akcidentalne punkcije dure iglom tokom izvođenja tehnike epidurala. Glavobolja najčešće nastaje 12 do 72 sata nakon izvođenja procedure i karakteriše se potiljačnom glavoboljom koja je veoma izražena u stojećem stavu, a prestaje u ležećem položaju. Terapija podrazumeva primenu infuzionih rastvora, ležanje na ravnoj podlozi, upotrebu analgetika koji u sebi sadrže kofein. Simptomi glavobolje prolaze za nekoliko dana, a traju maksimalno do 7 dana od izvođenja procedure.\n"Nakon deset do petnaest minuta od prve doze anestetika, porodilja počinje da se opušta i da sve slabije oseća bol. Danas se u porodilištima širom Evrope preporučuje kontinuirano davanje anestetika putem pumpe čime se postiže zadovoljavajuća kontrola bola. Ova tehnika se primenjuje i u Opštoj bolnici MediGroup. Tokom epiduralne analgezije porodilja ne oseća kontrakcije, ali oseća napone. Pri dobro vođenom porođaju u epiduralu, jedino “pravo” učestvovanje majke je da dobro koristi napone kako bi novorođenče došlo na svet. Kontinuirana analgezija putem pumpe omogućava bezbedne i bezbolne intervencije akušera nakon završenog porođaja, kao što su epiziotomija, ušivanje grlića ili revizija materice", ističe anesteziolog.\nKada epdural nije moguće dati?\n"Vrlo su retke situacije kada je epiduralna analgezija kontraindikovana tokom porođaja. U apsolutne kontraindikacije spada: infekcija na mestu plasiranja katetera, odbijanje pacijenta za ovom vrstom intervencije, koagulopatija ili druga hematološka oboljenja povezana sa produženim vremenom krvavljenja, ozbiljna hipovolemija, povišeni intrakranijalni pritisak, stenoza aortnog ili mitralnog ušća, kao i alergija na lokalni anestetik. Relativne kontraindikacije su predhodni neurološki deficit, povreda ili operacija kičmenog stuba. Kod pacijentkinja koje su na dugotrajnoj terapiji niskomolekularnim heparinom, plasiranje katetera treba odložiti 12-24 časa od aplikacije poslednje doze leka", vrdi naša sagovornca.\n"Prednost epidurala je da pacijentkinja ne oseća bolove, a druga velika prednost jeste skraćenje vremena trajanja porođaja odnosno ubrzavanje faze dilatacije (otvaranja), čime se skraćuje samo vreme trajanja porođaja. Ako porođaj kraće traje, trauma bebe zbog prolaska kroz porođajni kanal je manja, tako da su deca rođena pomoću epidurala znatno manje namučena tokom porođaja", kaže dr Pandurović.\nEpidural Stanovanje Trudnoća i porođaj Porođajni bolovi


Draža u jami Cerova? - Mumija.Eu\nDraža u jami Cerova?\nU pećini na Zlatiboru, među skeletima, otkriven predmet koji bi mogao da reši misteriju ubistva Draže Mihailovića, pišu Večernje novosti.\nU pećini Cerova na Zlatiboru nedavno je otkrivena masovna grobnica. Otkriće potkrepljeno svedočenjima najstarijih meštana ovog kraja, pokazalo je da su na ovom mestu u junu 1945. surovo i bez presude likvidirani srpski mladići, povratnici iz rata.\n- Pored dela naočara, koje smo pronašli u jami Cerova, a koje izgledaju baš kao one koje je imao Draža MIhailović, postoje i svedočenja da su se Slobodan Penezić Krcun, vođa akcije hvatanja generala Draže, kao i Miloš Minić, tužilac u sudskom procesu protiv MIhailovića, u poratnim godinama na Zlatiboru, lično raspitivali o jami - kaže za ‘Novosti’ Milan Stamatović, predsednik opštine Čajetina.\nOpšte je poznato da su komunisti do sada vešto podmetali tragove o lažnim lokacijama gde bi Dražin grob mogao da se nalazi. Moguće je da će ovo otkriće konačno razrešiti ovu istorijsku misteriju.\nOliv Kelso King\nAdmin 0 748\nKronologija YU 1951 - 1960\nAdmin 0 510\nDimitrije Pantic povodom 35 godina rada njegovog preduzeca dobija plaketu i sat....\nFudbalski reprezentativac Nemačke Mesut Ozil, svoju premiju od 300.000 dolara za...\nPredsednik i osnivač Italijanske akademije bračnih advokata Gian Etore Gasani naveo...\nIako si u svojim mislima daleko, ti znaš da ti se šunjam iza leđa kao lav kada lovi...\nPopodne, vracamo se u sobe, ali me on, za razliku od prethodnih puta, poziva da...\nDanas se u onom prvom, starijem značenju pridev drag više ne upotrebljava, osim...\nJednog prolećnog, suncem obasjanog dana, vraćajući se iz biblioteke ruku punih materijala...\nPočela sam strasno da je ližem i da joj guram jezik što dublje u njene usmine. Kada...\nUdaljenost je učinila svoje


Istraživanje: Hronično zapušen nos povezuje se sa promenama aktivnosti u mozgu\nHronični rinosinusitis (upala sinusa) prouzrokuje uporno zapušen nos i glavobolja, pored ostalih simptoma. Nedavna istraživanja otkrila su vezu između tog stanja i promenama aktivnosti u mozgu.\nTim koji stoji iza studije nada se da će veza pomoći u objašnjenju nekih drugih uobičajenih efekata uporne upale: teško fokusiranje, borba sa napadima depresije, problemi sa spavanjem i vrtoglavicom.\nPronalaženje veze između osnovne bolesti i neuronske obrade koja se dešava na drugom mestu moglo bi da bude od vitalnog značaja za razumevanje hroničnog stanja, zajedno sa naporima da se pronađu bolji i efikasniji načini za njegovo lečenje.\n„Ovo je prva studija koja povezuje hroničnu upalu sinusa sa neurobiološkom promenom“, rekla je otorinolaringolog dr Aria Jafari sa Univerziteta u Vašingtonu. Rad ovog tima objavljen je u aprilu 2021.\n„Znamo iz prethodnih studija da se pacijenti koji imaju sinusitis često odlučuju da zatraže medicinsku pomoć ne zato što imaju curenje iz nosa i pritisak u sinusima, već zato što bolest utiče na njihovu interakciju sa svetom. Ne mogu da budu produktivni, a i san im je loš. To uveliko utiče na njihov kvalitet života. Sada imamo potencijalni mehanizam za ono što klinički posmatramo“.\nPrimećene su povećane i smanjene tačke aktivnosti u mozgu koje bi mogle da stoje iza simptoma koji se prijavljuju.\n„Subjektivni osećaj pažnje opada, teškoće sa fokusiranjem ili poremećaji spavanja koje osoba sa upalom sinusa doživljavaj,u mogu da budu povezani sa suptilnim promenama u načinu na koji regioni mozga koji kontrolišu ove funkcije međusobno komuniciraju“, rekla je otorinolaringolog dr Kristina Simonian sa Univerziteta Harvard.\nIako ovo novo istraživanje ne pokazuje da hronična upala sinusa direktno izaziva promene u moždanoj aktivnosti, ta povezanost je dovoljno jaka da je učini vrednom daljeg istraživanja.\nBuduće studije bi mogle da pogledaju kako se ova moždana aktivnost promenila nakon lečenja za one kojima je dijagnostikovan hronični rinosinusitis.\nZa sada, istraživači kažu da bi medicinski radnici trebalo više pažnje da obrate na simptome mentalnog zdravlja koji idu zajedno sa bolestima poput upale sinusa koju smo ovde proučavali – i o tome kako oni mogu da se odigraju u ostalim delovima tela.\n2021 fMRI glavobolja Human Connectome Project isrtaživanje JAMA Otolaryngology-Head & Neck Surgery Kristina Simonian podaci san zapušen nos


Užičani sutra brane pravo javnosti da zna - Užicka Republika Press\nNakon Prijepolja, u kome je danas uličnom akcijom počelo obeležavanje prve “Nedelje prava javnosti da zna” u Srbiji, ulična akcija stiže i u Užicu.\nS tim u vezi, CRTA u okviru kampanje “Srbija do informacija“, organizuje uličnu akciju pod nazivom “Ako želiš informacije od javnog značaja, zašto ne pišeš Deda Mrazu?” koja će se , u utorak, 25.septembra održati na Trgu Partizana, u vremenu od 13, 30 do 15 časova i 30 minuta.\nUlične akcije pod nazivom “Ako želiš informacije od javnog značaja, zašto ne pišeš Deda Mrazu?” koje se osim Prijepolja i Užica biće održavaju i u Valjevu, Smederevu i Somboru.\nPodsećamo, grupa organizacija civilnog društva koju čine između ostalih Beogradski centar za bezbednosnu politiku, CRTA,Pravni skener, Građanske inicijative, Slavko Ćuruvija Fondacija, Transparentnost Srbija, BIRN, Partneri Srbija i Fondacija za otvoreno društvo Srbija pokrenula je inicijativu za odbranu prava javnosti da zna. Inicijativa je do sada okupila 80 građanskih i medijskih udruženja i organizacija.


Kineski grad želi zabraniti burke | Svijet Vijesti | Al Jazeera\nKineski grad želi zabraniti burke\nNisu poznati razlozi za donošenje odluke o zabrani nošenja burke (EPA)\nU Urumqiju, glavnom gradu pokrajine Xinjiang, koja se nalazi na sjeverozapadu Kine, predloženo je donošenje odluke o zabrani nošenja burke na javnim mjestima.\nPrema vijestima lokalnog informativnog portala Tiensan, na 15. zasjedanju narodnog komiteta u Urumqiju donesena je odluka o zabrani nošenja burke i ogrtača na javnim mjestima.\nOdluka lokalnog komiteta će biti proslijeđena na glasanje Narodnom komitetu pokrajine Xinjiang, koji je mora također usvojiti kako bi stupila na snagu, prenosi Anadolija.\nNarodni komitet u Urumqiju nije objavio bilo kakve informacije o razlozima za donošenje odluke o zabrani nošenja burke.\nNo, kako je najavljeno, detalji o ovoj odluci će biti poznati u januaru naredne godine.\nUjguri, muslimani koji govore turkijskim jezikom, većinsko su stanovništvo pokrajine Xinjiang.\nPokrajina Xinjiang, koja graniči s dijelovima južne i centralne Azije, uključujući Pakistan i Kazahstan, bogata naftom i izvorima energije, od velikog je strateškog i ekonomskog značaja za Peking. U septembru prošle godine Kina je potpisala mnoštvo ugovora sa susjednim državama radi direktnog uvoza nafte i plina u regiju.\nAktivisti za ljudska prava među Ujgurima kažu da je vjersko ugnjetavanje jedan od načina kontroliranja tvrdoglave ujgurske javnosti, koju Peking vidi kao prijetnju svojoj trgovini.\nTokom protekle godine lokalna vlada je nametnula dodatne restrikcije. Ženama koje nose maramu zabranjen je ulazak na javna mjesta. Vlasti su, u jednom slučaju u Aksu, postavile kinesku zastavu na džamiju, u očiglednom pokušaju da natjeraju vjernike da se klanjaju državnom simbolu.\nKineski sud u novembru osudio je 22 osobe na zatvor, među kojima i imame, rekavši kako su oni “ekstremisti” i da na nezakonit način propovijedaju u regiji Xinjiang, domu muslimanske manjine Ujgura.\nPrema agenciji China News Service, izrečene su presude na kaznu zatvora u trajanju od 16 do 22 godine za 22 optuženih u Xinjiangu.\nTakođer prenose i da su ovi ostali optuženi za izazivanje “rasne mržnje” i upotrebu “mitova” kao motivacije za kršenje zakona te započinjanje sukoba i podizanje tenzija.


Pravni fakultet u Novom Sadu pravosnažno osuđen za diskriminaciju mađarskih učenika - Komentari | Novosadski informativni portal 021\nNovi Sad 12.03.2019. | 12:24 > 14:05\n15.02.2020 • 19:23\nGde je diskriminacija?\nHocete da kazete da studenti madjarske nacionalnosti ne treba da poznaju zvanicni jezik i pismo drzave u kojoj zive? Diplomu dobijaju na srpskom jeziku, koristice se pravnim normama drzave Srbije, morace izradjivati odluke, tuzbe, ugovore, zalbe...na srpskom jeziku i cirilicnom pismu. Sta je ovde tacno diskriminacija? A za ovog sto je napisao ro je njihova pokrajina i drzava, ne, ovo je pokrajina Vojvodina koja pripada Srbiji i srpska drzava!!!\n18.03.2019 • 13:25\nДушебризници, да вас видим да ли би у Мађарској могли да полажете на свом српском језику? Да ли би у Немачкој могли да полажете на матерњем или на немачком? Да ли би у Сједињеним државама могли да полажете на свом матерњем језику? Или било где на СВЕТУ!?\n18.03.2019 • 04:06\nBitno je samo da li je sve po Zakonu ne po tradici već po zakonu. nIje bitno ni da im je teze ili lakse nego drugima ni kako je u drugim zemljama. To je bito kad se kroji zakon , a kad zakon već postoji bitno je samo da li se postuje da li je sve u okviru zakona. Ako se odnosi na prijemni ispit samo i to treba negde da pise tako da može da s protumači da prijemni ispit može na madjarskom ili nekom drugom jeziku nac manjine. Verovatno u tom sudskom rešenju piše na osnovu kog čl zakona je doneto takvo rešenje.E o tome može da se se priča.\nSve ostalo je promašena tema.\n15.03.2019 • 14:59\n@ stop šovinizmu\nPalo mi je na pamet da Madjara u Vojvodini ima procentualno u stanovništvu bar pet puta manje,u odnosu na Srbe, što znači da je oduvek bilo pet puta manji broj zaineresovanih za upis u Madjarska odeljenja i da su se naravno pet puta lakše upisivali nego oni koji su konkurisali za odeljenja na srpskom jeziku.I nekada i sada.\nManje zaineresovanih,- manja konkurencija,-niži kriterijum-manji broj bodova za upis\nTo znači da je učenicima koji upisuju srednje škole na madjarskom jeziku pet puta dostupnije školovanje o trošku budžeta nego onima koji upisuju odeljenja na srpskom jeziku.\n15.03.2019 • 03:16\nZa ''Hajmo ovako 13.03.2019 • 12:34\nZasto se bunim'' i njen upis u medicinsku skolu\nNije ti palo na pamet da je trebalo manje bodova za madjarsko odeljenje samim tim jer je bilo manje zainteresovanih? Ucenika koji su isli u osnovnu na madjarskom je manje, pa se samim tim spusta i granica potrebnih bodova za upis. Ako imas odeljenje na srpskom gde zeli npr. 70 ucenika da se upise, i odeljenje na madjarskom gde se prijavi njih 40, pa naravno da ce se u ono prvo teze upasti.\n14.03.2019 • 19:18\n@Dylan Dog, Dolma\nda li vi zaista ne razumete razliku ili se to zlonamerno pravite?\nVi NE možete ni zahtevati ni očekivati polaganje prijemnog na srpskom u Mađarskoj, Austriji, Nemačkoj, Americi iz prostog razloga što srpski tamo nije zvaničan jezik i što Srbi tamo ili nisu brojna tradicionalna manjina ili su brojni, ali nisu tradicionalna manjina, nego gasterbajteri - dođoši.\nMađari u Vojvodini nisu kao vi kad odete u Beč. Ovo je njihova pokrajina i njihova država i mađarski je ovde zvaničan jezik.\nAko je zvaničan jezik, mora se negde i koristiti, a ne samo da tako piše na papiru.\nNeverovatno mi je da oni koji besne na HR zbog tretmana Srba sami zagovaraju takav tretman nacionalnih zajednica ovde. Isti ste kao vaši istomišljenici pojedinci fašističkih shvatanja u HR.\nVi se, osim na ovom forumu, zaista ništa ne pitate ni o čemu, a na sreću, najmanje se pitate o uskraćivanju tuđih zakonom zagarantovanih prava.\n14.03.2019 • 19:16\nImaju li Srbi isto pravo u Nemačkoj? Nemaju. Srbi u Nemačkoj imaju nemačku platu. Oni su dođoši, za razliku od vojvodjanskih Madjara. Uostalom, zašto ne bismo mi bili primer multikulturalnosti, zašto odmah gledamo šta mi (k)od njih dobijemo i koliko smo zakinuti?\nNa kraju, nakon 10-12 godina studiranja i stečene diplome, i Srbin i Madjar s novosadskog pravnog fakulteta spakovaće kofer i otperjati u Minhen. Jedan će postati vrhunski stolar, a drugi ljubazni taksista. Deca će im biti programeri i s vremenom će prestati da provode letnje raspuste kod babe i dede na Telepu.\n14.03.2019 • 14:08\n@ Opšta nepismenost\nPravni fakultet u NS nije ustanova lokalnog karaktera, niti joj je osnivač lokalna samouprava.\nOsnivač joj Skupština APV\nTako da se 15 % pripadnika manjine može ceniti samo u okviru ukupnog stanovništva Srbije ili ukupnog stanovništva osnivača tj APV,a ne neke seoske lokalne samouprave.\n14.03.2019 • 13:13\noni su domaći nisu došli\nJedinica lokalne samouprave će obavezno svojim statutom uvesti u ravnopravnu službenu upotrebu jezik i pismo nacionalne manjine ukoliko procenat pripadnika te nacionalne manjine u ukupnom broju stanovnika na njenoj teritoriji dostiže 15% prema rezultatima poslednjeg popisa stanovništva, najkasnije u roku od 90 dana od dana utvrđivanja zakonom propisanih uslova."\nPitanje je ima li 15 % i da li se tih 15 % odnosi i na obrazovanje tj studiranje ili je to u toj oblasti definisano na drugi način. Ipak se radi o LOKALNIM AKADEMSKIM GRADJANIMA jer im ovaj zakon ograničava rad na samo rad u lokalu i lokanim ustanovama a za dalje istance izvan lokalnih nisu obučeni jer je tamo drugi procenat te nac manjine.\nPredlog je da se srpski jezik uvede na sve fakultete za SVE BUDUĆE AK GRAĐane.\n2011. po W 4% u NS?\n14.03.2019 • 12:18\nBravo ljudi samo tako dalje\n14.03.2019 • 11:27\nBilo je priče da na istom tom fakultetu, studenti koji govore Madjarski polažu i ispit na Mađarskom jeziku, kod određenih profesora iz manje obimnih knjiga...\nZaista ne vidim potrebu za ovakvim ujdurmama oko polaganja prijemnog na Madjarskom jeziku. Kada su predmeti na prijemnom Srpski jezik i Istorija\n14.03.2019 • 11:16\nOvo pravo da se polaže prijemni na jezicima nacionalnih manjina ne postoji nigde u Svetu samo kod nas, a podrazumeva se da je to na onim fakultetima gde ne postoji nastava na jezicima nacionalnih manjina.\nDakle, vi nemate nastavnički kadar koji govori jezike nacionalnih manjina, a onda vam neki kreten od političara (očigledno potkupljen od neke od susednih zemalja ili nekog u Americi ili EU) smisli da prijemni ispiti budu na jezicima nacionalnih manjina?\nKo ga ispituje?\nGde to ima majke vam?\nTo je kao da ja odem u Mađarsku, Nemačku, Austriju, Francusku, Britaniju ili Ameriku i kažem hoću da polažem prijemni ispit na srpskom jeziku prijemni.\nLjudi bi umrli od smeha, jer bi smatrali da sam ludak.\nE pa, ovde nam ludaci kroje ovakve zakone i pravila, a još veći ludaci iste tumače u sudu.\nSve je ovo van pameti, a neka moralna i ljudska fukara to ovde i podržava, pa čak i tome aplaudira.\nTo je patologija, a kada jednom pukne ovom (većinskom) narodu, kada mu dozlogrdi, neće biti doboro zagovornicima ovakvih šizofranih ideja.\nU susednoj Mađarskoj ne pada na pamet Mađarima da i jednom jedinom Srbinu dozvole da polaže prijemni ispit na svom maternjem jeziku.\nO tome ne bi sa vama uopšte ni želeli da razgovaraju.\nIsto bi se proveo Nemac sa takvom idejom u Francuskoj, pa makar bio i Alzašanin, odnosno Francuz u Nemačkoj, a takođe i Meksikanac ili Kubanac u SAD-u.\nOčigledno je da kod nas prolazi sve što normalan i civilizovan svet kod sebe ne dozvolja.\n14.03.2019 • 08:10\nOcigledno me nisi razumeo u prethodnom komentaru. Sve sto si rekao vezano za Srbiju i ovo drustvo si u pravu. Ja samo trazim da ne poredis prava Srba u HR sa pravima Hrvata u SR. U Srbiji se netrpeljivost ogledala u verbalnom deliktu (ukupno gledano, sa izuzecima naravno) dok se u HR gubila glava zbog toga sto si Srbin. To je ogromna razlika. A paralelu sa ww2 sa povukao zbog toga sto je klima u HR potpuno ista kao za vreme NDH, a ni Srbija nije daleko.\nIzuzetno bih voleo da vidim/čujem/pročitam kako bi postupile vlasti i Ministarstvo prosvete u susednoj Mađarskoj da su ovo kojem slučajem bili studenti iz Srbije koji žele da polažu prijemni na maternjem jeziku...\n14.03.2019 • 06:14\ni dalje neki dušebrižnici na ovu vest o tome da je Sud naložio "Pravnom" fakultetu da počne poštovati zakon skreću temu i govore o Mađarima koji "ne znaju" srpski.\nNijedan vojvođanski Mađar koji zaista ne zna srpski neće ni pokušati da se upiše na fakultet gde je nastava na srpskom. Tj. to može uraditi približno uspešno kao brojni Grci, Arapi, Afrikanci koji su studirali u NS.\nZnanje srpskog nije preduslov za život u Srbiji; ne postoji zakon koji to zahteva. Jedine posledice su loša ocena iz obaveznog srpskog jezika u obaveznoj osnovnoj školi i otežano funkcionisanje van svoje male zajednice. I to je sve.\nA to nikako nije vaš problem.\nApsolutno ne treba da se uzbuđujete ako neki Mađari iz Bačke ne znaju srpski. Nisu uopšte dužni da ga znaju i to je njihov problem, a vi gledajte svoja posla i koji dodatni jezik vi da naučite ili kako da usavršite srpski jer mnogi od vas besnih što neki ne znaju srpski i sami niste baš pismeni na srpskom.\nOvo je kršenje zakona i ovim je to ispravljeno.\nPrijemni se NE polaže na jeziku budućeg školovanja, nego na jeziku prethodnog školovanja jer su pitanja iz prethodnog, a NE budućeg gradiva. Proverava se ono što je do tada naučeno.\n14.03.2019 • 02:09\nGledajte u budućnost...\nSamo napred Pravni. Sada revizija. Biće bolji poznavaoci prava tamo, koji ne duguju ništa lokalnom adv. "dr prava" i ne tale lovu sa njim od madjarskih NGO... Onda dopuna studentskog programa. Uvedite ispit iz srpskog jezika...\n13.03.2019 • 23:20\nE moji pametnjakovići!\nKako neko može želeti da ne priča na srpskom, a upiše fakultet gde su predavanja i ispiti isključivo na srpskom?\nIma li u vašim glavama nešto osim šovinizma?\nI da ne znaju srpski, brzo bi progovorili. Ponavljam do devetesetih univerzitet je bio pun grka, nesvrstane braće arapa i crnaca. I svi su naučili jezik. Doneli su lepe pare univerzitetu. I odneli lepo znanje, kakvo se danas ne može steći na univerzitetu, bez obzira na kom jeziku polagali prijemni!\n13.03.2019 • 22:35\nPa ne znam ni ja\nStvarno nije lepo, jer ne volim takve komentare, nacionaliste i takve stvari, da što je neko mađar pa terate da ide u mađarsku, ima li neki razlog za to? Ne znam ali možda vas nisu to učili u školi da je mađarska granica bila do Zemuna (Zimony), a možda ni to nisu vas učili da su baš mađari odbranili od turaka, slobodno guglajte "Siege of Belgrade", i posle toga pišite takve uvredne komentare.\n13.03.2019 • 21:48\nPa kad zavrse prava valjda ce im i srpski trebati zbog klijenata\n13.03.2019 • 20:12\nPreviše ovde komentara gospodo. Vest i nije neka vest.\nElem, da mađarski fašisti "hortijevci" su bacali Srbe, Jevreje i Rome pod led i to treba da znaju svi civilizovani građani Srbije. To nema opet veze sa zakidanjem ili tzv. diskriminacijom mađarske manjine. Drage komšije sami sebe diskriminišete i getoizujete jer ne želite da govorite i pišete na srpskom jeziku. To je necivilizovan i antievropski stav! Sve.najbolje.\n13.03.2019 • 20:00\nA sad brzo ispred medicinskog da protestvujemo protiv ovih izdajnika što studiraju na engleskom!\nPa da se premestimo ispred jovine gimnazije tamo neki slušaju nastavu na ruskom!\nNe shvataš suštinu kada sam bio mlađan student, na vežbama iz matematike sam imao kolegu grka, i jednog iz, ako se dobro sećam, Pakraca. Suština da srbin iz hrvatske nije dobro vladao matematičkim pojmovima na srpskom kao i grk. Do kraja prve godine i grk je prilično dobro pričao srpski. Ali suština je u tome da na prijemni treba raditi na jeziku na kome si slušao taj predmet inače se lako može desiti da fakultet ne odabere najbolji kadar.\nA suština je da pravni traži testiranje znanja iz srpskog samo onima koji su polagali na mađarskom. Ja se potpuno slažem, ali treba sve testirati, znam kakve su nam i oš i sš.\n13.03.2019 • 19:22\nDa zanemarimo ovu vest , vazno je reci da smo mi jedan divan , posten i gostoljubiv narod .\nTo itekako znaju roditelji Brisa Tatona , amerikanca na Zakintosu , vlasnici banaka u EU , strane kamiondzije na proputovanju kroz Srbiju , vlasnici albanskih pekara , ...\n38 99 -61\n13.03.2019 • 16:35\nJa tebe volem, a ti mene tako vraćaš!\n13.03.2019 • 16:07\nI onda se cudimo zasto nas u Evropi toliko obozavaju .\n13.03.2019 • 15:51\nUz svo dužno poštovanje prema nacionalnoj manjini...da se razumemo nemam protiv nikog ništa dok je čovek i realan....iskreno me intetesuje po kojem to zakonu i pravu su dobili sud i volela bi da mi navedu jednu državu u Evropi koja takva sranja finasira...u kojoj se to zemlji upisuje i finansira fakultet a da nije službeni jezik i pismo države.....ajde majke vam prestanite više da jedete govna.\n13.03.2019 • 15:15\nKakvih komentara na vest da je Madjarima ipak dozvoljeno da polazu ispit na madjarskom jeziku(vao, zamislite...), pa sta bi gospodo rekli/cinili da je nesto vece u pitanju.\nA tek komentari po nekim fejs grupama gde je deljena ova vest: "uvek su bili fasisti", "oni su nas bacali pod led a mi njima dajemo sva prava", "sve ih vratiti u Madjarsku"(ova zadnja je tragi-komicna).\n13.03.2019 • 15:10\n13.03.2019 • 14:11\nDrago mi je zbog ove presude zato sto ce se domace patriJote zestoko najediti .\n38 71 -33\n13.03.2019 • 12:34\nZasto se bunim\nKada sam 2009. upisivala srednju školu, za smer "Medicinska sestra - tehničar" na srpskom jeziku bilo je potrebno 100 bodova, za ISTI smer ali na mađarskom jeziku bilo je potrebno 60 bodova (onoliko koliko nosiš iz škole ako si tzv. "vukovac"). Nisam ispratila stanje po pitanju upisa sada, mada nešto sumnjam u drugačije. (p.s. upisala sam drugu školu).\nBunim se za polaganje prijemnog na jezicima manjine kada ista ta manjina lakše upisuje srednje škole i onda će i fakultete. To onda nisu jednake šanse nego driskiminacija onih koji se ne smatraju manjinom.\nKada budu isti uslovi za upis u srednje i fakultete, kada ni jedni ni drugi ne budu gledali broj upisanih manjina, onda ću biti prva u redu za jezike nacionalnih manjina svugde. Do tada, Pravni fakultet neka traži da budr izuzet iz Odluke APV-a.\n13.03.2019 • 11:55\nKo je tu diskriminisan?\nJoš jednom da napišem... Mene su profesori, na pomenutom Pravnom fakultetu, obarali na ispitima ne zbog neznanja nego zbog lošeg prezentovanja odgovora i tom prilikom mi držali predavanje kako budući pravnik mora da ima odličan vokabular i besprekorno konstruisane rečenice. Na istom ispitu, isti profesor, daje šesticu za prolaz mom kolegi mađarske nacionalnosti koji jedva natuca odgovor na srpskom.\nI slažem se sa prethodnim komentatorima - da je bilo koji drugi fakultet u pitanju, pa i da polemišemo o jezicima nac.manjina. Ako studiraš pravo, koje je primenjivo u 90% slučajeva samo u Srbiji, gde je sva literatura na srpskom jeziku, nastava na srpskom jeziku, praksa na srpskom jeziku, opet u velikom procentu, na srpskom jeziku, zar nije mučenje ako ne poznaješ srpski jezik. Zašto bi bilo ko sebe dovodio u takvu situaciju.\n13.03.2019 • 10:57\nZašto je sve tako komplikovano kod nas? Nastava se izvodi na Srpskom - donesi C1 sertifikat iz srpskog jezika kao uslov da se upišeš na fakultet, pa onda polaži na bilo kom jeziku...... tako je svuda u svetu...\n13.03.2019 • 06:19\ntzv. "Pravni" fakultet?\nje li moguće da ima toliko komentara tipa: "Da li Srbi u Beču i belom svetu i Mađarskoj mogu polagati prijemni na srpskom?\nJe l' vi zaista ne shvatate razliku?\nKoliko ima Srba u Mađarskoj? Je l' ih ima stotine hiljada i jel čine više od 10% autohtonog stanovništva kao Mađari u Vojvodini?\nSad će neko reći: "To je zato što je zla Mađarska asimilirala Srbe". A šta je onda sa hiljadama Srba koji su od Turaka pobegli i u "majčicu" Rusiju? Na kom jeziku njihovi potomci polažu prijemne? Nisu li i oni asimilirani?\nJedno je brojna nacionalna zajednica koja tu živi vekovima i ima neka prava, a drugo su deca iz Srbije koja odu u Beč na studije.\nOvo je pravo po zakonu i svi, a pre svega tzv. "Pravni" fakultet ga moraju poštovati. Prevod 20-ak ili nek bude 100 pitanja za prijemni ispit nije nikakav trošak za instituciju u kojoj profesori imaju astronomske plate i koja pre završene redovne procedure usvajanja tzv "tradicionalne" zastave Vojvodine istu kači na svoju fasadu, gazeći sva pravila.\n13.03.2019 • 05:57\nMolim komentatore koji su naoštrili vile i pripalili baklje da olade malo sa prozivkama.\nAko zakon REPUBLIKE SRBIJE kaže da učenici u Vojvodini, koji su slušali nastavu na nekom od jezika nacionalnih manjina, mogu da POLAŽU PRIJEMNI (dakle, ne da slušaju nastavu na fakultetu u toku daljeg školovanja) na jeziku na kojem su se školovali, onda je Pravni Fakultet defakto prekršio zakon. Dakle, nije hir u pitanju nego prekršen zakon.\nAko vam se zakon ne sviđa ''jer teror manjine nad većinom hurr durr'', izvolite pa izglasajte drugi zakon, biće prilike.\nNe brinite za nas, mi nikad nećemo terati većinu iz Srbije, to je jednako naša domovina kao i vaša, u kojoj živimo, privređujemo, plaćamo poreze, služimo vojni rok (bar je naša generacija još služila redovno, dok je bila JNA). Brinite za sebe što se ne držite međusobno kao jedan čak ni sada kada je najteže i najpotrebnije, već jedva čekate da jedni drugima podmetnete nogu na osnovu mesta rođenja, porekla, politike, klubova za koje navijate i sl.\nA i vama s druge strane- vaše prozivke prema ''onima nekulturnima'' ne čine vas boljim i kulturnijim.\n92 16 +76\n13.03.2019 • 01:29\nAko je stanje idealno kao sto tvrde neki komentatori zasto je onda Apelacioni Sud doneo presudu ovom fakultetu ?\n13.03.2019 • 00:28\nKoja gomila površnih bezmozgaša u komentarima koji ne čitaju tekst dalje od druge rečenice, ali zato svaki ima svoje “cenjeno“ mišljenje.\nDobro zna EU s kim ima posla .\nZbog ovakvih stvari tesko da cemo ikada postati njen clan .\n12.03.2019 • 23:35\nGospodja Zoko nemojte da trolujete, previse slusate Vucica, Sergeja Udbasa, Canka i puno gledate Pink...\nOvo ne mirise na dobro\nCitam komentare i mogu Vam reci da se jako bojim.\nValjaju se tamni oblaci nad Vojvodinom. Ovako je bilo par godina u Hrvatskoj pred pocetak rata.\n12.03.2019 • 21:58\nNije bas sve idealno po pitanju manjina u Vojvodini : http://www.europarl.europa.eu/doceo/document//E-8-2016-005802_EN.html\n12.03.2019 • 21:57\nKako prepoznati fašistu?\nNe mislim samo na našu otadžbinu, odnosi se na bilo koju zemlju.\nPo tvrdnji da manjine nigde nemaju takva prava.\nZnate kako je rekao jedan poznati hrvatski fašista:\n"Moj Ustave, Ustavčiću, ja bih te pročešljao, počešljao, okupao i umio da ne vučeš tragove iz prošlosti. Skinuti, odmah skinuti prava koja ne trebaju ljudima!"\n12.03.2019 • 21:53\nKomentatori su promasili sustinu, Apelacioni sud je doneo odluku da Pravni fakultet diskriminatorski postupa zato sto studentima madjarske nacionalne manjine trazi dodatno polaganje testa iz srpskog jezika, inace jezika kojim ce se sluziti u toku studija ali prijemni polazu na svom matetnjem jeziku.\nKako resiti celu ovu situaciju? Ukinuti im testiranje na znanje srpskog jezika ali uvesti na studijama srpski jezik (pravopis, gramatika, izgovor su ekstremno bitni za jednog pravnog strucnjaka) kao osnovni predmet na 1.godini studija, po ugledu na pravne fakultete sa engleskog govornog podrucja gde je engleski jezik obavezan. Ovim bi oni zlobnici koji sire sumnu da se u skolama nacionalnih manjina srpski jezik totalno zaobilazi i da se dobra ocena iz srpskog jezika dobija na lepe oci, dakle ovim bi tim zlobnicima zapusili lazljiva usta.\nUostalom koja ce normalna drzava dozvoliti nekom da radi u njenom drzavnom sistemu (advokati, sudije, tuzioci) a da mu je zvanican jezik na nivou trgovca sa pijace u pogranicnom mestu.\n12.03.2019 • 21:42\nJasno i glasno. Valjda će posle vašeg komentara i poslednja isfrustrirana nacionalistička budala shvatiti da je u Vojvodini.\n12.03.2019 • 21:40\nTo pravo je zakonom zagarantovano. Taj zakon je donela Rep.Srbija i prihvatila. Kad neko zeli da studira na Novosadskom Pravnom Fakultetu,podrazumeva se da vlada srpskim jezikom. Mozda ne u toj meri,kao da mu je maternji,a mozda i da. U svakom slucaju,ako je neko zavrsio srednju skolu na maternjem jeziku, mnogo je teze poloziti prijemni ispit na drugom jeziku ,jer se ne mogu znati strucni izrazi. Treba par meseci da,kad pocnu da studiraju na srpskom nauce sve izraze. Ne vidim sta je tu problem? Zar mislite da Srbi ,koji zive na Kosovu ne treba da se skoluju na svom maternjem jeziku ,i ne trebaju imati prava da polazu prijemni ispit na istom,nego na albanskom?\n12.03.2019 • 21:28\nNaravno da sve nacionalne zajednice treba i moraju da koriste svoj maternji jezik. Ali ovde treba gledati sliku malo šire.\n-Ako madjarski studenti traže polaganje na njihovom jeziku, za pretpostaviti je da ne znaju srpski, ili ga znaju slabo, pa im treba obezbediti nastavu na mađarskom jeziku da bi mogli da isprate program.\n-U tom slučaju bi i sa fakulteta izašli sa skromnim poznavanjem srpskog jezika. Bar u onom delu koji je potreban za jednog pravnika.\nKako onda oni misle da funkcionišu u sistemu?\nDa se ograniče samo na Adu i Čoku? Sami sebe guraju u neku vrstu izolacije, i oni koji ih tako savetuju ni njima ne žele dobro.\n12.03.2019 • 21:20\nDo pre tridesetak godina novosadski univerzitet je bio pun arapa, grka, crnaca, svi su se brzo prilagođavali. A vi tvrdite da ovdašnji mađari nisu sposobni da prate nastavu???\nSa obzirom da prilagođavanje znanja drugom jeziku sigurno nije lako, treba omogućiti prijemni na maternjem. Komplikuje prijemni, ali nije neizvodljivo.\n12.03.2019 • 21:00\nNauči i ti srpski. Srpski jezik se piše malim slovom.\n12.03.2019 • 20:49\n"Ako ti se ne svidja vrati se odakle si dosao."\nPostovana Nina, meni su svi preci za koje znam (unazad 150 godina) sa podrucja Vojvodine, odakle sam to dosao i gde to treba da se vratim?\nS druge strane, da li su i vasi iz Vojvodine? Deda bar?\n12.03.2019 • 20:03\nDa nije problem u pravnom fakultetu nego u državi i odluci. Postoje neke norme i pravila i ako ih mi ne znamo zna ih evropa a tamo je to lepo regulisano sa 15% i šlus. U Vojvodini nijedne manjine nema 15% pa ni u državi i stoga univerzitet i pokrajinske institucije treba da imaju JEDAN a ne šurnajst zvaničnih jezika i nema problema. Nadam se da će to biti uređeno kad đužemo u EU pa mirna Bačka.\nZa ove što objašnjavaju kako su mađari, slovaci i ostali živeli ovde i kad nije bila Srbija podsetiću da su i indijanci živeli u USA pa nema Navaho jezika kao zvaničnog al da ne idemo tako daleko.\nŽivela EU i prava manjina koja ona donosi, kad ćemo da otvorimo i zatvorimo to poglavlje?\n12.03.2019 • 19:40\nPreterivanje, zaista. Dosta naših Mađara ( izuzev Novosadskih Mađara) ne znaju da pričaju srpski jezik! Roditi se u Srbiji, Nemačkoj, Francuskoj... nebitno kojoj zemlji, a ne znati njen jezik, je zatucanost ! Zašto, ljudi?\nDiskriminisani nisu, to je sigurno, opšte poznato. Njihov stav, prava, sloboda govora, nisu, niti bi ikada ikome trebalo biti uskraćeni! Čak i kada (neki od njih) u sred u NS - a kažu da bi Srbe trebalo, opet, pod led! A Srbi (toboz vadeci se na novosadsku kulturu, kojom kriju kukavicluk!) ćute i smeskaju se diskriminisanoj manjini! Dajte, molim vas. Nek' svi lepo žive, i puste druge da lepo zive, to želim svima! Ali u ovoj zemlji, stvarno nam još treba to lažno pros***vanje . Super! Napred! Dajte jos!\n12.03.2019 • 19:39\nJa sam rodjen u Srbiji, dete iz dvojnog braka. Otac Hvat video ga 89 godine poslednji put. Kakve ja veze imam sa Hrvatskom, ali ne piše mi očevo ime u ličnoj karti. Tako su ostrili k..c mnogi da detetu i samohranoj majci u ovoj zemlji. E zbog tog imena sam uvek bio na margini i morao sam 3 puta više da zapnem da steknem status u društvu. Zato sad sa pravom mogu da kažem da sam Hrvat mogu biti radje i Madjar, jer ne želim da budem deo ovog naopakong naroda. I još nešto, kakve veze moj život ima sa drugim svetskim ratom? To je slika ovog drustva koje i jeste zakucano negde izmedju drugog svetskog rata i Golog otoka, izmedju UDBE i OZNE. Sta bi trebali da kazu Englezi i Francuzi? Koja je vasa prica, 90% ljudi ovde zivi da drugome crkne krava. Eno vam Dragicevica Davora, juce kaze ko mu je pomogao da izvuce zivu glavu muslimani. I kome uopste pricaA 80% Banjaluke cuti na nepravdu. Samo udrite minuse udarate sebi po obrazu sa rijalitijima i svim sundom koje prosipate po Balkanu... Vucicem i ekipom. naravno da svaka nacionalna manjina treba da ima i svoj jezik i kulturu i da se postuje a ne ko 90% Srbije u SNS-u svi jednobrazno. Do pre 7 godina 90% bili DS.\n12.03.2019 • 19:28\nneverovatna količina šovinizma na "Pravnom" i u pojedinim komentarima.\nPravni fakultet nije privatna ustanova. Njegov osnivač je AP Vojvodina.\nU AP Vojvodini nije samo srpski zvaničan jezik, nego ima 5 zvaničnih jezika.\nAko ima 5 zvaničnih jezika, valjda je normalno da se ti zvanični jezici negde i koriste - tj. u institucijama čiji je osnivač AP Vojvodina, a ne samo deklarativno.\nNe, u Budimpešti ne možete polagati prijemni za Pravni fakultet na srpskom iz prostog razloga što srpski nije zvaničan jezik u Budimpešti.\nU Novom Sadu i Vojvodini mađarski je zvaničan jezik - jezik starosedelačke nacionalne zajednice koja je tu "svoj na svome", a ne u tuđoj zemlji. Ovo je njihova zemlja i imaju ta prava koja imaju koja im se ne smeju uskraćivati jer je to i gaženje zakona Srbije.\nA "Pravni" fakultet je poznat po gaženju zakona i propisa Srbije i Vojvodine - npr. u vidu kačenja tzv. "tradicionalne" zastave Vojvodine danima pre nego što je njeno usvajanje izglasano - dakle dok još nije bila važeća.\nNemojte se plašiti kakvi će biti pravnici zbog polaganja na mađarskom - plašite se kakvi će biti ako ih školuje ovakav "Pravni" fakultet.\nSram da nas bude kukavičluka\nNemam pojma šta se tu dešavalo.\nAli, ostaju negde tri mogućnosti:\n1. Pojam diskriminacije je previše strogo definisan, tako da se za svaki sitan prekršaj može proglasiti diskriminacija.\n2. Manjina je suviše mnogo tražila, a ovi nisu bili u stanju da im to obezbede, jer bi ih skupo koštalo.\n3. Država je toliko pukla, da više niko ne vodi računa o poštovanju bilo čega.\nAnarhija na snazi, zakon jačeg.\nZalažem se za opciju 3.\nU praksi, vidim kako Pošta, stub države, fingira da paketi nisu stigli i kada jesu.\nRadnice na šalteru vas lažu u oči.\nRaznosači neće da raznose.\nRačuni i pošiljke se ne dostavljaju, već se fingira da je adresa loša ili da nije bilo nikog, te se paketi vraćaju.\nUbeđeni su da će izdejstvovati povećanje nadnice, ako razbesne građane Srbije,\nne poštujući njihova prava na prijem pošiljki.\nPartijska direktorka Pošte u Beogradu, veoma se potresla, dok potpisuje fakture...\nAko ovo nije znak da država više nema institucije, ne znam šta jeste.\nDa sačekamo da svako u Policiji, Žandarmeriji, Miliciji, BIA-i i vojsci, SAJ-u počne da nosi svoje verzije uniformi, po volji?\nA tek reći nešto za sramotu da se ovakva stvar desi na Pravnom fakultetu.\nIli da moja žena, nekada čuvena četnikinja, sada traži državljanstvo Mađarske, da bi imala stabilan pravni status imovine - građanina EU.\n12.03.2019 • 19:20\nVolite da vas svi u svetu cene i postuju i ceo svet je protiv ove zemlje. Nema skim niste zaratili od susednih zemalja. Naourzavate se jer svi imaju teritorijalne pretenzije ili st zasrali gde ste mogli zasrati. Dobar vam je Vučić za boljeg i niste, čast izuzecima koji uglavnom i odlaze... Madjari su imali 13 Nobelovaca koliko su imali Srbi\n65 118 -53\n12.03.2019 • 18:59\nza one što kažu čemu prijemni\nPre nego što krenete sa SAD kao primerima, setite se da nisu ovdašnji Mađari, Slovaci i mnogi drugi došli u Srbiju, nego je njihova zemlja (Vojvodina) pripala Srbiji. Prema tome, treba njih poštovati kao autohtoni narod ove pokrajine. Ovo vaše bi bilo kao kada bi sutra Španac Francuza terao da uči španski nakon što se Francuzu doseli u dvorište.\nDa, oni znaju srpski, kako tako, ali su se školovali na svom jeziku, i u skladu s tim treba da mogu da polažu ispit na tom jeziku. Inače ih terate u Mađarsku, Slovačku, Rumuniju, ili gde već. A srpski će usavršiti, pustite ih već, samo za par godina.\nZa fakultet koji "mora da zamoli nekog ko zna taj jezik"... Pa neka nađu bilo koga ko zna taj jezik, sigurno ih ima, pa i da nije pravnik. Ako dođe do nejasnoće, postoje žalbe, i tad može sve da se razjasni.\nŠta je s ovim narodom, toliko tvrdoglavih.\n12.03.2019 • 18:58\nZivimo u Srbiji\nSmatram da bi svako ko zivi i skoluje se u ovoj zemlji mora znati sluzbeni jezik, u ovoj drzavi svi imaju neka prava samo Srbi ne...\n12.03.2019 • 18:53\n12.03.2019 • 13:05\nNa Pravnom fakultetu imaju plate 4000 evra.\nI ja imam platu 2500 evra, pa kakve to ima veze sa ovom temom?\n12.03.2019 • 18:50\nAko planiraju da žive i rade ovde, normalno je da nauce Srpski da citaju i pišu. U suprotnom ostaće ograničeni na svoje lokalne sredine.\n12.03.2019 • 18:48\nPa jbš pravni...\n... ako sami sebe ne mogu da "odbrane" u procesu!!! Ne treba ga onda niko ni upisati kad su svi nesposobni :) (s naglaskom na niko)\n12.03.2019 • 18:46\nSram da te bude! Ova država je sve omogućila nacionalnim manjinama. Toliko da vlada tzv pozitivna diskriminacija!\n12.03.2019 • 18:29\nKao madjar tvrdim da ne pripadamo nigde. Tamo nas gledaju kao ološ, a ovde si samo madjar. Da ne bude zabune, Srbija je moja zemlja! Smatram da svi moraju da znaju srpski jezik.\n12.03.2019 • 18:20\nMnogo se ovde manipuliše... Činjenice:\n1. Prijemni ispit može da se polaže na jeziku manjina, a ne ispiti tokom studija, zakoni, advokatski ispit itd!\n2. Vojvodina nema svoje zakone, ni sudove. Kao ni izvorne prihode i još mnogo toga. Ukinuti nakon puča 1988.\n3. Ovu odluku je doneo sud Srbije, na srpskom i - verovatno - Vukovom ćirilicom.\n12.03.2019 • 18:06\nKanada je dvojezicna zemlja, u jednoj provinciji je zvanican jezik francusku a u svim ostalim engleski a jedna provincija je zvanicno dvojezicna. Na svim drzavnim univerzitetima se prijemni i nastava obavlja na zvanicnom jeziku u toj provinciji iako sve drzavne (federalne) institucije moraju upotrebljavati oba jezika u zvanicnim dokumentima.\nA u praksi to izgleda malo drugacije, Francuzi se busaju u svoja nacionalisticka prsa pa ces u Kvebeku naleteti na domoroca koji te savrseno razume (bolje govori engleski nego svi imigrant) ali ce ti odgovoriti na francuskom, odnosno osecas se kao da si u nekoj zabiti Francuske. No, na najprestiznijem i najstarijem kvebeckom univeriztetu McGill-u zvanicni jezik je engleski, zbog prikljucka sa ostalim univerzitetima na ovom kontinentu izabrali su pragmaticno resenje.\nStoga, zahtev ucenika madjarske nacionalnosti nema veze sa mozgom ali ima veze sa nacionalizmom i hvatanjem krivina vec na pocetku akademskog zivota.\n12.03.2019 • 18:02\n@ MIško praktičar\nKakav si ti praktičar ako ne znaš da postoje sudski prevodioci koji imaju sertifikate?.\nAko sudski prevodilac za madjarski jezik može da prevodi za potrebe sudskog postupka može i da prevede ispitna pitanja na madjarski i odgovore na srpski.\nCena prevoda sertifikovanog i ovlašćenog sudskog prevodioca je 20 eur po stranici.\nProfesor Pravnog fakulteta u NS ne mora da zna jezike manjina, već će za prevodjenje prijemnog teksta angažovati sudski prevodilac, kome je to posao: da prevodi sa srpskog na madjarski i obrnuto.\nNema logike u tome da onome kome je država omogućila da srednju školu završi na jeziku manjina treba i obavezno omogućiti državni fax na istom jeziku, kao što ne bi logike bilo da se zaključuje i obrnutim redom da treba obavezno ukinuti državne srednje škole na jezicima manjina, jer ne postoji i državni fakultet na manjinskom jeziku.\nPrivatne fakultete na jezicima manjina gradjani Srbije mogu neograničeno osnivati, kao što već ima fakulteta gde se nastava drži na engleskom jeziku.Privatne fakultete pohadja veliki broj studenta u Srbiji svih vera i nacija.\n12.03.2019 • 17:52\nNije lažna vest,\nverovali vi to ili ne. Prošle godine sam bio gost kod čoveka iz ovog sela, koji je tamo izuzetno dobro pozicioniran i nije Srbin, od koga sam dobio ovu informaciju. Verujte da mi je bilo više nego teško da u to poverujem, ali budući da čoveka dobro poznajem ne sumnjam u njegove reči.\nVoleo bih da to neko proveri, a još više da nisam u pravu.\n12.03.2019 • 17:39\nNa Filozofskom fakultetu se redovno prijemni polaze na jeziku manjina, i to u praksi funkcionise, tako da oni koji u to sumnjaju nek se malo bolje raspitaju. Kolege s Pravnog mogu angazovati kolege s Odseka za hungarologiju sa FF u vezi s prevodom testa, a bodovanje se svakako radi po kljucu. Kako je neko ovde istakao, pravo na polaganje prijemnog na maternjem jeziku je pravo koje obezbedjuje jednake uslove za sve, i to se nesporno treba omoguciti. Izvodjenje nastave i polaganje redovnih ispita ovde nije pitanje i to svakako ide na srpskom.\n12.03.2019 • 17:30\nU Subotici studenti napustaju pologanje ispita ako im nije omoguceno da polazu na madjarskom tj. ako predavac ne razume. Iako je isti taj predavac drzao casove na srpskom. A iz teksta sam shvatila da su pored polaganja prijemnog na madjarskom trazili i polaganje srpskog jezika, i to je sasvim legitimno ukoliko ce predavanja slusati na srpskom. Isto je u svim drzavama sveta. Volim nasu nacionalnu raznolikost, i sama sam Vojvodjanka iz mesovitog braka ali ovo je cisto pro**ravanje. Prezime mi nije na IC i nikad nisam imala problema u zivotu. Vaspitana sam da postujem sve, tako se i ponasam i prema meni se tako ponasaju.\n12.03.2019 • 17:24\nMislim da treba da nauče jezik u državi u kojoj žive. Па замисли да још пишем ћирилицом. Čuo sam da gore u Senti, Čoki ljudi uopšte ne razumeju srpski jezik. Iskreno to mi uopšte nije normalno. Treba naći način da se sve ispoštuje, ali ovo je živa istina i nikako mi nije jasno kako da žive u Srbiji, a ne znaju baš ništa od srpskog jezika. Čitam komentare neke kako se ovde ne poštuju drugi, ovde teško da je neko diskrinimisan, Ns je najveći multinacionalni grad sigurno u regionu i šire\n12.03.2019 • 17:06\nNa cuvenom Univerzitetu u Kembridzu student moze da prati nastavu na svom maternjem jeziku : https://www.cambridge.org/core/journals/language-teaching/article/ownlanguage-use-in-language-teaching-and-learning/6F479F6C8DD0CF628A53131D5CCE7B5D#\n12.03.2019 • 17:04\nnemojte molim Vas porediti prava Srba u Hrvatskoj i obrnuto. Verujem Vam da ste diskriminisani kao pripadnik manjine u ovoj i ovakvoj Srbiji ali stvarno nije za poredjenje stav prema manjinama u ove dve zemlje. To o cemu Vi pricate se moze svrstati u pojedinacne slucajeve ali ni to ne treba da se desava. Situacija sa Srbima u Hrvatskoj je potpuno druga prica. Hrvatska je prakticno etnicki ociscena od Srba i to je cinjenica koja se ne moze poreci. Sa druge strane ista ta Hrvatska je pocinila jdan od najzverskijih zlocina i genocida za vreme WWII.\nTo su bitne razlike. Ne zelim da opravdam nedela koja ste preziveli ali Vas molim da ne izjednacavate stvari koje nisu nikako za izjednacavanje.\n12.03.2019 • 16:47\nA koja je procedura skolovanja srba u Madjarskoj? Mm? Da cujem! Srbi su postali manjina u Srbiji. Valjda je normalno da znas jezik drzave u kojoj zivis. Ako ti se ne svidja vrati se odakle si dosao. Oni u Madarskoj nas i ljude drugih zemalja smatraju za nizu rasu, a ivde izvode neko ludilo. To je za svaku osudu! Pod hitno smeniti dileje koje su dozvolile da manjine imaju veca prava od nas! Ugnjetavace nas dok nas skroz ne iskorene!\n30 67 -37\n12.03.2019 • 16:44\nLegalistička balkanska kaljuga\nPravni fakultet krši zakon, baš neobično, to su ti čuveni "legalisti". Ako postoji zakon koji kaže da pripadnici nacionalnih manjina u AP Vojvodini imaju pravo da polažu PRIJEMNI ISPIT na jeziku na kojem su se školovali, onda to ili treba poštovati ili treba menjati zakon!Jedno je poznavanje jezika a drugo je polaganje prijemnog ispita iz gradiva srednje škole.\n12.03.2019 • 16:43\nNisu diskriminisani madjarski učenici,već učenici koji su na madjarskom jeziku polagali prijemni.\nOvo iz razloga jer postoje i Madjari koji su polagali prijemni na srpskom jeziku,a oni su takodje madjarski učenici.\nPo logici ove presude madjarski učenicii koji su na srpskom jeziku na kome će i studirati polagali prijemni nisu diskriminisani,a madjarski učenici koji su na madjarskom jeziku ( na kome neče studirati) polagali prijemni jesu diskriminisani.\nKako može da bude diskriminisan onaj učenik koji je SAM BIRAO na kom jeziku će polagati prijemni?\n12.03.2019 • 16:35\nDa li naša deca koja studiraju po belom svetu studiraju na srpskom jeziku ili na jeziku zemlje u kojoj se nalaze.?? Gde to ima da neko ne govori jezik zemlje čiji je državljanin? Stvarno ste providni kao samo “prijemni“. Moja rođaka studira u Beču,polagala prijemni na NEMAČKOM jeziku i sluša nastavu na NEMAČKOM jeziku...\nRekao sud kako treba. Nema pametovanja, naročito glupiranja.\n12.03.2019 • 16:07\nImate li vi mozga? Naravno i svi koji će da govore o “ nepravdi”.Ovo jeste Srbija ali isto tako ( da ne kažem pre svega Vojvodina) i Vojvodina koja je ustavna kategorija. I o čemu više ima da se raspravlja?\n12.03.2019 • 16:04\nSvrha prijemnog ispita\nprijemni ispit na fakultet služi da se razdvoje oni koji su imali poklonjene ocene od dece koja stvarno znaju... prosek ocena iz jedne škole do druge su bitno razlikuje i toga smo svi svesni... zato posotji prijemni ispit da se proveri da li postoji znanje iza tih ocena... što se tiče samog prijemnog ispita, komotno mogu i da ubace fizičko vaspitanje i fiziku za prijemni, istu težinu će imati sam prijemni... ( ok možda ne baš fizičko za pravni ali razumete poentu )...\n12.03.2019 • 15:48\nU koliko neko nije razumeo tekst po pitanju gde se nalazi fakultet evo malog objasnjenja u pitanju je Autonomna pokrajina Vojvodina. APV ima svoje propise, zakone itd. koje ustav Republike Srbije priznaje i postuje po ustavu. Nekada davno vecina skola je imala podjednak broj madjarskih i srpskih odljenja u nekim mestima i odeljenja na drugim jezicima u zavisnosti od vecinskog stanovnistva tog mesta. Srpski jezik se podjednako uci i u madjarskim odeljenjima i u srpskim .Nepostovanje sluzbenog jezika jedne drzave je za svaku osudu kao i nepostovanje jezika manjina sto je propisano ustavom. Buducim studentima se mora omoguciti polaganje ispita na maternjem jeziku. Meni je prosto nezamislivo da postoje toliko zajedljivi i sebicni ljudi koji ne mogu da shvate neke cinjenice. Sto se tice srpskog u skolskom sistemu u drugim drzavama u Budimpesti postoji srpska gimnazija gde je vecina predmeta na srpskom uz dodatak i madjarskog da bi deca naucila simultano predmete na dva jezika , i da, prijemni se polagao na srpskom. U Becu na fakultetu postoji i odsek slavenskih jezika na kom je moj prijatelj doktorirao i gle cuda vecina predavanja je na srpskom.Ni u Austriji ni u Madjarskoj se vecina ne buni protiv te brojcano mnogo manje manjine vec se time dice, za razliku od vecine vas koji ste netrpeljivi ka necemu sto ne razumete.\n12.03.2019 • 15:46\nOvo je sprdacina od drzave,cuj nemogu na svom jeziku da studiraju,pa na kom jeziku Srbi u Madjarskoj studiraju!!!!!!ovde samo Srbi ne maju nikakvih prava to je jedino istina!\n12.03.2019 • 15:27\nDa li ja mogu da polazem prijemni u Budimpesti na pravnom fakultetu na srpskom?\n12.03.2019 • 15:22\nЛало, врати се у Банат. У Новом Саду ћеш увек бити дођош!\n12.03.2019 • 15:06\nA tek u praksi!\nAko postoji srednjoškolsko školovanje na jezicima nacionalnih manjina, onda ima logike da tim učenicima treba omogućiti upis na sve fakultete pod jednakim uslovima. Tako je po zakonima koje je donela Vojvodina (Srbija). Znači polaganje prijemnog na mađarskom (rumunskom, rusinskom itd.) je logična stvar. Više komentatora je navelo da se radi samo o prijemnom ispitu, a ne o nastavi na tim jezicima i polaganjima ispita.\nSada zamislite kako će to da izgleda u praksi: Treba prevesti pitanja za prijemni na jezike nacionalnih manjina. Predavači na, recimo, pravnom fakultetu ne znaju jezik manjine. Mogu da zamole kolege sa nekog pravnog fakulteta u Mađarskoj da prevede pitanja. Kandidat polaže na jeziku nacionalne manjine. Ko će pregledati i oceniti odgovor (dati odgovarajući broj poena). Opet treba zamoliti nekog sa nekog pravnog fakulteta u inostranstvu ko dobro zna jezičke finese u određenom jeziku da verodostojno oceni odgovor na prijemnom. Ta osoba zna jezik nacionalne manjine, ali je pitanje koliko zna srpski da bi dobro preveo pitanje. Znači da će na kraju o broju poena (i prijemu na studije) odlučivati ljudi van pravnog fakulteta u Novom Sadu.\nAko se nađe neko na pravnom fakultetu u NS za koga dobro znamo da odlično vlada npr. mađarskim jezikom, opet može da dođe do pravnih zajebancija jer osoba nema sertifikat. To što znaš mađarski (a svi znamo da je tako) : bez sertifikata-mačku o rep.\n12.03.2019 • 15:05\nBez lažnih vesti\nAjte, molim Vas, srpski jezik je obavezan ne samo u B. Topoli, nego na celoj teritoriji Srbije, u svim državnim školama. Dnevnici se vode na srpskom i eventualno na keziku manjine. Srpski jezik je obavezan predmet za sve đake.\n127 27 +100\n12.03.2019 • 15:01\nNe razumem šta je tačno sporno? Ukoliko živiš u nekoj zemlji, moraš da znaš zvaničan jezik zar ne? Da li bi ikome fakulteti u Italiji, Nemačkoj, SAD... dozvolili da polažu prijemni ispit na maternjem jeziku?\nOvo povlači sa sobom i to da osoba kada upiše fakultet na Univerzitetu u Novom Sadu na primer, ne zna da se sporazumeva na srpskom jeziku. Imala sam prilike to da doživim dok sam studirala. A kako će polagati ispite? Kako će polagati kolokvijume, kako će ići na praksu i na kraju krajeva kako će se sutra zaposliti?\nTačno je, živimo u Vojvodini, multinacionalnoj sredini i to je po meni sjajno. Učimo jedni od drugih, nadopunjujemo se, ali moraš da znaš jezik države u kojoj živiš, jednostavno je tako. Nikakva prava nikome ovom prilikom nisu uskraćena.\n12.03.2019 • 14:42\nJa sam Hrvat, diskriminsan sam u svakom pogledu. Bio sam diskriminisan u vojsci od strane starešina, diskriminisan u školi od strane okruženja za vreme 90 tih dok je trajao rat. Diskriminisan sam dan danas kad me zaustavi policija na putu i kad mi pročita ime i prezime i ime oca. Ja Srbe nikad mrzeo nisam niti ovu zemlju, ali je ova zemlja mene zbog mog imena i prezimena uvek tretirala kao gradjanina drugog reda. Madjari su dobri ljudi nikad u životu ništa loše nisam doživeo od njih, dok su ih Srbi tukli po Novom Sadu za vreme 90 tih samo jer su Madjari. E sad imamo ponovo iste forme na delu u vidu krezubih SNS-ovaca. Iste diskriminacije i veoma slične pritiske kao za vreme 90-tih na nacionalne manjine. U Hrvatskoj Srbi viču kako su ugroženi, dali se čuje ijedan Hrvat u Srbiji i dali ga uopste ima u parlamentu? U Hrvatskoj Srbi MORAJU da imaju predstavnika, jer su Bože moj bili konstitutivni narod. Šta je sa Šokcima, Bunjevcima, Hrvatima u Srbiji gde je reciprocitet? Gde su naša prava u Vojvodini, da nisu u Hrtkovcima, Slankamenu? Sram da bude ovu vlast i ve'inski deo naroda koji je podrzava.\n137 326 -189\nPravni fakultet je najveće leglo ultra desnih nacionalista ne u Vojvodini nego u Srbiji. Šešeljuga izgleda kao mala beba pored njih.\n12.03.2019 • 14:33\nA, da li vam je poznato da u Staroj Moravici, selu u opstini Backa Topola, dakle u Srbiji,u osnovnoj skoli deca nemaju predmet srpski jezik. Nema ga uopste u nastavnom programu. Ni kao maternji jezik, ni kao drugi jezik, ni kao strani, ni kao dopunski jezik, nema ga nikako. U Republici Srbiji. Da li je to normalno, ima li to jos negde? Ima li nekog da tuzi ovu skolu,, ministra prosvete, premijerku, bilo koga, pa makar i Kaopoziciju ili predhodnu vlast.\n118 62 +56\n12.03.2019 • 14:25\nGovori srpski , bre , da te ceo svet razume .\n12.03.2019 • 14:16\nAko je nastava na srpskom jeziku, kako da je prate ako ne znaju jezik.\n144 77 +67\n12.03.2019 • 14:11\nPa gde mi živimo? Pa šta mi radimo? Dokle više sa diskriminacijom srpskog naroda? U Srbiji je ovom presudom diskriminisan svaki Srbin! Strašno i tužno!\nMadjari se bore za svoja prava, kao sto su se Srbi borili za svoja prava u Austrougarskoj. Nemojte im ta prava oduzimati, jer ce sutra neko reci da Srbi nemaju prava da polazu prijemni na srpskom u K. Mitrovici. Osetljivo je pitanje. Imamo jednu dobru narodnu izreku: "nemoj drugome rediti ono sto ne bi voleo drugi da radi tebi".\n174 49 +125\n12.03.2019 • 14:10\nZa o da li je moguće\nEvo ja ću pokušati da objasnim suštinu. Niko ne traži da studira na jezicima nacionalnih manjina. Radi se o polaganju prijemnog ispita. Ako je država dozvolila da se srednja škola završi na nekom jeziku nac. manjina, mora da obezbedi i polaganje prijemnog ispita na\ntom jeziku. Nije korektno 4 godine slušati npr. istoriju na madjarskom jeziku,a polagati na srpskom. A da će na studijama i u životu u Srbiji trebati znanje srpskog,niko ne dovodi u pitanje. Prema tome malo manje mržnje,a zakone nisu doneli nac. manjine nego većinski narod,pa izvol'te poštujte iste.\n209 36 +173\n12.03.2019 • 14:08\nOvo je stvarno van svake pameti! Nisam nacionalista, ali zar treba sve zakone i pravilnike onda prevesti na madjarski?! Kako ce zavrsiti fakultet, ako prijemno ne mogu da poloze na srpskom? Koliko sam ja ipoznat, mi nemamo toliko profesora da se svaki predmet pokrije predavanjima na madjarskom, a nema ni smisla. Ovaj fakultet je trebao biti izuzet! Ne znam vise kome se dodvoravamo!\nAko ne može na srpskom upisati faks, kako će me zastupati?\n12.03.2019 • 14:03\nZa "O da li je moguce": pise prijemnog ispita, ne zavrsavati fakultet (tj. polagati redovne ispite). Vazna razlika, verujte mi. Hvala.\n12.03.2019 • 13:55\n12.03.2019 • 13:53\nsi funkcionalno nepismen\nPrvo moraš dobro da pročitaš šta piše u tekstu, a tek onda ako shvatiš možeš da komentarišeš, ali tako je kod nas svi sve znaju, a funkcionalno nepismeni.\nAli da ne bude da ti nisam obajsnio, evo lepo ću, radi se samo o polaganju prijemnog ispita na jezicima manjina, nikako o nastavi i predavanjima na istim.\nA da ti bude još jasnije to je u skladu sa Odlukom AP Vojvodine, niko to ne izmišlja sam od sebe.\nA ti malo smiri taj šovinizam, i biće i tvoj život lepši i ljudi oko tebe.\nKao i ovih koji te podržavaju, a ako ti se ne sviđa odeš iz Vojvodine, vrlo prosto...\nI da ne bude neke greške, piše ti Srbin!\nI nisi ti tu da utvrđuješ kome je šta lakše, nego prihvati sistem i poštuj druge čoveče!\n129 219 -90\n12.03.2019 • 13:40\nNeka bude dvosmerno\nA nije diskriminatorski sto drzavljani Srbije ne mogu da rade i studiraju u drugim zemljama i sto za drzavljanstvo madjarsko treba madjarski jezik?\n75 77 -2\n12.03.2019 • 13:39\nPravni fakultet je ubedljivo jedna od najnakaradnijih i najbolesnije razuzdanih institucija u Novom Sadu.\n102 123 -21\nKad se samo setim mojh kolega koji su jedva nabadali srpski... A onda kad se ja ukljucim u njihovu pricu zinu od cuda kako znam madjarski. A ucio ga u osnovnoj skoli, bilo neobavezno i besplatno.\nNe znam da li vredi objašnjavati da je ovde samo reč o polaganju prijemnog ispita na maternjem jeziku, a to je najbitnije za one koji su se sve do fakulteta školovali na maternjem jeziku.Nije mi jasno zašto to nekom smeta.Bitno je da se kod polaganja prijemnog polaznici budu ravnopravni i da svi polažu ispit na maternjem, a posle toga ko se koliko potrudi i ko se kako snađe.Mislim da u ovom slučaju postoji neupućenost i nerazumevanje ljudi kojima smeta polaganje prijemnih ispita na maternjem jeziku.\n12.03.2019 • 13:35\nDa li u Mađarskoj\nDa li se u Mađarskoj polaže na srpskom? I uopšte, da li se na srpskom može bilo šta obaviti? Ja koliko znam - samo mađarski... Ima učenika iz severnog dela Vojvodine: Senta, Čoka i sl. koji dođu u Suboticu da studiraju i uopšte, ali uopšte ne razumeju i ne znaju srpski!\nMislim da se svugde u svakoj državi zna jezik te države, a oni ostali mogu međusobno kako hoće. Uglavnom, više srbin ima problema u Srbiji ako priča srpski, nego svi ostali na svojim jezicima.\nA gde će da radi taj što ne zna srpski?\n127 82 +45\n12.03.2019 • 13:33\n12.03.2019 • 13:20\nPreviše mi popoštamo manjinama,,,da vidim negde u inostranstvu da Srbi imaju tolika prava kao manjine u Srbiji.....Ukinuti im i ovo što imaju i to je previše.\n62 124 -62\n12.03.2019 • 13:17\nZar prava manjina u Srbiji nisu najveca u Evropi ?\n79 221 -142\n12.03.2019 • 13:13\nNisam pravnik , pitam da li je taj propis Pokrajinske skupštine u skladu sa našim republičkim pravnim aktima.Ako pravni fakultet gubi sudske procese, koga on školuje, ili postojeće sudije greše.\n12.03.2019 • 13:11\nBravo za sud .\nO da li je moguće\n12.03.2019 • 12:42\nDa se mađari ponovo bune\nPravni fakultet treba da bude izuzet u Odluci, jer kako nije moguće završiti pravni u R.Srbiji a raditi u Kini, tako nema smisla završavati na mađarskom. Šta se time postiže?\nŠta, kao, biće Vam lakše? Nije Vam dosta popusta za srednje škole, već hajmo i na fakultete.\nObjasnite mi foru zašto je bitno da polažete na mađarskom kad 90% vas ide u "srpske" škole, a za život u NS 100% vam treba srpski za funkcionisanje.\n231 165 +66


Žena u okupiranoj Srbiji 1941-1944. | Arhipelag\nCena za članove kluba čitalaca Arhipelag:1.328 din.\nLjubinka Škodrić (Beograd, 1975), naučna saradnica Instituta za savremenu istoriju. Diplomirala je (2000), magistrirala (2008) i doktorirala (2015) na Odeljenju za istoriju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Od 2001. do 2018. godine bila je zaposlena u Arhivu Srbije gde je stekla zvanje arhivske savetnice. Bavi se proučavanjem istorije Srbije tokom Drugog svetskog rata. Objavila je više radova iz kulturne i društvene istorije Srbije u Drugom svetskom ratu, kao i iz arhivistike. Autorka je monografije Ministarstvo prosvete i vera u Srbiji 1941-1944. Sudbina institucije pod... više informacija »


Vučić: Dijeljenje BiH se neće dogoditi, Srbiji nije potrebana teritorija BiH – Glas TK – Vaše najdraže novine\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da odbacuje ideju o promjenama granica na zapadnom Balkanu po kojima bi njegova zemlja priznala neovisnost Kosova, a zauzvrat anektirala Republiku Srpsku. Posljednjih je dana u fokusu regionalne javnosti navodni non paper o mijenjanju granica balkanskih država i njihovom preustroju prema etničkim linijama, a mediji kao autore spominju najviše slovenske dužnosnike, što su oni negirali.\nU intervjuu za televiziju Face, Vučić je rekao da nije vidio nikakve dokument kojima bi neko, a posebno slovenski premijer Janez Janša zagovarao novo crtanje granica u regiji. Vezano | Hadžifejzović pitao Vučića: Kada ste pisali ‘Non-paper’ zašto ste potpisali Janeza Janšu? Istaknuo je da su takve zamisli za njega neprihvatljive.\n– Dijeljenje BiH se neće dogoditi. Nama nije potreban teritorij BiH, kazao je Vučić. Dodao je da takvu poruku prenosi čelniku bosanskih Srba i predsjedatelju kolektivnog predsjedništva BiH Miloradu Dodiku svaki put kad se s njim sastane. Ipak smatra da Dodik ima pravo razmišljati kako želi, no ne slaže se s njime da srbijanski entitet treba biti državom. – Mirno spavajte… Nemate razloga za strah jer je apsolutni interes Srbije mir i stabilnost, kazao je Vučić dodajući da je mir između Bošnjaka i Srba presudan i da sve radi kako bi se održao. Slovenski portal “Necenzurirano” nedavno je objavio sadržaj non-papera bez zaglavlja i potpisa i pisanog na engleskome, a prenijeli su ga i mnogi drugi mediji u Sloveniji, uz ogradu da ga nisu potvrdili ni Evropsko vijeće niti Evropska komisija. Radi se o neslužbenom diplomatskom dokumentu o komadanju BiH, priključenju Republike Srpske Srbiji i ujedinjenju Kosova s Albanijom i ima naslov “Zapadni Balkan put naprijed”, tvrdi portal.\n← 190 miliona KM prošlo ispod radara Zakona o javnim nabavkama\nČelnik WHO izjavio kada bi pandemija COVID-19 mogla biti pod kontrolom →


ČELNICI PARTIZANA UGOSTILI „ĐAVOLE” Pokloni na sve strane pred veliku borbu u Humskoj /FOTO/\nČelnici Partizana priredili su svečanu večeru ekspediciji Mančester junajteda u Beogradu.\nFK Partizan, FK Mančester junajted\nDan pred meč trećeg kola grupne faze Lige Evrope u kom se sastaju Partizan i Mančester junajted, čelnici crno-belih predvođeni predsednikom Miloradom Vučelićem i generalnim direktorom Milošem Vazurom, ugostili su delegaciju „crvenih đavola” u kojoj je bio i Ed Vudvord izvršni direktor engleskog kluba.\nTom prilikom razmenjeni su i prigodni pokloni, a u opuštenom razgovoru čelnika engleskog i srpskog tima tema je bila utakmica Partizana i Junajteda, kao i planovi dva kluba.\nPODELJENI U DVE FRAKCIJE,BLOKIRALI CENTAR GRADA, ZAUSTAVILI I KOLA HITNE POMOĆI: Završen drugi dan protesta protiv kovid propusnica\nJOŠ JEDAN ŠOK ZA PARTIZAN posle nesrećnog poraza od Genta: Na revanš Belgijancima BEZ ALEKSANDAR STANOJEVIĆA!


Sastanak Nikšić - Sattler: "Jedino rješenje za ovakvu situaciju" | N1 BA\n23.10.2019. |15:34 |\nPredsjednik SDP-a Nermin Nikšić je rekao kako je u Bosni i Hercegovini u posljednjih pet godina u potpunosti poremećen sistem vrijednosti, što je dovelo do apsolutnog zastoja u mnogim segmentima bh. društva. Te da je to jedan od glavnih razloga zbog kojeg se nacionalističke stranke i ne mogu dogovoriti oko formiranja vlasti.\nNikšić je kazao da "ovakvu situaciju bi jedino mogli riješiti vanredni izbori, a promjene Izbornog zakona u smislu mogućnosti raspisivanja vanrednih izbora, ali i transparentnijeg načina održavanja izbornog procesa, su ono na čemu SDP godinama insistira".\nNa sastanku je rečeno kako SDP u proteklom periodu nikada nije bio oponent interesima građana, od kojih su, kako su kazali, najvažniji integracije BiH u Evropsku uniju i NATO, te da je u mnogim segmentima reformi, koje je vodila i međunarodna zajednica, SDP uvijek bio konstruktivna opozicija.\nNa kraju sastanka zajednički je pohvaljen rad Vlade Kantona Sarajevo, sa čijim su radom građani ovog kantona iznimno zadovoljni.\n"Međutim, usprkos dobrom radu stranaka koje čine Vladu, njihov rad je pod velikim pritiskom zbog pokušaja njihove skoro svakodnevne diskreditacije, u kojima se ne biraju sredstva u pokušajima preslagivanja skupštinske većine i eventualne smjene Vlade Kantona Sarajevo", utvrđeno je na sastanku.\nNermin Nikšić Johann Sattler SDP Formiranje vlasti vanredni izbori\nŠta bi od onakve stranke.Jad.


okt 21 2019 16:46\nStopa rasta najniža od 1993. kada su podaci o tome počeli da se objavljuju\n(ilustracija, Kina i dalje beleži dvostruko veću stopu rasta od svetskog proseka, uprkos usporavanju privrednih aktivnosti: Šangaj)\nokt 18 2019 13:55\nRast će se do kraja godine usporiti na tri posto, lane je iznosio 3,5 posto. Rast privrede Srbije ove godine 3,5, iduće četiri posto\n(ilustracija, sedište Međunarodnog monetarnog fonda u Vašingtonu)\nokt 17 2019 11:14\nokt 16 2019 10:24\nsep 03 2013 08:28\nU brojnim neostvarenim stranim investicijama u Srbiji izdvajaju se tri američke. Sve tri u oblasti strateški važnih privrednih grana, jedna je crna metalurgija a dve iz sfere energetike. Investicije kakve se samo poželeti mogu ostavile su Srbiju, međutim, “kratkih rukava”.\navg 28 2013 08:22\nPosledice visokih subvencija ne ispoljavaju se samo na budžetske deficite i javni dug, već imaju dugoročne redistribucione efekte i negativno deluju na privredni rast. Iako se čini da je reforma subvencija u energetici urgentna, verovatno je da će u Srbiji do nje doći tek sa značajnim rastom BDP\n(foto, Srboljub Antić u zgradi Međunarodnog monetarnog fonda))\napr 08 2013 02:43\ndec 17 2012 02:29\nU Nacrtu fiskalne strategije za 2013. godinu, sa projekcijama za 2014. i 2015. godinu kao ključni sektori Vlade Srbije su navedeni poljoprivreda, rudarstvo i energetika, saobraćaj, telekomunikacija, turizam, zdravstvena politika, obrazovna politika, naučna politika. U oblasti rudarstva i energetike obezbediće se podizanje energetske bezbednosti zemlje.\nokt 14 2012 23:58\nPovećanje energetske efikasnosti postojećih toplana u Srbiji cilj je dogovora između predstavnika Srbije i Nemačke. U oblasti zaštite životne sredine delegacija iz Nemačke prihvatila je da obezbedi prisustvo referentnih kompanija, koje će učestvovati u rekultivaciji kopova i šireg područja Borskog basena a dogovorena je i edukacija naših stručnjaka iz obe oblasti.\nokt 05 2012 03:34