Jesle li znali da danas samo u jednom danu obavimo više telefonskih poziva nego u celoj 1983. godini, recimo?! I da samo u jednom danu razmenimo više imejlova nego tokom cele 1994. godine?! Današnji čitalac, gledalac i slušalac u samo jednom danu dobije onoliko informacija koliko njegov predak u 17. veku za ceo svoj životni vek. Da li to znači da smo dobro informisani ili smo naprosto „zatrpani“ informacijama, šta nas očekuje u budućnosti i kako razvoj medija može iz korena promeniti svet, saznaćete čitajući najnoviji broj časopisa Kultura Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka.\nDivna Vuksanović, urednica 133. broja časopisa Kultura\nDragan Ćalović, urednik 133. broja časopisa Kultura\nSead Alić, urednik 133. broja časopisa Kultura\nVladislava Gordić Petković, Filozofski fakultet u Novom Sadu\nU najnovijem broju Kultura otkriva i koliko je važna uloga savremenih medija u obrazovnom sistemu, kako se mediji mogu koristiti za vaspitanje u vrtićima i hoće li škole izumreti. Zamislite da umesto u školskim klupama, znanja stičemo isključivo u bibliotekama, muzejima, pozorištima, fabrikama, na poljoprivrednim dobrima, pa čak i u prodavnicama... Možda nam ovo sada zvuči neverovatno, ali naučnici predviđaju velike transformacije obrazovanja u budućnosti.\nOdlomci iz tekstova objavljenih u najnovijem broju časopisa „Kultura“:\nIzmeđu dosade, klika i novog sajta...\n„Pogledajmo sada kako izgleda Drajfusov prikaz aktivnosti estetskog pojedinca na internetu: „(S)urfer želi da zna sve i spreman je da provede svaki slobodan trenutak u posećivanju najnovijih popularnih sajtova na internetu. On ili ona uživa u spektru mogućnosti (...) Za takvu osobu je posećivanje što više sajtova i održavanje koraka sa cool sajtovima svrha po sebi. Jedina smislena razlika između sajtova je ona između interesantnih i dosadnih sajtova. Život provodimo boreći se protiv dosade time što postajemo gledaoci svega što je interesantno u svetu.“ Jasno je da ovakav pojedinac ne uspeva da odmakne od onog šopenhauerovskog, koji kruži između dosade, klika i novog sajta punog interesantnih informacija.“\nBojan Blagojević, Univerzitet u Nišu, Filozofski Fakultet - Departman za Filozofiju\nNije potrebna evolucija, već revolucija obrazovanja\n“Iako su škole zasnovane na našoj kulturi i reflektuju njene vrednosti, tehnološke promene koje su izmenile svet nekako su ostavile obrazovni sistemi nepromenjenim čime je kreiran ogroman jaz između procesa učenja i poučavanja u školama i načina sticanja znanja u svakodnevnom životu. Rezultat je otuđenje obrazovanja od društva i od dece koja se rađaju u tim društvima.(…)\nOrganizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) nam takođe ukazuje da ukoliko je kreativnost osnovni princip „ekonomije znanja“, onda je najvažniji zadatak svih koji se bave obrazovanjem da osposobe učenike za kreativno učešće u stvaranju inovacija. Škole i dalje poručuju svojim polaznicima da je znanje sistematičan, statičan i kompletan sistem, umesto da ih poučavaju kako da kreiraju znanja. Škole i dalje usmeravaju učenike da postanu eksperti u konzumiranju znanja, umesto da ih usmeravaju ka stvaranju znanja. Školski udžbenici danas su, iako možda vizuelno prijatniji i bogatiji, suštinski isti kao i pre jednog veka. Predstavljaju prilagođene i sumirane sisteme znanja iz različitih oblasti života, koje učenici usvajaju memorisanjem, razumevaju, i osposobljavaju se za njihovu primenu u određenim situacijama.“\nTamara Borovica i Svetlana Kostović, Univerzitet u Novom Sadu, Filozofski fakultet, Odsek za pedagogiju\nDa li su slike samo „brza hrana za oči“?\n„Savremeno doba obeleženo je kulturom spektakla u kojoj slike i predstave nose suštinsku ulogu. U mnoštvu slika koje čine život čoveka postavlja se pitanje njegove prijemčivosti i odgovora na šarolikost koja ga okružuje. Poslednji talas ikonoborstva koji se javio krajem 20. i početkom 21. veka podržava stav da je slika previše, da su one izgubile svoju suštinu i da prema njima vlada potpuna ravnodušnost.\nBorba za sliku i protiv nje je pojava koja se proteže kroz istoriju čovečanstva. Iako su tradicionalne vizuelne umetnosti danas potisnute razvojem novih medija, opstanak slike je izvestan kao i njena komunikativnost. Povodom savremenog ikonoborstva (slikoborstva) Mičel (Mitchell) u intervjuu za magazin Image & Narative, koji je dao u novembru 2006. godine navodi da je kritički osvrt na slike takav da se one analiziraju kroz svoju destruktivnu moć i sačinjavaju repertoar lažnih i zavodljivih slika, čiju snagu treba eliminisati i razbiti ih jednom zauvek. (...) S obzirom na to da je brzina slika i njihovo smenjivanje izrazito veliko, posmatrač ih najčešće ne primećuje, ali pojedine slike, čak i kada su sasvim naizgled trivijalne, mogu zahtevati veću pažnju. Iako su medijske slike kako Mičel navodi, uglavnom „brza hrana za oči“, njihovo poreklo, suština i zamiranje su pojave koje čovek nikada nije uspeo u potpunosti da objasni.“\nVioleta Cvetkovska Ocokoljić i Tatjana Cvetkovski, Megatrend univerzitet, Fakultet za kulturu i medije i Fakultet za poslovne studije, Beograd\nMunjevite brzine razvoja medija\n„Za obujam cjelokupnog svjetskog gospodarstva iz 1930. godine danas treba jedan jedini dan, samo jedan dan danas zamjenjuje ukupni gospodarski promet SAD-a iz 1949. Danas se u jednom danu ostvari ukupni broj telefonskih poziva iz 1983. godine, a samo u jednom danu više je razmjene e-pošte nego cijele 1994. godine! Možete li zamisliti da bi 1950. godine za prebacivanje ukupnog sadržaja knjižnice američkog Kongresa trebalo 158 tisuća godina. I 1980. bi za taj posao trebalo čak 661 godina, deset godina kasnije 113 godina, da bi 1997. godine prebacivanje informacija trajalo manje od dva mjeseca. No, pet godina kasnije za to bi trebalo tek 51 sat, a 2007. trajalo bi praktički koliko i pritiskanje tipke... Svi su ovi podaci već u zadnjih pet godina nadmašeni; pitanje je samo možemo li više mi to sebi predočiti i uopće realno razumjeti o čemu se tu zapravo radi.“\nNenad Vertovšek, Sveučilište u Zadru\nKoliko televizija utiče na mlade?\n„Istraživanjem je potvrđeno da televizija utiče na razvoj interesovanja kod mladih i da učestalost emitovanja jednog sadržaja povećava nivo interesovanja za taj sadržaja, kao i to da mladi imaju visok nivo interesovanja za televizijske sadržaje zabavnog i sportskog tipa. (...)Mnogi misle da je uticaj televizije pozitivan, jer omogućava deci da prošire svoja saznanja, da razviju maštu i kreativnost, da pojačaju međunarodnu povezanost i toleranciju. Sa druge strane veliki je broj onih koji smatraju da je televizija donela više negativnog nego pozitivnog, da povećava otuđenost među mladima, smanjuje njihovu aktivnost, pasivizira ih, pruža veliki broj nasilnih i seksualnih sadržaja, koji ohrabruju decu na destruktivno ponašanje i da utiče na njihov sistem vrednosti.\nZa razliku od škole i porodice, televizija je atraktivnija pri davanju informacija, jer ih daje kao proces, a ne kao podatak koji treba upamtiti. Ona stvarnost predstavlja u dinamici i razvoju, budi kod posmatrača osećaj istinitosti, konkretnosti, prevazilazi granice i pruža drugačiji pogled na svet. (...)\nTelevizija, sudeći po odgovorima sedmaka i šestaka odgovara njihovim interesovanjima, jer 38% smatra da „ima svega“, tj. zadovoljno je ponuđenim televizijskim programom i na tv-u ne bi ništa menjali. O ovom podatku bi se moglo dosta diskutovati i sprovesti i novo istraživanje, jer da li je baš moguće da se mladi sa svim sadržajima slažu, ili je to samo odsustvo kritičkog mišljenja, pasivizacije, što mnogi smatraju jednom od posledica velikog uticaja mas medija na mlade.“\nStanislava Marić Jurišin i Bojana Marković, Univerzitet u Novom Sadu, Filozofski fakultet – Odsek za pedagogiju\nMediji u vrtićima\n„Stalno prisustvo sredstava masovnih medija, motiviše decu za istraživanje, razvoj veština upravljanja, za otkrivanje različitih načina upotrebe sadržaja koje masovni mediji nude. Upotreba masovnih medija u predškolskim ustanovama je raznovrsna, oni se mogu koristiti kao didaktičko sredstvo, sredstvo za izražavanje i kreativno stvaranje, sredstvo podsticaja za obavljanje drugih aktivnosti. (...)\nImajući u vidu oprečna shvatanja u vezi sa delovanjem na pomenute aspekte razvoja, moguće je pretpostaviti da sama sredstva masovne komunikacije i informacione tehnologije ne mogu imati pozitivan ili negativan uticaj, već da vrsta uticaja pre svega zavisi od primene ovih sredstava, načina njhove upotrebe u vaspitno-obrazovnom radu. U tom smislu, veoma je značajna uloga vaspitača, kao kreatora i moderatora vaspitno-obrazovnog procesa koji primenjuje sredstva masovnih medija i savremene informacione tehnologije. Smatra se da od samog vaspitača, njegove pripremljenosti i spremnosti da primenjuje savremena sredstva, zavisi vrsta ostvarivanja vaspitnog delovanja na decu. (...)\nIskustva drugih zemalja ukazuju na mogućnosti da medijsko vaspitanje i obrazovanje postane sastavni deo vaspitno-obrazovnih planova i programa.“\nZorica Stanisavljević-Petrović, Univerzitet u Nišu, Filozofski fakultet - Departman za pedagogiju\nTV iskrivljuje stvarnost\n„Zanimljivo je pomenuti neke rezultate analize sadržaja američkih medija (uz otvoreno pitanje analize naših medija), koji ilustruju medijsku distorziju stvarnosti, što pokazuje relativnu stabilnost u dužem vremenskom periodu: u proseku pet scena otvorenog kriminala ili nasilja u svakom satu programa; 75% programa u udarnom terminu prikazuje neku formu nasilja, a stopa kriminala i nasilja u programima javlja se deset puta češće nego u stvarnom svetu; u TV svetu dominiraju zanimanja poput lekara, advokata, policajaca u meri koja je mnogo veća od njihove zastupljenosti u stvarnoj radno sposobnoj populaciji. Dakle, u skladu s postavkama kultivacione teorije, gledaoci koji su učestalo izloženi uticajima ovakvog programa, imaće iskrivljenu sliku stvarnosti, ali se takođe ističe (odbrambeni) značaj „(mas)medijske pismenosti“, te programa koji edukuju gledaoce o potencijalno „štetnim“ efektima gledanja televizije, upravo tako što se naglašava distorzija realnosti u medijima (npr. sadržaj vesti nije reprezentativan nego selektivan, udeo nasilja u televizijskom programu je mnogo veći nego u realnosti itd). I dok ovakve pojave ne moraju nužno da se pripišu dobro konstruisanim masmedijskim konceptima tendenciozno usmerenim da menjaju percepciju realnosti, značajan udeo medijskih sadržaja na manje ili više očigledan način rukovođen je tržišnim ciljevima prodaje i ubeđivanja.“\nBiljana Jokić, Zavod za proučavanje kulturnog razvitka\nSve više gubimo živce\n„Istraživanje pokazuje da nakon navikavanja na pogodnosti koje donosi internet, britanski narod postaje sve nestrpljiviji: Britanci, u proseku, gube strpljenje posle 8 minuta i 22 sekunde. Ako sajt ima više od 1 minuta za učitavanje, 70 odsto ljudi će postati nestrpljivo. Maksimalno prosečno vreme za ljude da čekaju odgovor nakon što pozovu je 5 minuta i 4 sekunde. Odustaće od večere ako čekaju obroke, u proseku za 8 minuta i 38 sekundi, jer će početi da sumnjaju da li će njihova naručena hrana uopšte biti servirana. Bolje je ne kasniti više od 10 minuta i 1 sekunde na sastanak sa dobrim prijateljem, jer će se on, u protivnom, naljutiti. Potrošači će sigurno izgledati užasno ako isporuka kasni 10 minuta i 43 sekunde. Britanski narod generalno se nada odgovoru na tekstualnu poruku ili govornu poštu u roku od 13 minuta i 16 sekundi. Istraživanje, takođe, pokazuje da mladi ljudi brže gube strpljenje od starijih. Jedna trećina ispitanika uzrasta između 18 i 24 godina odgovorilo je da postaju veoma iznervirani kada osvežavanje veb stranice iziskuje više od 10 sekundi.“\nTatjana Milivojević, Dragana Jovanović i Aleksandra Bokan, Fakultet za kulturu i medije, Megatrend univerzitet\nKnjiževnost se vraća drevnom pripovedanju\n„Nova informatička pismenost ponovo je uvela bogatije, nelinearne oblike komunikacije. Svedoci smo velikih promena samog odnosa prema jeziku, granice između usmenosti i pismenosti su sve fluidnije. Tako, na primer, intertekst u elektronskoj komunikaciji funkcioniše kao nov oblik usmenosti. Kompjuterski roman je interaktivan jer omogućuje čitaocu da učestvuje u njegovom oblikovanju prema vlastitim zamislima (u čemu razabiramo usmenu svest). Književnost se tako na neki način vraća drevnom pripovedanju i usmenom predanju. Usmena književnost je po nekim svojim karakteristikama hipertekst. Transverzalnost podrazumeva maksimalnu rasprostranjenost i prisutnost komunikacije na različitim ravnima i u različitim pravcima. Digitalni hipertekst je samo jedna od pojava kojom se na delu pokazuje novi model shvatanja sveta.“\nJadranka Božić, Narodna biblioteka Srbije


KOŠARKAŠICE PESMOM DIGLE ŠPANIJU NA NOGE Nakon osvojenog trofeja zapevale poznati narodnjak iz sveg glasa /VIDEO/ :: Sportal\nP. L. - Vest objavljena: 14:04 - 28.06.2021\nPošto su postale šampionke Evrope, košarkašice Srbije su počele sa velikim slavljem u Valensiji. A jedan od hitova koji su se našli na repertoaru bio je "Bele rade" od pevačice Jelene Broćić. Grupa košarkašica je pevala, druga snimala, te je nastala veom\nKošarkašice zapevale hit "Bele rade" od Jelene Broćić\nPošto su postale šampionke Evrope, košarkašice Srbije su počele sa velikim slavljem u Valensiji. A jedan od hitova koji su se našli na repertoaru bio je "Bele rade" od pevačice Jelene Broćić. Grupa košarkašica je pevala, druga snimala, te je nastala veoma lepa uspomena sa Eurobasketa koji je osvojen.\nSvetska košarka Ženska košarkaška reprezentacija Srbije Video


BalkanMagazin :: Bugari ne mogu bez uglja\nsreda, 12. decembar 2018 00:01\nRudari i energetičari su početkom decembra protestovali u Sofiji zbog opasnosti da vađenje uglja i rad termoelektrana na ugalj budu obustavljeni na period do dve godine iz ekoloških razloga, piše bugarski analitičar Vladimir Sabev za bnr.bg.\nOni su dobili podršku sindikata, vlade, konkretnije ministarke energetike Temenuške Petkove, kao i predsednika Rumena Radeva, koji je u poljskim Katovicama, pred učesnicima Konferencije zemalja Okvirne konvencije UN o klimatskim promenama izjavio da „dalje povećanje ambicije za smanjenje emisija gasova sa efektima staklene bašte nije u skladu sa našim nacionalnim interesima“ i naglasio da je Bugarska na putu da ostvari mnogo više od postavljenog cilja – smanjenja emisija za 20% do 2020. godine u odnosu na 1990. U 2016. godini one su smanjene za 49% u odnosu na baznu 1988. godinu i za 4,4% u odnosu na 2015. godinu.\nSvaki drugi kilovat iz uglja\nPre toga bugarski predsednik Rumen Radev je (30. novembra) izjavio, prilikom susreta sa predsednicima Konfederacije nezavisnih sindikata Bugarske Plamenom Dimitrovim i Konfederacije rada Potkrepa, Dimitrom Manolovim, kao i sa predstavnicima sindikata iz sektora eksploatacije uglja kako je potrebno da država preuzme obavezu o daljem razvoju tog sektora i daljem prisustvu termoelektrana u bugarskoj energetici.\nRadev je tada rekao da će zastupati Bugarsku na predstojećem forumu u Katovicama (Poljska) o klimatskim promenama i saopštio da je predsednik Austrije, Aleksandar van der Belen uputio deklaraciju svim šefovima država EU sa pozivom da se obustavi vađenje čvrstih fosilnih goriva.\nNaime, ovaj apel je upućen uoči sastanka UN o klimatskim promenama u Katovicama (od 2. do 14. decembra). Predsednik Radev je odgovorio predsedniku Austrije da se neće pridružiti toj deklaraciji i dostavio je obrazloženja o tome. On ocenjuje eksploataciju uglja kao relevantan sektor domaće privrede u kojem na hiljade bugarskih rudara poštenim radom, u teškim uslovima rada zarađuju za život svojih porodica i doprinose energetskom balansu zemlje.Termoelektrane trenutno obezbeđuju 45 % struje u Bugarskoj.\nUgalj – večito problematičan\nOvaj problem u stvari nije nov. Potpisivanjem Pariskog sporazuma o klimatskim promenama 2015. godine od strane 200 zemalja uvedene su obavezne granične vrednosti za zagađenje od instalacija za sagorevanje velikih snaga, t.j. ove norme odnose se na termoelektrane. Prošle godine EU je usvojila dokument u kome se bliže propisuju uslovi koje elektrane moraju ispunjavati, kao i konkretni rokovi vezani za zagađenje vazduha i trgovinu kvotama za emisije gasova sa efektima staklene bašte.\nBugarska je jako pogođena ovim ekološkim merama. Naša zemlja nastoji da poštuje ekološke norme, ali za sada ne može zatvoriti rudnike uglja i četiri velike elektrane na ugalj u kompleksu Marica istok, koje obezbeđuju 45% struje u zemlji. U stvari niko nije zapeo da zatvori ove energetske kapacitete, nego je potrebno da se oni opreme odgovarajućim instalacijama za prečišćavanje, koje će omogućiti da se ne prekoračuju granične vrednosti zagađenja. Ove instalacije su, međutim, toliko skupe da nijedna domaća elektrana ne može priuštiti da ih nabavi, jer će tada cena struje toliko poskupeti da je niko neće kupovati – niti kompanije, niti domaćinstva. To nije u mogućnosti čak ni dve takozvane „američke elektrane“, koje su izuzetno moderne, ali rade na niskokvalitetni lignit iz Istočnomariških rudnika. Lignitni ugalj sadrži takvu količinu prašine da, jednostavno, nije moguće a da ne zagađuje okolinu.\nEkonomski ili ekološki standardi\nUgledni ekolozi nisu skloni kompromisu. U Grinpisu, recimo, smatraju da bugarske vlasti više vole da produže životni vek elektrana na ugalj nego li da ulože napore na produžavanju ljudskog životnog veka. Ni to nije sve – u svetu se sve glasnije insistira na donošenju još restriktivnijih mera. Upravo je to cilj sastanka UN u Katovicama, uprkos otporu mnogih zemalja.\nŠta bi trebalo da urade bugarske vlasti kako bi spasle industriju i istovremeno ispoštovale zahteve sadržane u evropskim regulativama? U slučaju da su investicioni troškovi za modernizaciju mnogo veći od ekološke koristi ove modernizacije bugarske vlasti mogu da pokušaju da dobiju derogaciju uz istovremeno poštovanje ekoloških standarda u direktivi EU. To znači da će na određeni period bugarskim energetskim kapacitetima biti dopušteno da prekoračuju propisane norme, a da pri tome zemlja ne bude kažnjena od strane EU. Da li će se to i kada ostvariti, nije moguće reći. Za sada Sofija ostaje pri kupovini kvota za emisije gasova sa efektom staklene bašte. Sud pravde EU sa sedištem u Luksemburgu već je osudio Bugarsku zbog prevelikog zagađenja vazduha u gradovima. Evropska komisija, međutim, još nije zatražila od Suda određivanje novčanih kazni.


ВЕЛИКА ГРЕШКА АМЕРИКАНАЦА И ШИПТАРА: После инцидента на северу Космета, Русија улази у…\nSrbija je odbila Amerikance za rešavanje Kosova na njihov način, a Rusi će sve više biti uključeni što se stvari više zatežu, pa je vrlo važan srpski argument bio razgovor Vučića sa Putinom, iako još ne znamo da li se taj razgovor dogodio ili ne.\n– Amerikanci ne mogu da pritiskaju Srbe na način na koji su to radili devedesetih godina, pa čak ni ovih nultih godina posle toga. Svet više nije onakav da bi mogao da podnese više takvu vrstu pritiska. S druge strane, prejak politički pritisak na Srbe će ih gurnuti u okrilje Rusije, u okrilje Kine, u okrilje novog sveta koji se rađa, tako da je bilo neophodno da se izvede neka akcija na terenu koja bi dovela do manje ili više uslovne promene situacije na terenu, rezonuje Cvijanović.\n– Ne postoji vlada koja bi to mogla da preživi, i nisam siguran da bi čak i sama država mogla da preživi tako nešto. Ona bi se potpuno urušila od toga. Dakle, cilj je da se pod pretnjom kosovske ’Oluje‘ Vučić slomi i da pristane na predlog Sjedinjenih Država, tvrdi Cvijanović.\nAko imamo taj cilj u vidu, otpor Srbije je bio dobar, konstatuje komentator i navodi da su pomenute i Rusija, i mogućnost izlaska iz pregovora, a da ništa nije dovedeno do kraja.\n– Na kraju krajeva, može da bude dobro čak i to što nisu saopštene mere koje je doneo Savet za nacionalnu bezbednost, jer svaka država u ovakvoj situaciji ima pravo da svoje mere drži u tajnosti i da vidi sama šta će, ukazuje Cvijanović.\nDruga politička mogućnost koju navodi bila bi ozbiljno pretresanje srpske strategije u hodu, gde cilj ulaska Srbije u EU više neće biti nadređen cilju očuvanja Kosova, kao što je bilo dosad i što to je zapravo bilo ono što je vezivalo ruke svim vladama u poslednjih desetak godina.\n– Taj potez bi oslobodio mnoge energije unutar srpske politike. Istina, on bi u zapadnom svetu otvorio i mnoge otpore, i u tom slučaju bi verovatno došlo do pokušaja rušenja srpske vlade preko nekakvih unutrašnjih sukoba i nekih modaliteta obojenih revolucija, jer one u onom klasičnom smislu više nisu moguće, ističe Cvijanović.\n– Šta god bilo, mislim da tu postoji jedna jedina konstanta i da koji god scenario da pobedi, pitanje Kosova neće biti rešeno ni naredne, a ni u narednih pet godina. Iako se može, na neki način, zaključiti da je njegovo rešavanje polako počelo, tu je mnogo više faktora od jučerašnjeg incidenta i od samih pregovora i pritisaka. Faktori su, naime, globalni, i tek ćemo da vidimo kako će ta stvar da se završava, naglašava Cvijanović.\nNa pitanje da li, posle događanja u Kosovskoj Mitrovici, postoji neka mogućnost uključivanja dve velike supersile — Rusije i Amerike, Cvijanović napominje da je Amerika bez sumnje uključena, jer Albanci ne rade ništa što im ne kaže Vašington.\n– Međutim, njihovo direktno, neposredno uključivanje zavisiće od toga koliko procene da mogu da budu uspešni. Ne sme Amerika sebi da dozvoli da bude direktno uključena u sukob, odnosno u pregovore, a da joj Srbi kažu ’ne‘, rezonuje Cvijanović.\n– Nismo pristali na uslove koje su nam dali, i sad smo u statusu da smo odbili Amerikance za rešavanje Kosova na njihov način. Što se Rusa tiče, čini mi se da što se stvari više zatežu, oni će sve više biti uključeni. Videli ste juče da je vrlo važan srpski argument bio razgovor Vučića sa Putinom, iako još ne znamo da li se taj razgovor dogodio ili nije. No, sam pomen tog razgovora, a očigledno da je izvor tog pomena srpska strana, značio je veoma mnogo, posebno ističe Cvijanović.\n– Njihov upad na Sever je manje verovatan, i on bi regionalnu krizu učinio akutnom, a to u ovom trenutku nije dobro ni Rusima ni Amerikancima. Prosto, vremena su se promenila i ono što su Albanci mogli da urade pre deset godina, a tada bi im ovako nešto bilo vrlo jednostavno, danas više ne mogu. Sa druge strane, pre deset godina smo bili sigurni da srpska vojska neće ući na Kosovo da brani narod, a danas to više nismo sigurni, jasan je Cvijanović.\nDzaba ustase pobise tolike Srbe.\nKo su ustase, to je moderan naziv za pounijacene srbe, ja ih zovem vatikanoidi.\n1000 vojnika i policajaca ...kada to ispunite onda ce se promeniti sve na kosovu i ljudi ( koji nisu prodali ognjista ) ce se vratiti ,ovako vreme prolazi i gubimo ga 100 posto.\nKosovo se ne gubi nikad i niko ga nikad neće imati osim Bog.To je Mjesto u kog Bog uvijek gleda.Tako da je i iz tog razloga kapricioznim osvajačima još interesantnije.Oni su anti Hristi i žele uvijek da se sukobljavaju sa Bogom.Koliko će im to biti isplatljivo?Sto prije shvate prije će odustati.Predhodni komentar vjerovatno piše neko ko to sagledava iz druge perspektive.Stradanje je beskrajno i uvijek će ga biti.To je ono što dijelimo sa Hristom i on je stradao ali dolazi Vaskrsenje to sotoni nikad ne dolazi.\nTrenutno i zauvek prekinuti razgovore i pregovore u Briselu. Povući potpis sa Briselskog sporazuma. Hitno tražiti povratak rešavanja Kosovske krize u UN na osnovu rezolucije 1244. Samo za to treba imati "kuglice" i biti pravi patriota - Srbin. Toga na žalost nema u srbskoj vladi. Gospode izbavi nas od antihrista, demoske sile i vradžbina.


DEJAN DESPIĆ, PRAUNUK ČUVENOG BORINOG LIKA Mitke je izvršio samoubistvo - InfoVranjske\nDEJAN DESPIĆ, PRAUNUK ČUVENOG BORINOG LIKA Mitke je izvršio samoubistvo\nČuveni srpski kompozitor i muzički teoretičar Dejan Despić, Vranjanac po majci, izjavio je za štampano izdanje Vranjskih od četvrtka da je njegov pradeda Mitke Stajić, čovek koji je poslužio Borisavu Stankoviću da kreira čuveni književni lik Mitketa iz „Koštane“, izvršio samoubistvo u realnom životu.\nDespić je dodao da poseduje svedočanstvo o tome, odnosno zapise svoje tetke „Deda Mitkina smrt“ u kojima se govori o porodičnoj tragediji, odnosno događaju u kome je Mitke Stajić, Despićev pradeda, nakon svađe sa sinovima jetaganom teško ranio svoju ženu Sofku, a zatim izvršio samoubistvo pištoljem.\n– To je pravi kraj „Koštane“ i čudi me da to Bora nije utkao u svoju dramu, jer je to prava završnica svake drame ili opere.\nTo je samo ostalo kao zapis iz naše porodice.\nInteresantno je kako se ta priča završava, uzbudljivo na neki način.\nTo je realna veza mene i moje porodice sa delom Bore Stankovića, koliko je to popoularno – rekao je Despić za Vranjske.\nOn kao svoju najveću vezu sa Vranjem vidi Stankovićeva književna dela.\nMeđutim, iako mu je majka bila Vranjanka, nikada nije bio u Vranju.\n– Sećam se da sam jednom prolazeći, na putu za Grčku, zastao u motelu na drumu, ali u samom gradu nikada nisam bio – kazao je Despić


Oni su ovde da promene svet — indigo, kristalna i deca duge | Alternativa.rs\tOni su ovde da promene svet — indigo, kristalna i deca duge - Alternativa.rs\nFebruar 09, 2019. No Comments\tDuhovnost\nDa li vas je ikada neko dete gledalo intenzivnim i prodornim pogledom? Izgleda pomalo jezivo, osećate se kao da ste potpuno goli u očima klinca, kao da on ili ona može da vidi kroz vas. Dušu i karmu čitaju odmah. Ako jeste, imate posla sa kristalnim detetom.\nNema bekstva — kristalna deca\nBez šale — indigo deca\nEmocionalna nadmoć — deca duge\nDeca duge predstavljaju treću generaciju posebne vrste dece koja je došla da pomogne razvoju čovečanstva. Za razliku od indigo i kristalne dece, deca duge imaju još nekoliko zanimljivih karakteristika. Dugina deca su uglavnom rođena 2000. godine ili posle. U nekim slučajevima, ima i nekoliko izviđača koji su došli na Zemlju pre 2000. godine, koji su danas ovde zahvaljujući ranim kristalnim izviđačima, rođenih 1980-ih.\nFebruar 24, 2019.


(RECEPT) LAGANA VEČERA: Najbrža pasta u tri koraka! - Informer\nZa ovaj recept potrebna vam je samo jedna šerpa. Tako, da osim što se jelo sprema na "brzinu", nećete imati posle ni sudove za pranje. A ovo je i idealan lagan predlog za orbok koji će vam biti poslednji u današnjem danu\n3 kašike maslinovog ulja, 4 čena belog luka, manji luk, iseckan, 800 ml konzerviranog paradajza, šaka svežeg bosiljka, 500 g testenine po želji, 4 šolje vode (960 ml), 100 g rendadog kačkavalja, so, biber, aleva paprika, tucana paprika\nU velikoj šerpi zagrejte ulje, pa na njemu prodinstajte crni i beli luk.\nDodajte sve preostale sastojke, prelijte sa 4 šolje vode, stavite začine, posolite i sačekajte da provri. Kada provri, nastavite da kuvate onoliko koliko na pakovanju testenine piše, povremeno mešajući. Kada je gotovo, neće biti potrebe da se bilo šta cedi, jer će testenina da upije tečnost, a pasta će biti spremna za služenje.\nDodajte rendani kačkavalj i uživajte u brzoj večeri.\nPasta recept paradajz Beli luk paprika Večera\n21:40 Iće i piće 0\nSLANE ĐAKONIJE Njoke s piletinom i ruzmarinom\nSLANE ĐAKONIJE Omlet iz rerne


Advokat Novi Sad - Advokatska Kancelarija Somer - O nama\nKo smo mi i kako radimo?\nMi smo advokatski tim čije je sedište Novi Sad, a misija pružanje kompletne pravne podrške svojim klijentima, ali i podizanje nivoa pravne svesti i sigurnosti u našem društvu. Okrenuti smo radu kako sa fizičkim, tako i sa pravnim licima.\nPružamo pravnu pomoć fizičkim licima, građanima Republike Srbije ali i inostranim rezidentima, kroz konsultacije, otklanjanje pravnih nejasnoća, kao i pouzdano i sigurno zastupanje u onome što većinu čini zabrinutim – sudskim postupcima, kao i postupcima pred drugim organima vlasti.\nU skladu sa pravilima svoje struke, advokatska kancelarija Somer pruža pravnu pomoć i pravnim licima, oko sve pravne problematike oko koje bespotrebno sami brinu, kako bi oni za to vreme mogli da se okrenu onome što najbolje znaju – razvoju svog biznisa.\nDeo našeg sistema čine i saradnici i konsultanti iz različitih pravnih, ali i nepravnih oblasti. Kancelarija je u svakodnevnoj komunikaciji i saradnji sa drugim advokatskim kancelarijama uspešnim u određenim granama prava, ali i sa priznatim stručnjacima iz saobraćajne, mašinske, programerske, zdravstvene i drugih oblasti rada i života.\nČlanovi našeg tima posvećeni su stalnom iznalaženju optimalnih rešenja za naše klijente, kroz posvećen rad i neprestano usavršavanje.\nNakon bogate i uspešne karijere na odgovornim pozicijama u Ministarstvu unutrašnjih poslova, advokat Goran Stupar nastavio je uspešnu praksu i u svojstvu advokata.\nSanja Bjeletić je advokatski pripravnik u advokatskoj kancelariji Somer. Istaknut mladi stručnjak postala je nakon uloge jednog od istaknutih studenata Pravnog fakulteta u Novom Sadu.


Jedro | Bar, Crna Gora - Na koji način funkcionišu zaštićena područja u moru\nRadionica je održana u Petrovcu u Crvenoj komuni.\nCilj radionice bio je razmjena iskustava, prenos znanja i preporuka između upravljača zaštićenih područja u moru, ribara i ronilačkih klubova, nevladinih organizacija iz Hrvatske i Turske, naučne zajednice Crne Gore sa zainteresovanom javnošću iz Crne Gore.\nTom prilikom učesnici radionice prvenstveno ribari, ronilački klubovi i predstavnici institucija imali su priliku da čuju na koji način funkcionišu zaštićena područja u moru: Gekova zaliv u Turskoj i park prirode Telašćica. Crnogorski ribari saglasni su da resursi u moru nisu neograničeni i da je uspostavljanje i efikasno upravljanje zaštićenih područja u moru korak ka unapređenju stanja morskih resursa.\nDa je neophodno uključivanje lokalne zajednice u zaštitu mora govori u prilog činjenica da se uspostavljanjem zaštićenog područja u moru – Gekova zaliv u Turskoj, povećala biomasa riba sa 4g/m2 u 2010. godini na 80g/m2 u 2017. godini što je rezultat saradnje između lokalne zajednice, NVO sektora i institucija.\nU Crnoj Gori buduće zaštićeno područje u moru je ostrvo Katič sa okolinom i mišljenja smo da ga je neophodno što prije proglasiti a sve u cilju zaštite morskih ekosistema, obnavljanjem ribljeg fonda i benefita po lokalnu zajednicu. Radionica se realizovala u okviru projekta: “Podrška lokalnim zajednicama u promociji i zaštiti budućeg zaštićenog područja u moru – Katič”. Projekat je finansijski podržan od strane Partnerskog fonda za kritične ekosisteme – CEPF.


Ljubav i zavođenje 31.12.2013. - 14:54h Autor: Stil\nOmamljujući gutljaji vina, seksi toalete ispod kojih čipkasti veš s nestrpljenjem čeka da bude skinut, muzika, dobra atmosfera i vi i vaš muškarac u novogodišnjoj noći. Bilo da ste sami ili u većem društvu, dobre vibracije struje u vazduhu i prete da poljubac u ponoć preraste u seks za pamćenje.\nMeđutim, taj famozni seks može biti ili katastrofalna odluka, ukoliko ste popili previše čašica koktela ili se upustili u avanturu sa nekim koga ni ne poznajete, ili sjajan način da zakoračite u novu godinu.\nZabava može početi već kod kuće\ntokom spremanja - uživajte u mirisnim notama vaše kupke, pustite muziku, namažite se losionom za telo i krenite sa šminkanjem. Pošaljite vašem dragom neku seksi intrigantnu poruku, neka već tada krene da razmišlja o vama. I fotka vašeg veša ili podvezice može biti odličan okidač mašte.Osetite slatki ukus usana vašeg partnera još na samom početku večeri, i od prvog trenutka izlaska krenite sa podgrevanjem strasti.\nNikako ne zaboravite prezervative. Ne želite da vas sutradan boli glava od razmišljanja.\nNa zabavi polako sa alkoholom. Ništa vam neće biti manje lepo ukoliko budete vodili računa o tome koliko ćete popiti. Popijte onoliko koliko smatrate da je dovoljno da se opustite i da uživate u čarima famoznog 31. decembra. Plešite, smejte se, pošaljite pozitivnu energiju za predstojeću godinu.\nNa kraju dolazi ono "posebno vođenje ljubavi". Svako jelo ukusnije je sa začinom, zato začinite i glavno jelo u najluđoj noći - seks sa vašim muškarcem. A, koji bi to začini mogli biti, sve je stvar vašeg ukusa i umerenosti - jednom ili više puta za veče, na krevetu ili podu kraj jelke, sa štiklama i seksi podvezicama, uz ukus šlaga i voća na vašim usnama. Poklonite mu najizazovniji poklon - obećajte mu godinu dobrog seksa!\nNa kraju dana, godine, decenije sve se završava i počinje sa istim ciljem - da budemo srećni, zadovoljni i okruženi ljudima koje volimo.


Joshua Oppenheimer stigao u Sarajevo | Sarajevo Film Festival\nJoshua Oppenheimer stigao u Sarajevo\nAmerički reditelj Joshua Oppenheimer, doputovao je u Sarajevo, gdje će kao gost 23. Sarajevo Film Festivala, u okviru programa Posvećeno, predstaviti ostvarenja koja su ga svrstala među najznačajnije filmske autore današnjice.\nFilmovi Joshue Oppenheimera ČIN UBIJANJA i POGLED TIŠINE će biti prikazani i u okviru programa Suočavanje s prošlošću, a učesnici će imati priliku da nakon projekcija učestvuju u razgovoru sa ovim istaknutim filmskim autorom.\nJoshua Oppenheimer, autor dva filma nominovana za nagradu Oscar Američke filmske akademije, rođen je u SAD 1974. godine. Njegov dugometražni prvijenac ČIN UBIJANJA (nominacija za nagradu Oscar za najbolji dokumentarni film 2014.) 2013. Guardian i Sight and Sound proglasili su filmom godine. Film je osvojio 72 međunarodne filmske nagrade uključujući nagradu Evropske filmske akademije, nagradu BAFTA, nagradu publike Berlinalea, nagradu Filmske akademije azijsko-pacifičke regije i nagradu za najbolji film britanskog časopisa Guardian.\nNjegov drugi film, POGLED TIŠINE (nominacija za Oscara za najbolji dokumentarni film 2016.), je premijerno prikazan na filmskom festivalu u Veneciji 2014. godine, gdje je osvojio pet nagrada uključujući Veliku nagradu žirija, nagradu međunarodnog udruženja filmskih kritičara (Prix FIPRESCI) i nagradu evropskih filmskih kritičara (FEDORA). POGLED TIŠINE je nakon toga osvojio još 72 prestižne filmske nagrade, uključujući Independent Spirit nagradu, IDA nagradu za najbolji dokumentarac, nagradu Gotham za najbolji dokumentarni film i tri Cinema Eye nagrade, uključujući nagradu za najbolji film i nagradu za najboljeg reditelja. Cinema Eye ga je 2016. godine proglasila filmskim autorom koji je obilježio deceniju, a oba njegova filma filmovima koji su obilježili deceniju. Joshua Oppenheimer je 2014. godine osvojio prestižnu MacArthur Fellowship nagradu (poznatu i pod imenom “nagrada za genijalce”).\nU prethodnim godinama program Posvećeno ugostio je sljedeće filmske autore: 2016. Amat Escalante / 2015. Brillante Mendoza, Atom Egoyan / 2014. Michael Winterbottom / 2013. Cristi Puiu / 2012. Todd Solondz / 2011. Lucrecia Martel / 2010. Bruno Dumont / 2009. Jia Zhang-ke / 2008. Todd Haynes / 2007. Ulrich Seidl / 2006. Abel Ferrara, Béla Tarr / 2005. Alexander Payne / 2004. Dušan Makavejev, Gaspar Noé / 2003. Peter Mullan / 2002. Stephen Frears / 2001. Mike Leigh / 2000. Steve Buscemi.


Detachment (2011) Online Sa Prevodom - Filmovi Online zapamti mezaboravljena lozinka\nDetachment (2011)Drama, HD filmovi, Strani Filmovipregleda: 1316datum: 24.11.2012\nHenri Bart, je učitelj na zameni koji praktično izbegava bilo kakav kontakt, tako što nikada ne boravi nigde dovoljno dugo da bi formirao vezu bilo sa njegovim učenicima ili kolegama. Izgubljena duša koja se bori sa problematičnom prošlošću, Henri se nalazi u državnoj školi u kojoj ravnodušni studenti stvaraju pobunu protiv administracije. Ocenite film: Tweet\n1316 Za gledanje filmova instalirajte Java Runtime i očistite keš, za dalju pomoć pročitajte tutorijal


Sobni magnetni bicikl Body Sculpture BC-6790: Sobni bicikli: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Sobni magnetni bicikl Body Sculpture BC-6790\nBody Sculpture BC-6790\n12 nivoa opterećenja\nDeLuxe multi displej sa 21 trening programom:\n- utrošak kalorija,\n- pređenu kilometražu,\n- Recovery puls\nDimenzije: 88×45×151 cm\nOpis proizvoda: Sobni magnetni bicikl Body Sculpture BC-6790\nJednostavan trenažni bicikl je još uvek najpopularnija i najkomfornija sprava za aerobni trening i lako je shvatiti zbog čega. Za svakog početnika trenažni bicikl je savršeni instrument za postizanje dobre forme. Trenažni bicikl se prenosi pomoću transportnih točkića.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 36470\nSifra 36470, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 36470, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Tiket dana - četvrtak 27.08.2020 | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Tiket dana Tiket dana – četvrtak 27.08.2020\nOsim današnjih utakmica koje igramo u našoj Tip Dana sekciji, odlučili smo se da odigramo i jedan sistemski tiket, koji će se sastojati pd četiri selekcije. Sve ove utakmice su dovoljno dobre da budu i Tip Dana, ali smo se odlučili da ih spojimo i da pokušamo da napravimo extra profit.\nNa današnjem tiketu dana odigrali smo četiri fudbalske utakmice koje se igraju u okviru kvalifikacija za evropska takmičenja, za koje smatramo da su dovoljno kvalitetne da bi mogle doneti profit, ali ni jedna od njih nema dovoljno veliku kvotu da bi se mogla nazvati Tip Dana.\nTiket dana sa četiri utakmice u sistemu predlažemo da bude odigran kao, Yankee sistem, u kom igrate 6 dubl opklada, 4 treble opklada i jednu 4-fold opkladu. Da bi ovaj sistem bio dobitan potrebno je ostvariti svega dva pogodtka od četiri utakmice. Nama je definitivno omiljeni sistem kada imamo četiri selekcije.\nEvo naših predloga za Tiket Dana za 26.08.2020. godine\nZalgiris – Paide, Kvalifikacije za Europa League, 27.08.2020\nOvo je utakmica koja naprosto vrišti golove, jer i jedna i druga ekipa u svojim nacionalnim šampionatima igraju vrlo efikasne utakmice. Smatramo da obe ekipe imaju šansu da pobede na ovoj utakmici i da će se igrati otvoreno i efikasno, te mi smatramo i dajemo naš predlog da se ovde odigra:\nTip: Over 2.5 Goals (da obe ekipe postignu više od dva gola) sa kvotom 1.50\nBodo/Glimt – Kauno Zalgiris, Kvalifikacije za Europa League, 27.08.2020\nNorveška ekipa Bodo/Glimt naprosto razara svoje protivnike u domaćem šampionatu i danas igraju protiv ekipa koja nikako nije dorasla njihovim kvalitetima. Uz dužno poštovanje Litvanskog predstvanika, smatramo da je pitanje brojke sa Koliko će golova biti ispraćeni kući. Kako smatramo da su domaćini dosta kvalitetniji, mi iz tog razloga predlažemo je da se ovde odigra:\nTip: Bodo/Glimt Over 2.5 Goals (da Bodo/GLimt postigne minimum tri gola na ovom meču) sa kvotom 1.83\nGnjilane – Apoel Nicosia, Kvalifikacije za Europa League, 27.08.2020\nOvo je svakako duel Davida i Golijata, plus utakmica se igra na neutralnom terenu, te nećemo mnogo razmišljati ovde nego ćemo tipovati da će Apoel voditi kako na poluvremenu, tako in a kraju ovog meča. Dakle, mi mislimo da je ovde najbolje odigrati da će gostujuća ekipa pobediti:\nTip: Apoel HT/FT (da Apoel void na poluvremenu i pobedi na kraju na ovom meču) sa kvotom 2.00\nIskra – Lokomotiv Plovdiv, Kvalifikacije za Ligu Šampiona, 27.08.2020\nOpet jedna utakmica koja se igra na neutralnom terenu i gde smatramo da je kvota više nego dobra da se uzme pobeda gostiju. Iskra Danilovgrad nije ekipa koje bi se bilo ko trebao bojati, a Bugari su vrlo nezgodna ekipa i imajući u vidu kako obe ekipe igraju, mi smatramo da je ovde najbolje odigrati:\nTip: Lokomotiv Plovdiv ML (da gosti pobede na ovom meču) sa kvotom 1.67\nSVE KVOTE SU IZ KLADIONICE BET365, TE UKOLIKO SE ODLUČITE IGRATI NAŠ TIKET DANA U SISTEMU ON SE PLAĆA ODLIČNOM MAKSIMALNOM KVOTOM, ŠTO ZNAČI DA NA ULOŽENIH 10 EURA MOŽETE DOBITI MAKSIMALNO 44.7 EURA UKOLIKO OVAJ TIKET BUDE DOBITAN.


INTERNISTIČKA BOLNICA I DALJE NA LEČENJU · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI INTERNISTIČKA BOLNICA I DALJE NA LEČENJU\nKRALJEVO – Radovi na sanaciji Internističke bolnice u Kraljevu, koja je teško oštećena u zemljotresu 2010. godine, trebali su da budu završeni još u februaru ove godine, ali je rok probijen, jer su u toku radova pronađena još neka oštećenja.\nDirektor kraljevačkog Zdravstvenog centra „Studenica“ Zvonko Veselinović kaže za Tanjug da su radovi obustavljeni do potpisivanja novog ugovora o sanaciji.\n„Sanacija je, nakon izbora izvođača radova, u septembru prošle godine krenula dosta dobro. Međutim, u toku samih radova, građevinci su naišli na puno problema koji su bili skriveni, a projektant ih nije uočio. Otkrivena su oštećenja na samoj konstrukciji bolnice, u statičkom delu zgrade“, kaže Veselinović.\nVeselinović je naveo da su nakon toga angažovali Građevinski fakultet iz Niša, koji je sa nadzornim organom i izvođačem radova potpisao zajednički dokument, da projekat u statičkom delu nije dobro urađen.\n„Nakon snimanja svih novih oštećenja i zatvaran ja finansijske konstrukcije u novim uslovima, potpisali smo aneks ugovora sa izvođačem, koji ne dozvoljava nikakve dopunske radove, jer su imali dovoljno vremena da otkriju sve skrivene probleme, i da objekat završe do 31. avgusta ove godine“, rekao je Veselinović.\nMinistarstvo zdravlja je prošle godine izdvojilo 100 miliona dinara za sanaciju Internističke bolnice u Kraljevu, a na tenderu je izabrana firma „Tončev gradnja“.


Poznati njemački bokser bosanskih korijena Felix Sturm, odnosno Adnan Ćatić, očigledno je pomno pratio utakmicu između Juventusa i Real Madrida u Ligi prvaka.\nStara dama je vodila sa 3:0 na Bernabeu do samog kraja meča, svi su očekivali produžetke, a onda je uslijedio šok. Madriđani su u posljednjim sekundama dobili penal iz vrlo sumnjive situacije.\nSiguran sa bijele tačke bio je Cristiano Ronaldo koji je odveo svoju ekipu u polufinale po osmi put zaredom. Sve ovo iziritiralo je sportsku javnost, a nakon svega Miralem Pjanić je dobio ogromnu podršku iz BiH.\nI Felix Sturm se oglasio na Twitteru, ali začuđujuće, uopšte nije uputio poruku solidarnosti Pjaniću.\nIz Ćatićevog Tweeta moglo se zaključiti da je navijač Real Madrida i da mu sudijske lakrdije apsolutno nisu smetale. Ovo se nije svidjelo mnogim Bosancima i Hercegovcima koji su očekivali makar minimum podrške Sturma prema Pjaniću.


SA NJIMA JE NEMOGUĆE IZAĆI NA KRAJ: Koja tri horoskopska znaka niko ne može da podnese? : Nadlanu.com\nSA NJIMA JE NEMOGUĆE IZAĆI NA KRAJ: Koja tri horoskopska znaka niko ne može da podnese?\nObjavljeno 6. sep 2019. / 12:15:15\nDok za neke ljude kažemo da su anđeli u telu čoveka, osobe rođene u ovim horoskopskim znacima uglavnom nisu među njima. Sa pripadnicima ovih znakova Zodijaka ponekad je potpuno nemoguće izaći na kraj.\nPromenjivo raspoloženje koje karakteriše osobe rođene u znaku Raka najčešći je razlog zašto ljudi od njih beže glavom bez obzira. Njih ćete lako uvrediti i najmanjom sitnicom, što može rezultirati histeričnim plakanjem ili napadima besa. Ni jedno ni drugo nije baš privlačno.\nSUZE NISU SAMO POKAZATELJ BOLA I TUGE: Plakanje – fenomen…\nMNOGO PUTA SAM BILA U SUZAMA: Aleksandra Mladenović tokom…\nPOSTOJI ŠEST RAZLOGA: Zašto ljudi vrište i kako drugi na to…\nRibe su, poput Rakova, osetljive na sve primedbe koje im se upute. Iako su često vrlo iskompleksirane, Ribe misle da su posebne i bolje od drugih, što pokazuju svojim ponašanjem koje izluđuje ljude oko njih.\nTvrdoglavi Ovnovi misle da su uvek u pravu. Skloni su manipulisanju drugim ljudima i privlačenju pažnje na sebe, što ih u društvu često čini omraženima pa retko kada zadrže prijatelje na duži period.\nU ZNAK SEĆANJA NA KSENIJU PAJČIN: Ivana Nikolić drastično…\nPRVA ŠETNJA: Aleksa Savić sa suprugom Minom uživa u…


EU očekuje brzo formiranje Vlade Srbije | EurActiv Srbija\nEU očekuje brzo formiranje Vlade Srbije\nPrva zemlja koju će nakon izbora posetiti novoizabrani predsednik Srbije Tomislav Nikolić biće Rusija, a nakon inauguracije će, kako je najavljeno, prvo posetiti Brisel. Novoizabrani predsednik, koji će tek zvanično preuzeti tu funkciju, sastao se 24. maja sa šefom slovačke diplomatije Miroslavom Lajčakom koji je došao u Beograd kako bi se upoznao sa prilikama u Srbiji nakon izbora, i preneo poruku EU. Ta poruka je da Unija očekuje brzo formiranje vlade čiji će prioritet biti evropske integracije i reforme, kao i da poštuje ishod predsedničkih izbora u Srbiji. Za sada još nije sasvim izvesno ko će formirati vladu, a u javnosti su se čule tvrdnje da pojedine strane ambasade vrše pritisak na Demokratsku stranku da formira vladu sa Nikolićevim naprednjacima. Te tvrdnje su demantovane iz Brisela, a Lajčak je u Beogradu istakao da EU "uopšte ne ulazi u to ko bi trebalo da bude u novoj vladi" već da je to odgovornost političkih snaga u Srbiji.\nLajčak je, posle razgovora sa ministrom spoljnih poslova Srbije Vukom Jeremićem, izjavio u Beogradu da Evropska unija očekuje brzo formiranje Vlade Srbije čiji će prioritet biti evropske integracije i koja će imati ambiciju i snagu da sprovodi reforme. "EU prihvata i poštuje rezultate predsedničkih izbora i očekuje brzo formiranje vlade", dodao je Lajčak. Prema njegovim rečima, Brisel ne ulazi u to ko bi treblao da bude vladu već je to stopostotno odgovornost političkih snaga u Srbiji. Za EU je ključno da bi želela da vidi vladu koja "ima ambiciju i snagu da sprovodi reforme, ima evropske integracije kao svoj prioritet i koja je spremna da nastavi pregovore Beograda i Prištine", rekao je Lajčak.\nDa vlada treba da se brzo formira smatra i Nikolić, koji je u razgovoru sa Lajčakom kao jedna od prioriteta u svom radu izdvojio i nastavak evropskog puta Srbije. Kako je saopšteno iz SNS, Nikolić će u svom radu posebno insistirati i na stvaranju nacionalnog konsenzusa za rešenje problema Kosova i Metohije, na borbi protiv korupcije i kriminala, a pružaće svaku potrebnu pomoć vladi pri stvaranju novih radnih mesta. Nikolić je poručio i da će mu cilj biti stabilizacija ekonomskih i socijalnih prilika, kako bi Srbija mogla da postane normalna i moderna evropska zemlja.\nPo dolasku u Beogradu Lajčak se sastao sa visokim funkcionerima i liderima vodećih političkih stranaka u Srbiji, uključujući Nikolića koji 24. maja podnosi ostakvu na mesto lidera SNS. Lajčak se sastao sa predsednikom Socijalističke partije Srbije Ivicom Dačićem, a pored Jeremića razgovarao je i sa ministrom odbrane Draganom Šutanovcem. Jeremić i Šutanovac su visoki funkcioneri Demokratske stranke (DS).\nZa sada još nije izvesno koje stranke će formirati Vladu Srbije nakon izbora 6. maja, a posebnu pažnju je 23. maja privukla izjava lidera socijalista da "neke strane ambasade teraju" DS da formira vladu sa SNS-om. Dačić je rekao da nije zadatak SPS da posreduje između te dve stranke i da je po pitanju formiranja nove vlade lopta u rukama predsednika DS i SNS. "Čitav svet vrši pritisak da se napravi neka vrsta strateškog partnerstva između najvećih stranaka", rekao je on i dodao da će SPS podržati svako rešenje koje doprinosi stabilnosti zemlje i da će, ako bude trebalo, otići u opoziciju.\nGeneralni direktor za proširenje u Evropskoj komisiji Stefano Sanino je 23. maja izjavio da se Evropska komisija ne zalaže za "veliku vladinu koaliciju" u Srbiji jer je to stvar njenih političkih vođa. Sanino je rekao da "sve što tražimo od ovog procesa, jeste da vlada i rukovodstvo, jer govorimo i o predsedniku, i dalje imaju za cilj uključivanje u Evropsku uniju". "Tip vlade i tip koalicije odgovornost je poltičkih lidera u zemlji, i tako to i treba da ostane, a mi svakako ne podržavamo nijednu određenu, bilo veliku, bilo malu, formaciju ili koaliciju", rekao je Stefano Sanino, odgovarajući na pitanja nekolicini briselskih dopisnika.\nLajčak je preneo 24. maja poziv za posetu Briselu novoizabranom predsedniku Srbije, koji je odgovorio da će to biti njegova prva zvanična poseta posle inauguracije. Lajčak je na pitanje novinara da prokomentariše odluku Nikolića da otputuje u Moskvu, rekao da on sada "šalje signale i stvara prve utiske o tome kako će da deluje kao predsednik" i da je on toga svestan.\nNikolić 25. maja u Moskvi\nNikolić će se 25. maja otputovati u Moskvi gde će se 26. maja sastati s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, rečeno je u Srpskoj naprednoj stranci (SNS). Prema pisanju Večernjih novosti od 24. maja, Nikolić će "u četiri oka" razgovarati sa ruskim predsednikom, a na takvoj vrsti sastanka insistirao je Putin. Tema susreta biće svi aspekti saradnje dve zemlje.\nNikolić će u Moskvi biti gost i na Kongresu vladajuće Jedinstvene Rusije, gde je i pre izbora za predsednika Srbije najavljen kao jedan od govornika.\nKako pišu "Novosti", iako je Nikolić nakon izbora na čelnu državnu funkciju ruskom ambasadoru Aleksandru Konuzinu rekao da je neprikladno da gostuje na partijskom skupu, lični poziv Putina ipak je prelomio da spakuje kofere.\nList navodi i da bi sledeća destinacija novog srpskog predsednika mogla da bude Nemačka, gde bi razgovarao sa državnom sekretarkom Angelom Merkel.


FSS u tri meseca ostao bez selektora, direktora i predsednika: Pantelić v. d. do daljeg, pa izbori – Navijaci Srbija\nAFRIKA: Mamelodi ne dopušta iznenenađenja\nHome > Fudbal > FSS u tri meseca ostao bez selektora, direktora i predsednika: Pantelić v. d. do daljeg, pa izbori\nSve se u fudbalu okrene za čas, kao što ni lopta ne može dugo da miruje na jednom mestu. U novembru je sve izgledalo kao bonaca u Fudbalskom savezu Srbije, čekao se plasman na Evropsko prvenstvo, a posle poraza od Škotske – raspad.\nU roku od tri meseca Srbija je ostala prvo bez selektora Ljubiše Tumbakovića, potom je funkciju napustio direktor Vladimir Matijašević, a danas je ostavku podneo i predsednik FSS Slaviša Kokeza.\nDok je Tumbaković otišao zbog neuspešne borbe za plasman na Evropsko prvenstvo, Matijašević zato što je u Savez stigla nova garnitura ljudi, koja je pokrila i njegovo mesto, Kokeza odlazi zbog stvari koje se ne tiču direktno fudbala, ali su njegov lik i delo bili na žestokim udarima u fudbalskoj Srbiji u prethodnom periodu.\nDobila je Srbija novog selektora, Dragana Stojkovića, uloga direktora pripala je Stevanu Stojanoviću, ali će sa izborom novog predsednika Saveza ići malo teže.\nZa početak će Marko Pantelić, aktuelni potpredsednik FSS-a, obavljati funkciju vršioca dužnosti prvog čoveka srpske kuće fudbala potvrđeno je u saopštenju koje je objavio Savez.\n“Fudbalski savez Srbije obaveštava javnost da je Slaviša Kokeza podneo ostavku na mesto predsednika saveza. U skladu sa članom 49 i članom 50 Statuta FSS, zamenik predsednika Marko Pantelić obavljaće dužnost predsednika do izbora novog predsednika FSS.\nNa osnovu člana 46 stav 2 Statuta, zamenik predsednika će zakazati sednicu Izvršnog odbora u prvom raspoloživom terminu nakom utakmica kvalifikacija za SP 2022, kako bi bile donete odgovarajuće odluke o daljim koracima u radu Fudbalskog saveza Srbije”, stoji u saopštenju FSS-a.\nSkupština Saveza je trebalo da se održi jesenas, pa je zbog korona virusa odložena za mart, a sada je ponovo pomerena do daljeg. U svakom slučaju, FSS sad čeka dug i komplikovan izborni proces, koji kreće od najnižeg nivoa, pa se hijerarhijski penje preko izbora čelnika regionalnih saveza do, na kraju, glasanja za prvog čoveka srpskog fudbala.\nS obzirom na prethodna iskustva, čini se da novi predsednik FSS-a neće biti izabran pre leta. Licitacije oko toga ko su mogući kandidati su već krenule, pošto je raznih glasina bilo i u prethodnom periodu, ali sve je to sada na dugom štapu.\nU fudbalskoj Srbiji je jedino sigurno da ništa nije sigurno.\nTagged FSS Marko Pantelić


Beograd - centar još nema grejanja, evo kad će | Mondo Portal\nKvar otklonjen, stiže grejanje u centar Beograda\n12.01.2017. | 08:37 > 10:53\nKvar na toplovodnoj cevi je otklonjen, pa bi radijatori u centru Beograda uskoro trebalo da budu topli, saopšteno je iz Beogradskih elektrana.\n"Ekipe su završile poslednje vаrove nа cevi kojа se nаlаzi nа nepristupаčnom mestu, ispod trаmvаjskih šinа. Počelo je punjenje mаgistrаlnog toplovodа hemisjki i termički pripremljenom vodom, kаo i uzgrevаnje vode, kаko ne bi došlo do nepredviđenih kvаrovа", navedeno je u saopštenju.\nDodaje se da su ekipe zа hitne intervencije tokom cele noći, bez prekidа i u veomа teškim uslovimа zа rаd, poprаvljаle kvаr nа delu mаgistrаlnog toplovodа.\nRadove je sinoć obišao gradonačelnik Siniša Mali:\nGrejanje nema ni u ulicama Đure Daničića, Djure Jakšića, Francuskoj, Gavrila Principa, Gospodar Jevremovoj, Gospodar Jovanovoj, Gračaničkoj, Kapetan Mišinoj, Karađorđevoj, Kneza Sime Markovića, Kolarčevoj, Kopitarevoj gradini, Kosančićevom, Obilićevom i Topličinom vencu, Kralja Milana, Kralja Petra, Kraljevića Marka, Ličkoj, Maršala Birjuzova, Mihajla Bogićevića, Nušićevoj, Pajsijevoj, Prizrenskoj, Rajićevoj, Rige od Fere, Siminoj, Sremskoj i Studenskom trgu.


A ŠTA SA RODOM? - MILICA magazin\n150 godina "Kapitala" i marksistički feminizam\nKapitalizam: koncept i ideja\nU organizaciji Centra za istraživanje moderne evropske filozofije, 13. i 14. oktobra 2017. u Londonu, održana je konferencija posvećena 150 godišnjici izlaska prvog toma Marksovog „Kapitala“. Pod nazivom „Kapitalizam: koncept i ideja“, konferencija je okupila važne teoretičare/ke savremene levičarske misli. Bitna tema bili su i aktualni tokovi levog feminizma. Utiske sa londonske konferencije prenosi urednica rubrike Društvo MILICA magazina, Andrea Jovanović.\nPremda su ga sahranili i teorijski i politički nebrojano puta, Marksov Kapital uporno nastavlja da se vraća: i dalje je jedno od najcitiranijih humanističkih dela u istoriji, a u poslednje vreme ponovo se pokreću ozbiljna pitanja o njegovoj aktualnosti. Konferencija „Kapitalizam: koncept i ideja“ pokušala je da obuhvati neke od najvažnijih tema i aspekata savremenih kapitalističkih društava. Iako je od osam sesija samo jedna bila posvećana rodu i rodnim odnosima, simptomatično često su „rodna pitanja“ iskrsavala i tokom ostalih debata. Ćorsokak u kojem se, kako je Katarina Kolozova nedavno pisala za MILICU, našla feministička teorija, doneo je sa sobom obnavljanje nekih starih debata, promišljenje novih oblika levih feminizama, sa posebnim naglaskom na reaktualizaciju marksističkog i novog materijalističkog feminizma.\nLondon je bio zaprepašćujuće sunčan i svetao za ovo doba godine, ali nakon konferencije delovalo je da izlazak iz tog ćorsokaka feminističkih teorija, nažalost, još nije na vidiku.\nTiti Batačarja (Tithi Bhattacharya), profesorka na Purdue University u Indijani i jedna od organizatorki ovogodišnjeg Međunarodnog ženskog štrajka, pokušala je da svoje predavanje utemelji na analizi tzv. neplaćenog ženskog rada u domaćinstvu kao suštinski važnog reproduktivnog rada u kapitalizmu. Naglasak joj je bio na potenciranju emancipatornih mogućnosti koje proizilaze iz tzv. privatne sfere, budući da je ljudske „reproduktivne potrebe“, prema njenom mišljenju, nemoguće do kraja monetarizovati i one ostaju na nekom čudnom raskršću tržišne i ne-tržišne logike. Bilo je teško oteti se utisku da marksistički feminizam u poslednje vreme „polaže račune“ marksizmu te da dokazivanje važnosti rodne analize zavisi od toga na koji način ćemo ili nećemo uspeti da rod uvrstimo u samu logiku kapital-odnosa.\nDokazivanje „emancipatornih i revolucionarnih potencijala“ činilo se najslabijim delom ovog izlaganja. Kasnije u diskusiji, javila se studentkinja master studija i majka dvoje dece. Pitanje je bilo posve jednostavno: „Ukoliko i postoje želje i potrebe koje trenutno ostaju monetarno nepokrivene unutar reproduktivne sfere, nije li težnja tih subjekata i dalje suštinski kapitalistička težnja? Kada želimo za sebe bolje mesto u društvu, ne težimo li zapravo boljoj poziciji unutar kapitalizma?“ Pitanje je, međutim, ostalo bez odgovora.\nNakon Titi, govorila je Sara Faris (Sara Farris), predavačica na Goldsmit univerzitetu (Goldsmiths University) u Londonu, o važnosti teorije o društvenoj reprodukciji za intersekcionalistička čitanja rodnih i rasnih opresija i klasne eksploatacije. Premda je iznela brojne zanimljive podatke o kretanju i ulozi onoga što naziva „viškom populacije“ u rodnoj podeli rada, činilo se da „intersekcionalizam“ i dalje ostaje tek pomoćna alatka da se imenuje ono što nam i dalje nije jasno. Intersekcionalistički opisi još se kreću isključivo na nivou – opisa. Razumeti logiku koja stoji iza ovakvih „izmešanih“ odnosa ostaje jedan od najvažnijih zadataka novih levih feminističkih teorija.\nSesija Gajatri Čakravorti Spivak (Gayatri Chakravorty Spivak), profesorke na Kolumbija univerzitetu, unela je potpuno drukčiju energiju u konferencijsku salu. Ni brojne duhovite opaske nisu uspele da sakriju jedan suštinski pesimizam i priznavanje da na mnoga pitanja i dalje nemamo odgovore. „Rod me muči, i dalje me muči…“, rekla je u jednom trenutku. Pored svoje političke prakse u kojoj pokušava da na neki način poboljša živote subalternih, Spivak naglašava važnost revolucionarnog mišljenja a ne samo delanja. Drugim rečima, činilo se da je nivo integrisanosti „svesti“ u kapitalističke neoliberalne okvire nešto što je jako plaši. Ove teze zanimljiv su iskorak u odnosu na tendencije zasnivanja „novog materijalističkog feminizma“ u tzv. materijalističkim odnosima pod koje se, nasilno ili posredno, uspešno ili neuspešno, podvode i rodni.\nZanimljiv momenat bilo je i predavanja Elene Lujze Lange (Elena Louisa Lange) profesorke sa Univerziteta u Cirihu, o važnosti kategorije apstraktnog rada u Kapitalu. Jedno od prvih pitanja iz publike glasilo je: „A šta s rodom?“. Elenin odgovor izazvao je mreškanje i blagu tenziju: „Šta s njim? Nemam ideju“. Po završetku konferencije Lange je objasnila da ne razume insistiranje da se pri svakoj temi (u njenom slučaju, tema se ticala specifičnog i nezgodnog koncepta u Marksovom radu) povlači pitanje roda i/ili rase. Ona smatra da se tako obesmišljavaju i same teme u opticaju, ali i nastojanja feminističkih teorija da problematiku postave na dosledan i temeljan način. „Nekada je feminizam bio izazivačka pozicija. Danas je sve više stvar popularnosti i gubi na svom subverzivnom potencijalu“, zaključila je Lange.\nSpivak je na kraju svog predavanja uputila prisutne na 12 teza marksizma-feminizma s njihove poslednje konferencije kao nekakve smernice u kojima treba danas misliti. Posebno interesantna je treća teza: „Jasno je da su rodni odnosi proizvodni odnosi, a ne njihov dodatak.“ U današnje vreme, međutim, možda se treba čuvati upravo stvari koje su „jasne“. Uostalom, Marksov životni poduhvat s kulminacijom u Kapitalu bio je raščlanjavanje različitih jasnosti, očiglednosti, izvesnosti, a 150 godina kasnije, međuljudski odnosi u kapitalizmu ostaju izazov s kojim se i dalje treba hvatiti u koštac i računati da neće biti lakih rešenja. Čak i kada nas londonsko sunce na trenutak zavede optimizmom.\n#ANDREA JOVANOVIć #ELENA LUJZA LANGE #FEMINISTIčKE TEORIJE #FEMINIZAM #GAJATRI čAKRAVORTI SPIVAK #KAPITALIZAM #MARKSOV KAPITAL #SARA FARIS


Krizni štab čestitao rudarima | Rudnik Mrkog Uglja Kakanj d.o.o. Kakanj\nKrizni štab čestitao rudarima\n27.03.2020. - Rekordna martovska proizvodnja uglja\nKrizni štaba Rudnika mrkog uglja „Kakanj“ za prevenciju širenja korona virusa COVID-19, na Osmoj sjednici, koja je održana u petak 27. marta, pohvalio je proizvodne rezultate u podzemnoj i površinskoj eksploataciji uglja i čestitao svim radnicima Rudnika odgovorno izvršavanje radnih obaveze i ispunjavanje natplanskog proizvodnog učinka.\nZaključno sa jučerašnjim danom rudari kaknjskog Rudnika proizveli su 89.699 tona uglja, što je 8.534 tone uglja više od plana. Očekuje se da će prije isteka mjeseca marta biti ostvaren i prebačen plan od 96 hiljada tona.\nZa nesmetanu proizvodnju električne energije, Kakanjski rudari u vrijeme pojačane odgovornosti izazvane primjenom preventivnih mjera za sprječavanje korona virusa COVID-19, u martu će proizvesti više od 100 hiljada tona uglja. U odnosu na mjesec februar to je povećanje za oko 10 hiljada tona.\nCijeneći činjenicu da se rekordni proizvodni rezultati postižu u vremenu kada je to najpotrebnije za stanovništvo i jedinu nam BiH, u vrijeme kada su ograničeni normalni svakodnevni životni tokovi, Krizni štab Rudnika Kakanj, javno čestita i pohvaljuje sve radno angažovane radnike Rudnika.\nIstovremeno, pozivamo sve radnike Rudnika, da nastave disciplinovano i patriotski izvršavati sve mjere koje propisuje ovaj Krizni štab, kao i preporuke i mjere zdravstvenih ustanova i štabova Civilne zaštite svih nivoa u interesu uspješnog i što bezbolnijeg prevazilaženja posljedica koje izaziva COVID-19.


Regionalna razvojna agencija Bačka raspisala je Javni poziv za sprovođenje besplatne mentoring usluge koja se realizuje u okviru Programa standardizovanog seta usluga za mikro, mala i srednja preduzeća i preduzetnike u 2021. godini, Ministarstva privrede, koji se implementira preko Razvojne agencije Srbije i akreditovanih regionalnih razvojnih agencija.\nPravo na učešće na javnom pozivu, koji je otvoren do 16. jula, imaju:\n-mikro, mala i srednja privredna društva i preduzetnici, a koji su registrovani na teritoriji Republike Srbije, imaju izmirene obaveze po osnovu poreza i doprinosa, ne obavljaju delatnost u okviru vojne industrije i ne organizuju igre na sreću/lutriju\n-zadruge čija je delatnost proizvodnja, prerada i zanatske usluge, da imaju izmirene obaveze po osnovu poreza i doprinosa, da ne obavljaju delatnost u okviru vojne industrije i ne organizuju igre na sreću/lutriju.\nMentoring je besplatna usluga kojom se pruža sveobuhvatna podrška korisnicima kroz individualni pristup. Mentorstvo pomaže vlasniku ili direktoru preduzeća da prepozna ključnu tačku potencijala svog poslovanja, a korisnik uz pomoć mentoringa razvija i sprovodi akcioni plan koji ima za cilj poboljšanje poslovnih rezultata. Mentori imaju profesionalno iskustvo u radu sa malim i srednjim preduzećima, dolaze iz 17 akreditovanih regionalnih razvojnih agencija i sertifikovani su od strane Razvojne agencije Srbije, a u saradnji sa Japanskom agencijom za međunarodnu saradnju.\nSve informacije i potrebnu dokumentaciju možete preuzeti ovde.


Rakić: Na izborima u nedelju pobediće srpsko jedinstvo i sloga | Radio Kosovska Mitrovica\nRakić: Na izborima u nedelju pobediće srpsko jedinstvo i sloga\n11. February, 2021 08:58 |\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić izjavio je da će Srbi u nedelju 14. februara na parlamentarnim izborima na Kosovu pokazati Prištini, ali i nekim krugovima u međunarodnoj zajednici da su odlučni da ostanu svoji na svome.\nRakić za “Srpski telegraf” kaže da će na izborima još jednom pobediti srpsko jedinstvo i sloga i da će svih deset mandata namenjenih Srbima ostati u rukama našeg naroda i Srpske liste, iako Priština čini sve da uzurpira njihovo biračko pravo.\n„Nije novost da Priština želi da umanji snagu srpskog naroda u institucijama korz slabljenje Srpske liste. Naš narod je vrlo mudar, strpljiv i politički obrazovan tako da jasno razumemo sve poteze koji se povlače u prethodnim danima, od nenajavljenih dolazaka sa naoružanim ljudima na sever Kosova do brisanja naših građana sa biračkog spiska. Podrša Srpskoj listi biće najbolji odgovor našeg naroda na sve trikove“, naglasio je Rakić.\nRakić je podsetio i da je na prošlim izbrima postojalo institucionalno podrivanje snage srpskog naroda kroz birsanje glasača sa biračkog spiska, ali da je reakcija evropske posmatračke misije izostala.\n„Mi se suočavamo sa situacijom da određen broj naših ljudi, i pored toga što poseduju dokumenta, nije na biračkom spisku, iako je taj proces automatizovan, Građanima takođe menjaju biračka mesta, sve sa ciljem da se umore i obeshrabre da istraju u borbi za svoja prava“, rekao je Rakić\nRakić je pozvao sve građane na odgovornost naglasivši da ne sme da se dozvoli prekrajanje njihove volje i opredeljenja da Srpska lista bude njihov predstavnik u institucijama i zaštitnik srpskih interesa u prištini. On se osvrnuo i na lidera PSD Nenada Rašića koji na izbore izlazi u koaliciji sa liderom Samoopredeljenje Kurtijem.\nRašić i Kurti zajedno u kampanji u Štrpcu\n„Neki lideri koji sebe predstavljaju kao srpske stranke u kampanju idu sa Aljbinom Kurtijem, i to bez ikakvog stida. Albanci sada već neskriveno vode neke Srbe koji su podobni i koji neće biti u službi naroda već u službi ciljeva Albanaca“, naglasio je Rakić\nRakić kaže da će izjave Ramuša Haradinaja o ujedinjenju Kosova i Albanije, dok je predsednik Aleksandar Vučić na čelu Srbije, ostati na nivou sna.\n„Na nam je da vredno radimo u interesu građana, što je unutar prištinskih institucija vrlo teško, ali mi znamo da nemamo drugog puta. U prethodnom peridou smo uspeli da, sprovodeći politiku prdsednika Aleksandra Vučića, sačuvamo mir i naš narod na ovim prostorima, tako ćemo i nastaviti“, istakao je Rakić.\nIzvor: Srpski telegraf , Kosovo Online


23.07.2020. - 17:31h 17:38h Autor: Stil/Maša Petković\nEjmi Džejd Vajnhaus rođenja je 14. septembra 1983. u Ujedinjenom Kraljevstvu. Bila je britanska pevačica i kantautorka, autentičnog stila, koji je kombionovao soul, džez, ritam i bluz..A, njen prašnjavi i moćan glas i način na koji je donosila svoje, uglavnom biografske pesme, mogao je da zaledi krv u žilma. Posebno kada ih je izvodila uživo. Da, Ejmi je to mogla i to je pokazala nebrojano puta na svojim nastupima, na kojima je publika bila u delirijumu, plakala i pružala ruke ka njoj kao da želi da je zagrli.\nEjmi je rođena u tipičnoj porodici niže srednje klase u Britaniji. Otac joj je bio taksista, majka apotekarka, a imala je i mlađeg brata Aleksa. Od ranog detinjstva bila je buntovna i već sa 13, zbog pirsinga koji je stavila, izbaciju je iz škole, kada počinje da pohađa Londonsku školu umestnosti.\nDebi album pod nazivom "Frenk" objavljuje u oktobru 2003. godine, a Ejmin glas su kritičari poredili sa glosovima Erike Badu, Nine Simon i Sare Von. Album je nominovan za prestižnu Brit nagradu, a kasnije je dostigao platinasti tiraž.\nAlbum "Frenk" je doneo Ejmi i nominaciju za prestižnu nagradu Merkjuri za 2004. godinu.\nFanovi odaju poštu preminuloj pevačici ispred njenog doma u Londonufoto: Shutterstock\nSa drugim Albumom Ejemin muzički uspeh osvala Planetu. Više puta se nalazio na prvom mestu britanske liste albuma, a pozicionirao se na sedmom mestu Bilbordove liste 200 najboljih albuma u SAD. Bio je to najprodavaniji album 2007. godine u Britaniji sa 1,85 miliona prodatih primeraka.\nEjmin drugi album je iznedrio nekoliko singlova koji će obeležiti karijeru mlade pevačice – na prvom mestu se svakako nalazi pesma "Rehab". Ova kompozicija je, u vreme objavljivanja, stigla među prvih deset singlova britanske i američke top-liste, a magazin Tajm je proglasio najboljom pesmom 2007. godine. Ejmi je postala planetarno poularna, a njeni nastupi tražili su se na svim kontinentima.\nEjmina karijera je išla vrtoglavo nagore, ali Ejmi...Ejmi se rušila kao kula od karata iz dana u dan...\nNjeni roditelji razveli su se kada je Ejmi bilo sam devet godina i taj razvod teško ju je pogodio. To traumatočno i bolno iskustvo od tog treutka počinje da je prati kao senka kroz živort i da joj služi kao "opravdanje" za autodestrukciju koju je činila alkoholisanjem, uzimanjem i kombinovanjem narkotika, sedativa i lekova protiv bolova. Do momenta kad su aklohol i droga postali Ejmina svakodnevica, već se odavno razvio porećemaj u ihrani – anoreksija, koja se pojavila kada je Ejmi imala svega 15 godina.\nNa to oslabljeno i krhto telo, alkohol i narkotici su svakodnevno uzimali svoj danak, čerupajući Ejmino telo, sve dok ono nije popustilo. Nenja duša odavno je bila, ne mrtva, ali umrtvljena svime što je u sebe unosila i onim što ju je toliko tištilo, a iz samo jednog jedinog razloga – da bi prestala da oseća, jer ono što je osećala bilo je za nju nepodnošljivo. A, sve što je želela u životu, prema rečima njenih najbližih prijatelja – jeste da bude voljena. Ta želja joj se nažalost nije ispunila...\nStatua u bronzi podignuta u Ejminu čast u Londonufoto: Shutterstock\nDroga, alkohol i slava nikada nisu bili dobra kombinacija, pokazali su primeri mnogih zvezda, a to je važilo i za Ejmi.\nU knjizi koja je objavljena o njoj postoji anegdota da je odbila da ode na važan sastanak oko njenog novog izdavačkog ugovora, kada je Ejmina menadžerka zapretila da će je strpati u kontejner ako ne ode. Vajnhausova je odbila, a menadžerka je "ispunila obećanje" i nije htela da je pusti iz kontejnera dok ne pristane da ode na dogovoreni sastanak. Na kraju je Ejmi, ipak, popustila i otišla na sastanak.\nOvakvih i sličnih epizoda, sa menadžerom, ocem, paparacima... u Ejminom životu bilo je i previše...Previše da bi stalo u ovaj tekst i previše da b ih mlada i duboko emocionalno oštećena devojka poput Ejmi izdržala bez posledica.\nIpak, možda najtužnija poznata činjenica o njoj jeste stih iz pesme "Rehab", gde pevačica peva "My daddy thinks I’m fine..."(Moj tata misli da sam dobro...) je upravo tužna zabluda Miča Vajnhausa koja je time verovatno poslala pravo u smrt. Posle prvog njenog prijema u bolnicu zbog alkohola, kada je pala i udarila glavu, njen otac i menadžeri su razgovarali o povećanim problemima sa alkoholom. Mič Vajnhaus je tvrdio da je njegova ćerka dobro i da je "samo popila koju čašicu više". Da li je zasita tako mislio, želeo da misli ili jednostavno nije imao nameru da gubi novac od otkazanih koncerata i ugovora, dok se njegova ćerka leči...javnosti je ostavljeno da prosudi sama, pa to učinite i vi.\nO tome koliko je njegova ćerka "dobro" svet je saznao tog 23. jula 2011. kada su je bez svesti pronašli na podu njene kuće u Londonu. Nije više disala i njeno telo nije davalao znake života. Za Ejmi tada više ništa nije moglo da se učini...Patolog je kao zvaničan uzrok smrti naveo predozitranje alkoholom.\nDokumentarni film "Ejmi", objavljen nekoliko godina po njenoj smrti, bavio se detaljnom analizom njenog života i njenih pesama i izvučen je zaključak da je Ejmi sve vreme vapila "na svoj jedinstven način" za pomoću, da se to moglo čuti kroz svaku njenu pesmu i notu, ali da mi nismo slušali. Jer, da jesmo – ona bi danas možda još uvek bila tu...\nFilm "Ejmi" ostaće da zauvek služi kao podsetnik na sve unutrašnje bitke i demone talentovane pevačice i namučene duše i kao svedočanstvo koliko je teško bilo voditi te bitke pred očima celog sveta.\nPoslednji koncert ikada Ejmi je održala u Beogradu 18. juna 2011., na Kalemegdanu, kada je u jezivom stanju izašla na binu i nije bila u stanju da stoji, a kamoli da peva, pa je koncert prekinut nakon par (pokušaja)pesama. Tada je poslednji put u životu stala na binu...\nEjmi je umrla u 27. godini, čime se priključila tragičnom Klubu 27 (svi umrli u 27. godini) kome pripadaju Kurt Kobejn, Dženis Džoplin, Džimi Hendriks, Džim Morison, Brajan Džouns, Robert Džonson i drugi...\nEjmi Vajnhausklub 27Prerana smrtpevačicadrogaalkoholanoreksijamentalni problemi


Blog-BiH Archives | Open Ideas\nPULS OTVORENIH IDEJA BEOGRAD\nU Beogradu održan neformalni sastanak predstavnika organizacija i institucija.\nTakmičenje Otvorene ideje za Bosnu i Hercegovinu počelo je u septembru ove godine. Za takmičenje se prijavilo 28 ideja za razvoj mobilne aplikacije koje bi poboljšale zdravstvo u Bosni i Hercegovini. Nakon prvog kruga online glasanja, ocjena stručnog žirija, hakatona i završnog kruga glasanja, u ponedjeljak, 24. novembra zajednica je izglasala Praktični registar lijekova kao… Read more »\nPobjednička aplikacija Otvorenih ideja za Bosnu i Hercegovinu – Praktični registar lijekova\nTakmičenje Otvorene ideje za Bosnu i Hercegovinu počelo je u septembru ove godine. Za takmičenje se prijavilo 28 ideja za razvoj mobilne aplikacije koje bi poboljšale zdravstvo u Bosni i Hercegovini. Nakon prvog kruga online glasanja, ocijena stručnog žirija, hakatona i završnog kruga glasanja, u ponedjeljak, 24. novembra zajednica je izglasala Praktični registar lijekova kao… Read more »\nHakaton Otvorenih ideja\nIntenzivni, maratonski rad na razvoju ideja održao se ovog vikenda u Banjaluci. Šest od ukupno 28 inicijalno prijavljenih ideja i timova se, nakon Online glasanja I i ocijenjivanja od strane žirija, kvalifikovalo za učešće na hakatonu (tim projekta Appotekar.ba je nažalost odustao od daljeg učešća u takmičenju).\nSedam timova izabrano za hakaton\nAB0 Donor, Životno okruženje pristupačno svima, eZdravlje, Praktični registar lijekova, Higijena za 5, Appotekar.ba i Moj Doktor su ideje za mobilne aplikacije koje su izabrane danas od strane stručnog žirija za prolazak na hakaton u Banjaluci koji će se održati 15. i 16. novembra.\nKoliko puta vam je doktor propisao lijek koji košta 3-4 puta više od onoga što ste očekivali? Koliko puta vam je propisan lijek koji možete kupiti u slobodnoj prodaji – bez recepta? Taj lijek ste i sami, na svoju ruku, mogli kupiti u apoteci, zar ne? Ipak, otišli ste doktoru s nadom da ćete dobiti… Read more »\n28 prijavljenih rješenja za mobilne aplikacije\nJuče je bio posljednji dan za slanje aplikacija za takmičenje i jako smo sretni što možemo objaviti da smo primili čak 28 prijava! Aplikanti su najrazličitijih profila – od pojedinaca, udruženja građana, organizacija civilnog društva, IT stručnjaka, do zdravstvenih radnika.\nMobilne aplikacije kao korak naprijed ka rješavanju problema u zdravstvu u BiH\nPoziv za prijave na takmičenje Otvorene Ideje za Bosnu i Hercegovinu je otvoren do 19. oktobra – još imate dovoljno vremena da predložite svoju ideju i da se uključite u takmičenje.\nPrijavite se sada za Open Ideas Bosna i Hercegovina takmičenje za ideju i razvoj najbolje mobilne aplikacije za monitoring zdravstvenog sistema u BiH. Naručili ste se na pregled ultrazvukom i sad ste na listi čekanja od mjesec dana? Dosadilo vam je potezati veze kako biste došli na pregled kod doktora? Nezadovoljni ste uslovima u bolnicama?… Read more »


Volkswagen predstavio kupe-krosover za evropsko tržište\nAuto Autor:Auto Klub30. jul. 202110:30\nKrajem marta ove godine Volkswagen je pokazao prve skice svog novog modela Taigo, a reč je o prvom kupe-krosoveru marke koji je u potpunosti osmišljen u Brazilu, gde se već više od godinu dana nudi pod nazivom Nivus. Sada je serijska verzija predstavljena i na evropskom tržištu gde će imati naziv Taigo.\nIako izgleda gotovo identično poput brazilskog Nivusa, ispod lima donosi znatno naprednije tehnološke funkcije. Novi model Volkswagena je dug je 4,26 metara i pridružuje se postojećim T-Crossu i T-Rocu sa kojima deli MQB A0 platformu.\nGde, dakle, novi Taigo pronalazi svoje mesto? Novi kupe-krosover predstavlja „razvučenu“, ali sportskiju i dinamičnije oblikovanu verziju T-Crossa koja dolazi sa strmije padajućom linijom krova prema zadnjem kraju, ali i sa većim unutrašnjim prostorom od slično zamišljenog T-Roca. Međuosovinsko rastojanje od 2,57 metara je za dva centimetra duže od T-Crossa, a dužina za dobrih 16 centimetara. VW Taigo je čak i od T-Roca duži tri centimetra.\nNema dizela, nema problema: Volkswagen gasi motore SUS\nKako piše Auto Klub, izgled generalno nudi svež stil i dobru dozu individualnosti kao i ulaz u svet pristupačnih kupe-krosovera, nakon što je Renault u Evropi već plasirao Arkanu (na našem tržištu poznat kao Megane Conquest) na osnovi gradskog krosovera Captur.\nKupcima će se sigurno svideti krosover karoserijski oblik Taiga, povišena pozicija sedenja, položaj za volanom kao i neograničena prilagodljivost za svakodnevnu upotrebu.\nOpremljen serijski sa LED svetlima napred i pozadi, potpuno digitalnim kokpitom i najnovijom generacijom multimedijalnog sistema (MIB3), Taigo postavlja nove tehnološke standarde u svojoj klasi. Na evropska tržišta novi Taigo koji se proizvodi u španskoj Pamploni, dolazi standardno sa sveobuhvatnim rasponom sistema pomoći vozaču najnovije generacije kao što su Lane Assist i Front Assist.\nIstovremeno sportski, orijentisan na život u urbanim sredinama ali i sa sposobnostima za izlete u prirodu zahvaljujući svojoj robusnosti, novi Volkswagenov kupe-krosover uglavnom je namenjen mladim kupcima koji prate trendove i koji žele aktivan način života u slobodno vreme.\nPored svoje kupe siluete, novi Taigo raspolaže sa prtljažnim prostorom od čak 438 litara i nudi veliku zapreminu prostora za odlaganje sitnica u kabini. Od opreme Style pa na više Taigo ima nova Matrix svetla zajedno sa osvetljenom poprečnom rešetkom hladnjaka.\nU kabini je Taigo moderan i digitalizovan, a sistemi povezivosti temelje se na najnovijoj generaciji modularnog infotainmenta kojim se upravlja putem velikog digitalnog središnjeg ekrana, a tu je i Climatronic sa funkcijom fizičkih komandi. Po pitanju pomoći vozaču Taigo je vrlo blizak Volkswagenovim modelima višeg segmenta.\nIzmeđu ostalog, Taigo raspolaže sa IQ.DRIVE Travel Assist funkcijom kao opcijom koja koristi novi adaptivni tempomat i Lane Assist kako bi se formirao novi sistem pomoći koji omogućuje poluautonomnu vožnju nivoa 2 do maksimalne brzine od 210 km/h. Svaki Taigo je standardno opremljen sistemima pomoći kao što je Front Assist sa opcijom kočenja u slučaju opasnosti u gradu ali i sistemom zadržavanja vozila u voznoj traci.\nOd paketa opreme dostupni su osnovni Taigo, zatim Life, Style i R-Line. Kako navodi Volkswagen, sva četiri paketa opreme imaju fer cenu u odnosu na ponuđeno i mogu se dodatno prilagoditi pojedinačnim dodacima poput velikog panoramskog krova, audio sistema „Beats“ sa 300 vati i 6 zvučnika, ili Digital Cockpit Pro ekranom od 10,25 inča. Veličina točkova zavisi od odabranog paketa opreme a veličina je od 16 do 18 inča.\nU ponudi motora su isključivo turbo benzinci i to 1,0-litarski trocilindraš u dve verzije kao i 1,5-litarski četvorocilindraš, a snaga se prenosi isključivo na prednju osovinu. Početni 1.0 TSI raspolaže sa 95 KS, postiže maksimalnih 183 km/h i dolazi sa ručnim 5-stepenim menjačem, dok snažnija verzija od 110 KS postiže 191 km/h i dolazi sa 6-stepenim ručnim menjačem (7-stepeni DSG sa dvostrukim kvačilom je doplata). Na vrhu ponude je najsnažniji 1.5 TSI motor od 150 KS koji može da dostigne 212 km/h.\nBonus video: Trotočkaš iz serije „Mućke“\nDacia ima tajno oružje protiv ogrebotina\nNova.rs u Hanoveru: Kako se testiraju automobilske gume\nTESTIRAMO: Dacia Sandero Stepway nikada nije bila ovakva\n29. jan. 2021 19\nNeverovatan rast cene novih automobila u poslednjih 20 godina


Vesti Autor:Nikola Kojić21. avg. 202109:27 > 19:0045 komentara\nPrvi put u istoriji televizije u Srbiji igrane serije “Vruć vetar“, “Policajac sa Petlovog brda“, “Selo gori, a baba se češlja“, “Priče iz radionice“, “Vojna akademija“ i druge koje je novcem građana producirala Radio-televizija Srbije (RTS) prikazuju se u paketu na jednoj privatnoj televizijskoj stanici. Licencna prava za emitovanje popularnih serija čije su snimanje najvećim delom finansirali pretplatnici Javnog servisa i ostali poreski obveznici, ustupljeno je kablovskoj televiziji Kurir, a detalji tog ugovora javnosti nisu poznati.\nVeljanovski: Diskriminatorski potez RTS-a prema SBB-u\n22. feb. 2021 9\nBranko KlanščekcenovnikemitovanjeJavni serviskurirRTSserijeugovorŽelimir Gvardiol


VojvodinaCafe - Crvena zvezda pobedila Vojvodinu u Novom Sadu\nCrvena zvezda pobedila Vojvodinu u Novom Sadu\nVest objavljena: 13.05.2018 17:03\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su Vojvodinu u gostima sa 2:1, u utakmici 36. kola Superlige Srbije. Zvezda je do pobede na stigla posle preokreta i tako još jednom potvrdila da, i u kombinovanom sastavu, može da pobeđuje u kontinuitetu. Utakmica na ‘Karađorđu’ počela je u mirnom ritmu, Zvezda je imala kontrolu, ali se nije mnogo toga dešavalo u prvih dvadesetak minuta.\nMonotoniju je domaći tim razbio fantastičnim pogotkom – Jovančić je dobio odlično dodavanje sa desne strane, petom ostavio idealnu povratnu za Lazara Arsića koji sa 17 metara unutrašnjim delom stopala šalje loptu u leve rašlje gola nemoćnog Borjana.\nTempo se tada ubrzao, bilo je nekoliko dobrih šansi, pre nego što je Nemanja Radonjić izjednačio u završnici poluvremena.\nPosle ubacivanja Gobeljića sa desne strane, prihvatio je loptu i odličnom fintom prevario čuvara, da bi potom oštro pogodio bliži ugao za 1:1.\nNedugo zatim Eze je propustio neverovatnu priliku za novo vođstvo Vojvodine i tim rezultatom se otišlo na odmor. Nastavak je bio još nesadržajniji, sve do 73. minuta, kada je novi šampion Srbije stigao do potpunog preokreta.\nAsistent je po drugi put bio Gobeljić, a strelac Nemanja Milić iz svog prvog kontakta sa loptom.\nTada je ujedno postavljen i konačan rezultat, pa je Zvezda ostvarila osmu uzastopnu pobedu i stigla do 57 bodova, dok je Vojvodina ostala poslednja u plej-of grupi sa 25.\norada danas, 10:00


Jačanje države na račun regiona i opština – ПОКРЕТ 2035\nJačanje države na račun regiona i opština\nSrbija je centralizovana država, a tema decentralizacije (prenošenje vlasti sa viših na niže nivoe) pojavljuje se samo kao izborna tema i odmah nestane. U praksi, čak ako posmatramo ustavne obaveze koje se tiču unapređenja položaja nižih nivoa vlasti (pokrajine Vojvodine i opština i gradova) nije učinjeno ništa. Dovoljan primer je da petnaest godina nakon usvajanja Ustava, Vojvodina i dalje nema Zakon o finansiranju AP. Ovaj zakon je nakon usvajanja Zakona o nadležnostima AP Vojvodine trebalo da reguliše pitanje izvora finansiranja pokrajine.\nOpštine i gradovi) iako imaju izvorne prihode i sredstva za obavljanje poverenih poslova imaju problem funkcionisanja i ispunjavanja obaveza prema građanima (kvalitetno pružanje usluga) jer raspolažu skromnim budžetima i suočeni su sa nametnutim ograničenjima (broj zaposlenih, visina zaduživanja, upravljanje resursima i dr.). Princip samostalnosti pokrajine i lokalnih samouprava je temeljno ugrožen. Ova tri politička subjekta su u podređenom položaju i zavisni su od dobre volje republičkih vlasti. One pak sistemski zanemaruju njihove političko-predstavničke i ekonomske potrebe te je na delu surova dominacija nacionalnog nad sub-nacionalnim nivoima vlasti. Republičke vlasti imaju instrumente za manipulaciju nižim nivoima vlasti, za ucene i forsiranje razvoja jednih područja, opština i gradova na račun drugih, a suština odnosa viših i nižih nivoa vlasti je u selekciji područja koja će se razvijati na bazi političkih kriterijuma, a ne na bazi ekonomskih i razvojnih potencijala.\nZašto u Srbiji nema decentralizacije ?\nGlavni razlozi zbog čega u Srbiji nema decentralizacije su: partitokratija, koja „okupira“ institucije; karakter dominantnih partija koje nisu spremne da pregovaraju i dele odgovornost sa nižim nivoima vlasti; izborni sistem, koji ne omogućava da se glasa za ljude (kroz otvorene izborne liste) i ne kreira uslove za „stvaranje“ regionalnih i lokalnih lidera; ustavni sistem koji onemogućava uvođenje regiona zbog koncepta „tvrdog“ Ustava i dvostepene procedure promene; participativni deficiti naše političke kulture koja nije u stanju da iznedri političke partije i pokrete regionalnog karaktera koje bi na bazi decentralizacijskih platformi uslovili dominantne stranke da u vladavinsku „agendu“ uključe i decentralizaciju; stranke nacionalnih manjina čiji glavni interes nije unapređenje položaja manjinskog stanovništva i jačanje političkog uticaja manjinskih partija već „uhlebljenje“ u svakoj vlasti.\nDominantne stranke u Srbiji zalagale su se za decentralizaciju isključivo onda kada su bile u opoziciji i kada su procenjivale da bi takva izborna obećanja donela nove glasove. Kada bi prigrabili vlast, ništa nisu učinili da se „oslobode“ potencijali regiona u zemlji i da se bar na određenim primerima vidi kako srednji nivoi vlasti (što regioni i pokrajine jesu u decentralizovanim državama) mogu imati pozitivan uticaj na demokratizaciju politike i stimulisanje ekonomskog razvoja. Izborna retorika o decentralizaciji zemlje je bila „mamac“ da se poveća broj glasova i da se po ulasku u vlast nastavi centralizacijski koncept, koji politički sistem dublje „uranja“ u glibove autokratije, slabog ekonomskog razvoja i raširene korupcije.\nOvi faktori zajedno doprinose kontinuitetu centralizma u Srbiji, koji ima izrazito negativan uticaj na demokratizaciju političkog života u zemlji, na iskorišćavanje domaćih ekonomskih potencijala i stvaranje uravnoteženijeg regionalnog razvoja i oslobađanje potencijala širih teritorijalnih celina i lokalnih samouprava, koje bi u drugačijim okolnostima bile značajno razvijenije i sposobne da se u privlačenju investicija i turista takmiče i sa lokalnim samoupravama iz istočno-evropskog prostora.\nZbog čega je Srbiji potrebna decentralizacija?\nEvropski trend je uvođenje i jačanje srednjih nivoa vlasti, a zemlje Istočne Evrope najslabije prate taj trend (uključujući i Srbiju, koja duboko zaostaje). Niz zemalja Istočne Evrope se kroz uvođenje srednjih nivoa vlasti (regiona, pokrajina, oblasti, županija) demokratizovao i aktivirao razvojne potencijale novih nivoa vlasti, te obezbedio njihovu političku zastupljenost, uslove za saradnju i udruživanje, kao i za razmenu iskustava u cilju izgradnje konkurentnijih regiona i postizanja razvojnih efekata (uvećavanje budžeta, privlačenje investicija, izgradnju destinacija i dr.). Generalno posmatrano decentralizovane države su demokratskije i ekonomski razvijene od centralizovanih, jer centralizovane služe političkim klasama da uzurpiraju resurse i da ih selektivno i nejednako dele, razvijajući korupciju do neslućenih razmera.\nPojam regiona u Srbiji je ekonomska kategorija, uvedena u procesu harmonizacije domaćeg i EU zakonodavstva, kako bi se sprovodili procesi ravnomernog regionalnog razvoja. Politička prioritizacija regionalnog razvoja je slaba jer Srbija nema ni ministarstvo za regionalni razvoj, niti se izdvajaju iz budžeta ili „pribavljaju“ iz eksternih izvora sredstva koja mogu da unaprede ekonomske regione i smanje razlike među njima. Ponekada se čini, imajući u vidu administrativnu arhitekturu domaćeg sistema, da su okruzi jači politički faktor od ekonomskih regiona, jer su zakonom ovlašćeni da predstavljaju ekonomske interese opština koje čine okrug. Okruzi zajedno sa ekonomskim regionima, kao neka vrsta teritorijalno-predstavničkog „koncepta“ domaćeg sistema nisu usklađeno i kvalitetno rešenje i razvojne i političke potencijale regiona u Srbiji treba na drugačiji način osnažiti.\nRegionalna pripadnost u Srbiji ostaje na marginama političkog života, a regionalne razlike u Srbiji su velike, ne samo ekonomske već i one temeljnije zasnovane na tradiciji, mentalitetu, resursima i političkoj kulturi. Osnovi za formiranje političkih regiona opremljenih nadležnostima postoje, ali nedostaju politički uslovi i volja da se izmeni politički sistem. Nijedna od etabliranih političkih stranaka, bilo iz vlasti ili iz opozicije nema decentralizacijsku „agendu“. Regionalna pripadnost u Srbiji je još uvek pre svega emotivna kategorija.\nDa bi se stvari promenile u cilju stvaranje demokratskijeg poretka, razvoja ekonomije i smanjenja korupcije potrebno je najpre otvoriti javnu debatu o potrebi decentralizacije zemlje. Ona treba da bude u kontekstu donošenja novog Ustava, jer važeći otežava ugradnju koncepta decentralizacije u politički sistem zemlje i jer dominantne političke stranke u Srbiji nemaju interesa da se odreknu celog „kolača“ vlasti. Građanima se u toj debati moraju predočiti mane postojećeg sistema i prednosti decentralizacije, pre svega za njihovo političko predstavljanje i ličnu i širu ekonomsku dobrobit. Dokle god se građanima ne otvore oči i dok se ne pojave političke snage koje u konceptu decentralizacije prepoznaju instrument za kontinuirani napredak Srbije, naša zemlja će ostati „Meka“ autokratije, ekonomske stagnacije i raširene korupcije.\nTekst je objavljen u Novom magazinu broj 567, u rubrici Alarm koju uređuju Lazar Marićević i Dragan Luković.\nСледећиОбраћање симпатизерима и члановима поводом избора заказаних за 03.04.2022.Next


DA LI INVESTICIJE U INFRASTRUKTURU MOGU DA IZVUKU PRIVREDU IZ “KORONA KRIZE”: Dok kriza traje, tražite izvore budućeg rasta - Nira Press\nPočetna » DA LI INVESTICIJE U INFRASTRUKTURU MOGU DA IZVUKU PRIVREDU IZ “KORONA KRIZE”: Dok kriza traje, tražite izvore budućeg rasta\nAnalitičari Svetske banke u studiji o globalnoj produktivnosti ističu da bolja infrastruktura – transport, energija, telekomunikacije – može povećati produktivnost. Tamo gde fiskalni prostor dozvoljava, vlade bi trebalo da finansiraju projekte koji mogu da imaju veliki pozitivan uticaj na društvo, navodi se u studiji. U Srbiji, međutim, kapitalni izdaci su u republičkoj kasi rebalansom budžeta smanjeni sa 198 na 154 milijarde dinara, da bi se povećali izdaci za zdravstvenu zaštitu i saniranje posledica korone u 2020. godini\nIzgradnja Turskog toka je u 2019. godini značajno uticala na rast BDP-a, ali ove godine nema tako obimnog projekta\nAko se koncentrišete samo na okončanje krize, bez izgradnje budućnosti, na kraju ćete biti još ranjiviji nego što ste bili pre krize. Ovaj citat američko-egipatskog ekonomiste Mohameda El-Eriana našao se u studiji Svetske banke o globalnoj produktivnosti posle korone. El-Erian, koji je srpskoj javnosti gotovo nepoznat, u svetskim medijima je vrlo rado citiran, a inače je direktor Pacifik investment menadžmenta (PIMCO).\nŠta je El-Erian zapravo poručio kreatorima ekonomske politike širom sveta? Sada, dok kriza traje, treba tražiti nove izvore budućeg rasta, jer su pandemije gotovo podjednako razorne za globalnu privredu kao i prirodne katastrofe. Upravo to i pokazuje analiza Svetske banke o globalnoj produktivnosti.\nNaime, tokom protekle dve decenije, uz svinjski grip, svet je preživeo još četiri epidemije: SARS (2002-2003), MERS (2012), Ebolu (2014-2015) i Ziku (2016). Sve one zajedno smanjile su globalnu produktivnost za četiri odsto. I to uglavnom zbog njihovih negativnih efekata na investicije zbog povećane neizvesnosti.\nZato, između ostalog, analitičari Svetske banke u studiji ističu da bolja infrastruktura (transport, energija, telekomunikacije) može povećati produktivnost. „Tamo gde to fiskalni prostor dozvoljava, vlade bi trebalo da finansiraju projekte koji mogu da imaju veliki pozitivan uticaj na društvo“, navodi se u studiji.\nZbog sveprisutne neizvesnosti, epidemija kovida-19 će značajno smanjiti investicije i dovesti do erozije ljudskog kapitala, budući da je tržište rada pretrpelo ozbiljne turbulencije – veliki skok nezaposlenosti, reorganizaciju aktivnosti, gašenje pojedinih delatnosti – potenciraju eksperti Svetske banke.


Izvor: Gradačački info portal\nU nedjelju 17.05.2020.godine oko 12:30 sati u Gradačcu (BiH), na dijelu magistralnog puta M-14.1 u Ulici Žrtava genocida u Srebrenici, dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj su učestvovali putničko motorno vozilo "Golf IV", kojim je upravljao M.S., rođen 1998. godine, nastanjen na području grada Gradačca i teretnjak "Mercedes", kojim je upravljao J.L., rođen 1971. godine nastanjen na području općine Modriča.\nKako je navedeno iz policije, u ovoj saobraćajnoj nezgodi tjelesne povrede zadobio je vozač M.S. koji je, nakon ukazane medicinske pomoći u SHMP DZ Gradačac sanitetskim vozilom upućen u Univerzitetski klinički centar (UKC) Tuzla, gdje mu je konstatovana smrt.\nGradačački info portal javio je da je u pitanju mladi Muamer Sivić (22).\n- O navedenom je obaviješten dežurni kantonalni tužilac, a potrebne mjere i radnje poduzeli su policijski službenici OKP PU i PS Gradačac. U vremenskom periodu od 12:30 do 16:35 sati, zbog vršenja uviđaja, saobraćaj na navedenoj dionici puta bio je preusmjeren na alternativne putne pravce - još su naveli iz policije.\nKako se navodi u obavijesti o smrti, dženaza stradalom mladiću polazi sutra (19.05.) u 12:30 ispred kuće ožalošćenih SIBOVAC, a ukop i dženaza su u 13:00 na Mezarju SIVIĆA.


Komentari na "Zidan otpisao Jovića: Real uveliko radi na pronalasku novog kluba srpskom napadaču" - Telegraf.rs\n18/09/20 | 13:39\nŠpanski mediji pišu da Srbina nema u planovima francuskog trenera\n19. septembar 2020 | 05:38\nЕ моји Срби,срам да вас буде од злобе и коментара..Ионако нас је све мање,нико нас не воли и још и једни друге мрзимо..Нећемо ми дуго још постојати ако овако наставимо..СССС,Само слога...............\n19. septembar 2020 | 04:23\nNema 20 miliona po sezoni vec 10...kako su pisali Španci\nGlavu gore mali... I samo trening.. A ovi sto pisu gluposti mogu da ti pljunu pod prozor..\nGlupost nije mu dao sansu a kao otpisuje ga a sve u korist svog Benzeme,Real kao velicina spao na centrfora od 35 godina a sta reci kev nije voda!\n18. septembar 2020 | 15:06\n"El tigre" moze da se pohvali u svojo rodnoj Bjeljini,da ga je Zidan jednom prilikom poslao na zagrevanje🤣🤣🤣🤣\nСлушај овеглодаре, шта је са Вечитим талентом Марковићем\n18. septembar 2020 | 16:18\nA.Mitrović, Ljajić, Milenković, Vlahović, A.Živković, Pavlović,S. Lukić , Stevanović, S. Mitrović, Ž. Živković(golman PAOK) ehej brajko još malo koji iskusniji pa reprezentacija. Luka mnogo sreće u novom klubu, a da si bio malo ozbiljniji mogao si ostati u bundes ligi koja ti odgovara.\nLevat možda može u Levante 🤣\nMoze da se hvali jednog dana svojim unucima,kako je dva puta trenirao sa prvim timom reala.Nema sta,malo je falilo da prestigne Drentea,kao najveci promasaj igraca u istoriji penal madrida.Respect😂😂😂😂\nUjka Zit... Luka ne samo da može d se hvali kako dva puta trenirao sa prvim timom Reala nego da je još i postigao na treningu dva gola. Kako kom ali i to je uspeh ja sam samo bio na radaru Reala ali nisu me hteli ni da skupljam lopte.\nMoze da igra jedino za FK Levski iz Sofije🤣🤣🤣🤣\nBraco za Zidana. Ovaj em je nikakav igrac,em se ponasa kao neka zvezda,u ponasanju mu se vidi da ne zeli da slusa savete. Mars iz Reala.\nLivepul da je pametan uzo bi ga.\nIma on klub Fk Sofija


Faktor | Više od 50 posto hospitalizovanih zbog koronavirusa u RS-u ima tešku kliničku sliku\nViše od 50 posto hospitalizovanih zbog koronavirusa u RS-u ima tešku kliničku sliku\n11.12.2020. / 11:58\nUkupаn brој trenutno hоspitаlizоvаnih zbog koronavirusa u RS-u је 1.115, u UKC-u RS-a 384, а u općim bоlnicаmа 731.\nJelena Đaković - Dević, epidemiologinja u Institutu za javno zdravstvo danas je na konferenciji za novinare u Banjoj Luci izjavila je da više 50 posto hospitalizovanih ima tešku kliničku sliku i životno su ugroženi. Poručila je da je neophodno da se izbjegne grupisanje tokom praznika.\n- Ne želimo da se nađemo u situaciji da ijednom pacijentu bude uskraćena mogućnost liječenja - rekla je Đaković-Dević.\nBranislav Zeljković, direktor Instituta za javno zdravstvo RS-a, rekao je da se u RS-u bilježi nastavak nepovoljne epidemiološke situacije, odnosno da je procenat pozitivnih osoba u odnosu na testirane visok, kao i apsolutni broj pozitivnih na dnevnom nivou.\nZeljković je pred predstojeće vjerske i međunarodne praznike podsjetio da je važno da se poštuju postojeće obavezne mjere, podsjećajući građane da je nošenje maski obavezno na otovorenom i u zatvorenom, a kada su u pitanju ugostiteljski objekti dozvoljeno je skidanje maski samo pri konzumaciji hrane i pića.\nRekao je i da će od ponedjeljka, 14. decembra, biti korigovana cijena komercijalnog PCR testiranja sa 150 KM na 105 KM.\nKomentarišući donaciju doza vakcina protiv gripe Republike Srbije Zeljković je rekao da će Institut izvršiti distribuciju donihranih vakcina i da one neće biti naplaćivane građanima, a koristie se za kategorije stanovništva definisane pravilnikom o obaveznoj vakcinaciji pravilnikom i zdravstvene rednike izložene riziku.