Nasilje u porodici u Srbiji još se ne sankicioniše na nivou koji se očekuje, iako su u odnosu na ranije tužilaštva i sudovi efikasniji u procesuiranju ovog krivičnog dela, pokazuje istraživanje „Praksa sudova u procesuiranju krivičnog dela nasilja u porodici“, sprovedeno u sudovima u Beogradu, Novom Sadu i Nišu\nViše od 74 odsto žrtava su žene, a najćešće su u partnerskom odnosu sa nasilnikom, rezultat je istraživanja\nČak preko 95 odsto počinici nasilja u porodici su muškarci, a među pet odsto žena samo je jedna bila nasilna prema partneru, dok su ostale izvšile nasilje prema drugim članovima porodice\nRaste procenat nasilja prema deci u odnosu na prethodni period\nFizičko nasilje je dominantno, najčešći su udarci rukama i pesnicama po glavi i licu, žrtvi se često preti nožem, a jako je zastupljeno praćenje preko SMS prepiske i elektronske pošte žrtve, kaže istraživačica dr Vida Vilić\nDok je ranije samo 13 odsto nasilnika bilo u pritvoru, sada se pritvor izriče za 40 odsto\nPorodični nasilnici i dalje najčešće dobijaju uslovne osude\nProcesuiranje krivičnih dela nasilja u porodici još nije dostiglo efikasnost kakva se očekuje, iako tužilaštva i sudovi brže postupaju u odnosu na raniji period, a kazne koje se izriču nasilnicima još uvek su blage, jedan je od zaključaka istraživanja „ Praksa sudova u procesuiranju krivičnog dela nasilja u porodici“.\nDr Nevena Petrušić, jedna od autorki istraživanja, kaže da je bilo neophodno da se istraži kakva je sudska praksa u procesuiranju kriivičnih dela nasilja u porodici jer je poslednji put takvo istraživanje urađeno 2007. godine.\n-Povod za naše istraživanje kako sudovi procesuiraju krivičnih dela nasilja u porodici je u činjenjenici da je 2011. godine usvojena Nacinalna strategija za prevenciju nasilja u porodici i partnerskim odnosima, a dve godine kasnije Srbija je ratifikovala Konvenciju Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (Istanbulska konvencija). U tom periodu organizovan je niz stručnih skupova za edukaciju profesionalaca. Morali smo naučno da proverimo da li se nešto promenilo u sudskoj praksi- objašnjava Petrušićeva.\nOna dodaje da su rezultati ovog istraživanja dali svojevrstan presek aktuelnog stanja, a na osnovu kojeg mogu da se prate buduće promene u delovanju pravosudnih organa u sprovođenju novog Zakona o srečavanju nasilja u porodici koji je usvojen 2016.godine.\nNije zabeležen nijedan slučaj nasilja koje je samo psihičko\nDr Vida Vilić, jedna od autorki istraživanja „ Praksa sudova u procesuiranju krivičnog dela nasilja u porodici“, kaže su da su žene i dalje najčešće žrtve poriodičnog nasilja, čak u preko 74 odsto slučajeva.\n-Nasilje u porodici je i dalje rodno zasnovano jer su žrtve-žene u partnerskom odnosu sa nasilnikom. Muškarci su preko 95 odsto počinioci krivičnog dela nasilja u porodici, a među pet odsto žena samo je jedna bila nasilna prema partneru, dok su ostale izvršile prema drugim članovima porodice-kaže istraživačica, koja je sa koleginicama obradila 100 sudskih predmeta za krivična dela nasilja u porodici u sudovima u Beogradu, Novom Sadu i Nišu.\nOna dodaje da istraživanje pokazalo da je najveći broj nasilnika počinio osnovni oblik nasilja u porodici.\n-U odnosu na ranije je povećan procenat nasilja prema deci. Fizičko nasilje je dominantno, a najčešći su udarci rukama i pesnicama po glavi i licu. Često se žrtvi preti nožem, a neretko se čupa i ujeda. Pretnje i praćenje su jako zastupljenje, a često se prate i SMS prepiska i elektronska pošta žrtve-kaže Vilićeva\nRezultati istraživanja pokazuju da je fizičko nasilje najčešće, a samo u 16 odsto slučajeva nasilnik je i fizički i psihički zlostavljao žrtvu, dok nije zabeležen nijedan slučaj samo psihičkog zlostavljanja.\n-Najčešći motiv za nasilje je ljubomora, dugogodišnja netrpeljivost, osveta zbog neomogućnosti da viđaju zajedničko dete, rasprava oko novca i podele bračne imovine. Čak 40 odsto nasilnika je konzumiralo alkohol, a 10 odsto drogu. Alkohol je bio okidač za nasilje kod 60 odsto onih koji su pili, a samo u dva slučaja utvrđeno da je nasilnik bio neuračunljiv-objašnjava Vilićeva.\nNiški sud procentualno izrekao više pritvora za nasilnike od beogradskog i novosadskog\nAutorka istraživanja Vilić ocenjuje da je dobro što je porastao broj pritvora za krivična dela nasilja u porodici.\n-U istraživanju iz 2007.godine samo 13 odsto nasilnika je bilo u pritvoru, a rezultati ovog istraživanja su pokazali da je 40 odsto završilo u pritvoru. U Nišu je bilo 48 odsto pritvora, u Beogradu 46 odsto i u Novom Sadu 23,1 odsto. Češće određivanje pritvora pokazuje da sudovi problemu nasilja u porodici prilaze na mnogo odgovorniji način i pravilno sagledavaju opasnost o ponavljanja nasilja-konstatuje ona.\nPrema njenim rečima, može se primetiti da je povećana brzina postupanja u odnosu na ranije, ali da ona još nije na zadovoljavajućem nivou.\n-U 32 odsto predmeta od podnošenja krivične prijave do optužnog akta prošlo je do mesec dana. Međutim, u 20 odsto predmeta taj rok je od jedne do dve godine, a u devet odsto taj rok je od dve do četiri godine, što je nedopustivo dugo.To nam ukazuje da efikasnost tužilaštva u svim predmetima nije bila ista- navodi ona.\nVilićeva dodaje da je rad sudova bio znatno efikasniji jer je je čak u 33 odsto predmeta prvostepeni postupak okončan u roku od tri meseca.\n-Nedopustivo dugo od dve do četiri godine je trajao postupak u pet odsto slučajeva, a jedan sudski proces se vodio preko pet godina. Iako je u odnosu na ranije povećana brzina postupanja sudova, stepen efikasnosti nije ujednačen, niti je dostignut nivo kakav se očekuje u procesuiranju krivičnih dela nasilja u porodici-ocenjuje ona.\nNajkraća zatvorska kazna 48 dana, najduža tri godine i osam meseci\nAutorke istraživanja zaključuju da su kazne za krivična dela nasilja u porodici i dalje jako blage, ako se uzme u obzir društvena opasnost dela, kao i činjenicu da su počinioci, uglavnom, već činili nasilje u porodici.\n-U pravosnažnim predmetima koje smo obradile donete su 92 osuđujuće presude, jedna je bila oslobađajuća, a u pet je optužba odbijena. Nasilnicima su izrečene kazne zatvora, kazna zatvora sa primenom elektronskog nadzora, kazna zatvora koju će nasilnik izdržavati u kučnim uslovima bez primene elektornskog nadzora, kazna zatvora uz primenu elektronskog nadzora i mera bezbednosti, kazna zatvora i mera bezbednosti, uslovna osuda, uslovna osuda i mera bezbednosti, uslovna osuda sa zaštitnim nadzorom, mere bezbednosti, novčana kazna i uslovna osuda-kaže Vilićeva.\nMeđutim, ona upozorava da je među osuđujućim presudama najviše bilo uslovnih osuda, što je nastavak trenda od ranije.\n-Doneto je čak 36 uslovnih osuda, koje su i dalje dominantna krivična sankcija za nasilje u porodici. Ipak, sada je to znatno manje jer je u prethodnom istraživanju utvrđeno da je procenat oslobađajućih presuda bio skoro 67 odsto-kaže ona.\nVilićeva ističe da je najviše zatvorskih kazni izrečeno od šest do 11 meseci, najduža kazna je bilo tri godine i osam meseci, a najkraća 48 dana.\n-Trend blagog kažnjavanja nije se promenio. Ovakvoj kaznenoj politici doprinosi i činjenica da od izvršenja nasilja u porodici do izricanja presude protekne duži vremenski period, pa se često promene porodične prilike, kao i odnos žrtve prema nasilju-konstatuje ona.\nIstraživanje „ Praksa sudova u procesuiranju krivičnog dela nasilja u porodici“ realizovano je u Prvom, Drugom i Trećem sudu u Beogradu (50 sudskih predmeta), kao i sudovima u Nišu (25) i Novom Sadu (25 predmeta). Obrađeni su sudski predmeti iz 2014. I 2015. godine u procesima u kojima je završeno suđenje. U tom periodu u ovim sudovima bila su 762 optužna predmeta za krivična dela nasilja u porodici. Istraživanje su uradile dr Petrušić, dr Vilić i dr Natalija Žunić.\nOLAKŠAVAJUĆA OKOLNOST ZA NASILNIKA JE KADA SE KAJE ILI JE MLAD ILI IMA AKADEMSKU TITULU\nDr Vida Vilić kaže da se sudovi opredeljuju da olakšavajuće okolnosti budu faktor u odmeravanju kazni počiniocima krivičnog dela nasilje u porodici.\n-Najčešća olakšavajuća okolnost je što nasilnik delimično ili potpuno priznaje da je počinio nasilje. Često je to i kajanje, svest kod okrivljenog da je pogrešio, neosuđivanost, roditeljstvo, loše lične i porodične prilike, mladost, akademska titula… U jednoj presudi je navedeno da je nasilnik magistar i da je to olakšavajuća činjenica što je počinio nasilje-kaže ona.\nVilićeva ističe da se u presudama znatno manje pominju otežavajuće okolnosti, a u nekim predmetima se čak uopšte ne navode.\n-Najčešće otežavajuće okolnosti su ranije osuđivanost za druga krivična dela, ranije osuđivanost za krivično delo nasilje u porodici, osuđivanost za krivična dela sa elementima nasilja u porodici, činjenica da ranije presude nisu korigovale ponašanje osuđenog, kao i ranije prekršajno kažnjavanje.Nije dobro što se sudovi često po aumatizmu utvrđuju olakšavajuće i otežavajuće okolnosti, i ne vode računa da je svaka porodica specifična-konstatuje ona.


Ivana Španović Biografija – Poznati.info\nIvana Španović je rođena 10. maja 1990. godine u Zrenjaninu. Sa sedam godina je počela da se bavi atletikom kao i njena majka koja se bavila skokom u dalj. Prva je juniorka koja je osvojila zlatnu medalju na svetskom juniorskom prventstvu. Takođe 2008. je nastupala na Olimpijskim igrama, ali nije uspela da se plasira u finale. U junu 2010. godine je ostvarila lični rekord skokom od 6.78m tokom Evropskog prventstva u Beogradu. Smatra se za jednu od najlepših sportiskinja u Srbiji. Izabrana za najlepšu učesnicu Olimpijskih igara 2008. godine.


Centar nezadovoljan pisanjem eTrafike, tvrde da ne zloupotrebljavaju javne nabavke - eTrafika\nCentar nezadovoljan pisanjem eTrafike, tvrde da ne zloupotrebljavaju javne nabavke\n17/09/2019 2 min za čitanje\nRukovodstvo Centra za predškolsko vaspitanje i obrazovanje Banjaluka nezadovoljno je načinom na koji je portal eTrafika pisao o javnim nabavkama u ovoj instituciji, zbog čega je redakciji uputilo demanti.\nIako je naš portal i u tekstu „Zloupotrebljavaju nabavke: Plaćali 6.000 KM pranje auta, popravku televizora, uramljivanje slika…“ u potpunosti prenio stav Centra o spornom pitanju, između ostalog i navode koji se ponavljaju i u samom demantiju, mi ga u cjelosti objavljujemo, bez bilo kakvih intervencija uredništva.\nPodsjećamo, portal eTrafika nedavno je objavio da Centar za predškolsko vaspitanje i obrazovanje Banjaluka većinu javnih nabavki vrši putem direktnih sporazuma, pri čemu je vrijednost skoro svakog ugovora tačno 6.000 KM, koliko je gornja granica za ovakve tendere, prema Zakonu o javnim nabavkama.\nPrema podacima dostupnim na Portalu javnih nabavki, ova cifra se spominje kod pranja automobila, nabavke tepiha, popravke televizora, nabavke računara, HTZ opreme, igračaka, fotokopiranja i štampanja, nabavke pijeska, usluga održavanja sajta itd.\nPortal je u pomenutom tekstu objavio i da je nabavka PVC stolarije i ugradnja iste uočena na četiri različita direktna sporazuma, a svaki od njih iznosi 6.000 KM. Naime, rukovodstvo Centra je u dva dana, 26. i 27. decembra prošle godine, sklopilo direktnim sporazumom četiri ugovora, svaki vrijednosti 6.000 KM, sa Zanatskom radnjom “Braval” Saše Đekića.\nDa je Centar “školski primjer” kako se ne vrše javne nabavke potvrdili su nam i Igor Vukajlović iz Udruženja “Tender” kao i Damjan Ožegović, projektni istraživač Transparency Internationala.\nOpširnije možete pročitati na sljedećem linku:\nZloupotrebljavaju nabavke: Plaćali 6.000 KM pranje auta, popravku televizora, uramljivanje slika…\nCentar za predškolsko vaspitanje i obrazovanje BanjalukaJavne nabavke\nČesto mijenjanje vaspitačica zbunjuje djecu, a roditelje zabrinjava\nAnaliza utvrdila da je 88% javnih nabavki i 96% potrošnje rizično!\nRajko Kecman: Vlast smatra da još nije dovoljno opljačkala vlastiti narod\nBunt među trgovcima automobile: Optužuju UNO da pogoduje tvrtkama koje prodaju nova vozila\nPogodovanje Željeznica RS drugim firmama dovelo do višemilionskih gubitaka\nŠta je u pozadini “misterioznih” nestanaka carinskih kliješta u CI Gradiška?


Goran Vučković 09:43 23.09.2009\ndobrosavljevic_m 09:43 23.09.2009\nRe: Da demantuje? Pa to je njegovo opšte mesto\nNe bih se ovde naročito ušokirala.\nPredrag Azdejković 09:48 23.09.2009\nTebe baš puno boli što su te Boban i njegov suprug Adam skinuli sa Facebook liste prijatelja?!\nEvo ja sam te zadržao i obećavam da ću se založiti za tebe kod njih da te vrate... Nije kraj sveta.\nPredrag Azdejković 09:53 23.09.2009\nAko imate situaciju da u Organizacionom odboru Povorke ponosa većinu čine strejt osobe, koje su u maju mesecu izbacile GSA i učinile da se Queeria marginalizuje i sama istupi, a u javnosti šalje da će čuvati moralne norme, vraćati ljude koji dođu golišavo odeveni, obeležavati učesnike narukvicama duginih boja... onda je to meni dovoljan razlog da budem MNOGO besan do izbezumljenosti...\nGoran Vučković 10:11 23.09.2009\nProblem je što ovo sada malo izgleda kao "miting za Kosovo" - u kome lomiš svoje prodavnice i tuđe ambasade zato što ti je neko uzeo nešto što smatraš da je tvoje.\nPredrag Azdejković 10:37 23.09.2009\nDa li si ti moja neotuđiva ljudska prava usporedio sa otuđivom državnom teritorijom?\nParadu uopšte ne gledam kao svoju, posebno me ne zanima kao aktivistički pristup, ali imam problem kada Organizacioni odbor širi homofobiju i počne da me diskriminiše...\njohnny011 11:03 23.09.2009\nSa i bez\nEDIT: Stvarno, Peđa, mogao si da se smiriš koji dan, da se samo malčice strpiš, pa ih onda razvlači po medijima. Ovako, usred cele frke, ići sa ovakvim pričama je bezveze. Poentirao si za protivničku stranu. Autogol.\nGoran Vučković 11:05 23.09.2009\nNe nisam upoređivao tvoja neotuđiva ljudska prava sa otuđivom državnom teritorijom (iako oni kojima su otuđili imanja ili živote članova porodice ili prijatelja na Kosovu imaju verovatno neko mišljenje o otuđivoj državnoj teritoriji - ali bolje da ne idemo na tu stranu).\nPričam o tome da ova izjava Kuriru sa ciframa i babama na pijaci ne izgleda baš politički vrlo suptilna, a ima veliku penetraciju u delu javnosti koji nije baš naklonjen LGBT zajednici. Možda joj to nije bio ni cilj, ali nekako malkice izgleda kao sečenje svoje patke zainat selu (ne, ne upoređujem tvoja neotuđiva prava sa slobodom izvođenja hirurških zahvata na sebi).\ncorn mouth 11:06 23.09.2009\npa dobro, hoces li vec jednom reci ko je taj (ili ko su ti) imenom i prezimenom i imenom organizacije kojoj pripada, a ko je po tvom misljenju uzurpirao paradu?\nnismo svi upuceni kao ti.\nili ces da i dalje samo da insinuiras zaveru po tabloidima?\nangie01 11:08 23.09.2009\nda u Organizacionom odboru Povorke ponosa\nizvini- jel se tu isto doniraju neke pare?..ono ngo fazon,.imam projekat koji se uklapa u evropske vrednosti i tajrad?\nbuba_truba 11:25 23.09.2009\nIli ti - srpski mentalitet - najautentičniji (najsrpskiji) srpski brend.\nTužno i obeshrabrujuće.\nkamichak92 11:26 23.09.2009\nprvo sam mislila: izem ti drustvo u kome ni pederi nemaju ukusa; a sad vidim da nemaju ni politicke zrelosti.\nda, vaznije je da se oslobodis protektorata zlih strejt organizatora parade ponosa, nego da vidis sta treba ciniti povodom te zabrane okupljanja.\nnarcizam malih razlika, jebiga. pravi mrzak neprijatelj je drugi peder koji ne slusa cecu nego mecu. zato je tako kako jeste.\nPredrag Azdejković 11:31 23.09.2009\nne, radi se za na lepe oči i volonterski... (sarkazam za one koji to ne razumeju)\nPredrag Azdejković 11:33 23.09.2009\nmeni jeste... svako ima svoje prioritete i prioribate...\nkakva zabrana?! to što organizatori pričaju o zabrani je samo dobra fraza za donatorske uši...\nangie01 11:42 23.09.2009\nne, radi se za na lepe oči i volonterski...\npa zashto su onda iza takvog projekta stoje oni koji samo treba da inkasiraju-a nisu sushtinski zainteresovani za realizaciju istog,..njima je onda lako i da se nagode i pristanu da , eto bash nije moglo- za razliku od vas, kojima to nije sve jedno?\nadam weisphaut 11:49 23.09.2009\nJudea's People Front....\nkamichak92 12:02 23.09.2009\nmislis petty interests.\npa tu su sad dve mogucnosti.\nprva je da ti zaista nisi u stanju da razumes zasto se resenje kojim je odluceno o zahtevu organizatora skupa kvalifikuje kao zabrana - a ne kao prognoza, preporuka, dozvola ili nesto cetvrto.\ndruga je da si motivisan da ne razumes nesto tako jednostavno.\nu oba slucaja razgovor s tobom je cisto gubljenje vremena.\ndobrosavljevic_m 12:41 23.09.2009\nReče Peđa jednom: " Iako smo pederi, budimo Srbi"\ncorn mouth 13:39 23.09.2009\nPredrag Azdejković 13:57 23.09.2009\nDobro pogledaj ovu mapu:\nDa li misliš da Srbija ima dovoljno policajaca da obezbedi da se 500 ljudi prošeta ovom trasom 2 sata, pokupi u autobuse i nestane s lica mesta, dok huligani pokušavaju da probiju kordon, da gađaju ljude sa okolnih zgrada i ulica, a da policija ne sme da puca na njih? Budimo realni, to nije bilo moguće, osim ako ne verujemo u bajke.\n011-495 13:57 23.09.2009\nIma smisla to sto kaze P.Azdejkovic\ncorn mouth 14:09 23.09.2009\nima li nekoga da ovo artikulise tako da shvatim sta se ovim htelo reci, sta nije bilo moguce i koji stav se brani u odnosu na stavove iznete u gornjim komentarima\nDawngreeter 14:29 23.09.2009\nZeli da kaze da otkazivanje parade zbog nedovoljne sigurnosti nema nikakvog smisla ako se uzme u obzir da je u startu svima u organizaciji bilo ocigledno da se parada nije mogla zastititi. To se nudi kao argumetnacija da su paradu organizovali iz svoje koristi i da im nije zaista bilo stalo da se ona odrzi nego im je jos i laknulo kada su mogli da je otkazu na kraju.\nSa moje strane, ja bih napomenuo da kakvi god porivi organizatora bili, ipak ne mozemo zaobici cinjenicu da je efektivno policija otkazala skup svojom izjavom da ga ne moze zastiti.\nPredrag Azdejković 14:32 23.09.2009\nsta nije bilo moguce\nNije bilo moguće da se sve to desi a da neko ne pogine (policajac ili učesnik povorke)\nPredrag Azdejković 14:35 23.09.2009\nNe, policija je rekla premestite na plato ispred Palate Srbija (SIV)...\nU centru ima previše zgrada s kojih mogu da se gađaju ljudi...\nArgument da ispred Palate Srbije neće niko da ih vidi je glup, jer ih niko ne bi video ni u centru grada od 3 kordona policije.\nkamichak92 14:48 23.09.2009\nprvo jednu stvar da rascistimo.\novo pitanje koje si mi postavio nema ama bas nikakve veze s onim o cemu smo do sada razgovarali,\nto jest sa pitanjima da li je resenjem ministarstva skup zabranjen ili ne,\nda li su tvoji sitni komentari u medijima bili na mestu ili su direktno potkopavali cilj za koji se navodno boris, etc. takodje, ovo nema nikakve veze s tvojim insinuacijama da su neki ljudi pokusali da organizuju prajd iz cisto merkantilnih ciljeva, pa te ja necu pitati koji su izvori tvojih prihoda i ko finansira kviriju.\na onda ovo sto si me pitao.\nnije sporno da ova drzava ima monopol fizicke sile na vlastitoj teritoriji. dakle, nije sporno da je policija fizicki jaca od gomile bubuljicavih nedojebenih goluzdravaca sa prackama i bakljama. pitanje je samo politicke volje da se ta sila upotrebi. mi smo proteklih dana bili svedoci totalne konfuzije u glavi ivice dacica, koji sebe ocigledno percipira kao nekakvog profesionalnog pandura (ja mu taj kvalitet ne sporim), a ne kao nosioca politicke funkcije. dakle, policija moze da obezbedi daleko veci krug od nacrtanog, ali NECE to da ucini kada se na celu resornih ministarstava nalaze bezmudi dacic i ciplic.\nuostalom, gde to ima (osim ovde) da drzava prizna da ima neka veca sila od nje same na njenoj teritoriji, a da za to NIKO ne snosi politicku odgovornost?\nbaroniknez 15:28 23.09.2009\nsto bi se mi time bavili kada je policija zaduzena za posao obezbedjenja, drugm recima pogledaj ovu mapu:\nPredrag Brajovic 16:45 23.09.2009\n... pitanje je samo politicke volje da se ta sila upotrebi...\nДа будемо реални: у делу Владе, колико знам, та политичка воља је била изузeтно снажна. Но, компримисна Влада доноси и компромисне одлуке.\nkamichak92 17:55 23.09.2009\nДа будемо реални: у делу Владе, колико знам, та политичка воља је била изузтно снажна. Но, компримисна Влада доноси и компромисне одлуке.\na kada odluku donese - odluka je zajednicka.\nto je vladina odluka, a ne odluka dela vlade.\nkao sto je tadic predsednik srbije, a ne onog dela srbije koji je za njega glasao.\nbaroniknez 19:09 23.09.2009\nako dobro razumem ti da si bio na njihovom mestu odrzao bi paradu ispred palate Srbija? i koja je uopste organizacija pod nazivom "pravo pravo" koja je ucestvovala u organizovanju povorke ponosa?\nmrvicak 12:46 24.09.2009\nNa žalost nije samo to... (iako na žalost ima i toga - ali stvarno što kamicak rece - narcizam malih razlika i politicka nezrelost jesu ogroman problem)...\nElem, Dačić će celu priču sjajno iskoristiti (uz još par obrazovskih i inih kao neodobrenih okupljanja, pa će ih kao malo hapse blabla) da zabrani sva okupljanja u centru grada. (a pod geslom: eto da ne bude da smo homofobicni, a i da ne bude da smo protiv patriotskih snaga, vec u cilju ravnopravnosti cemo sva okupljanja u centru zabraniti!!!)\nA onda možemo slobodno da nastavimo da demonstriramo po kućama, kafićima, udaljenim parkovima i sl.\nTj. vrlo je ozbiljna pretnja da će ovo sve iskoristiti da maknu sve proteste od očiju javnosti... pa će nam tek tada preostati samo samosakaćenja i slični drastični vidovi privlačenja pažnje kao načina da se ukaže na bilo koji problem...\nkamichak92 20:28 24.09.2009\nda zabrani sva okupljanja u centru grada\nto ne moze cak ni po sumornom vazecem ustavu.\ndakle, to macku o rep.\nveci je problem ako je tacno da razni obrazi i ini nisu ni registrovani.\nako je tako, ne znam u cemu bi se sastojala zabrana (sve da se ustavni sud na nju i odvazi).\nbrisanje iz registra? pa oni i nisu u registru. oni su neformalna grupa.\ntreba krivicno goniti pojedince, sto pre. sve one koji su pretili nasiljem.\nzamajavanje oko zabrane je samo to - zamajavanje.\nPredrag Azdejković 22:21 24.09.2009\ni koja je uopste organizacija pod nazivom "pravo pravo" koja je ucestvovala u organizovanju povorke ponosa?\nNova organizacija nastala pre mesec dana...\nGoran Vučković 23:25 24.09.2009\nMora da im je Voda Voda bila uzor\nPredrag Azdejković 10:40 23.09.2009\nPoštovani dugari i drugarice,\nHvala na svim divnim (i onim drugim) komentarima na ovaj tekst. Drago mi je da je većina vas najpre bila voljna da sve ovo pričita a kasnije i da se promišljanjem pozabavi sa pročitanim. Takođe, veoma sam dirnut da je, između redova, shvaćena poruka teksta: da jedni druge zaslužujemo ma kakvi i ma ko da smo. Naravno, neke stvari se prihvataju brže, neke sporije, a neke neće biti prihvaćene ako se o njima ne priča. Naša je dužnost da ne budemo licemerni i da tražimo najviše za sve nas.\nNije lako biti gej, nije lako biti lezbejka, ali je još teže biti gej u SM fazonu ili lezbejka bajkerka :)\nTakođe, mogu (uslovno) da kažem da je lako biti hetero, ali da nije lako biti hetero-svinger ili hetero-sadistkinja.Na kraju, nije lako premostiti sve probleme koji se javljaju među macijama, verama i drugim mainstream situacijama u hetero svetu. Moje bivše komšinice su bile muslimanskog porekla, njihovi roditelji im nisu dozvoljavali da se zabavljaju sa Srbima, kada je moj rođak oženim Romkinju, cela familija mu je okrenula leđa. Nije ni to za zaboraviti - nije lako biti ni hetero kada si okružen matricama mržnje.\nKako god okrenemo, svi smo mi nečija deca: hetero, homo, bisex, fetišisti ili ne, šta god da smo - jesmo i dok god ne ugrožavamo druge - super smo.\nTakođe, iz ugla jedne male zajednice koju Queeria centar predstavlja, a i ja sa njom nekako, želim da naglasim da smo u okviru naših aktivinosti koje su veoma vidljive, do sada dali veliki zajednički doprinos nekoj našoj zajedničkoj viziji slobode. Dovoljno je da pogledamo bilo koji Queeria kalendar na njemu su i gejevi i lezbjeke, i bisex osobe, pa i fetišisti, ali i veliki broj naših heteroseksualnih prijatelja i prijateljica, koji imaju poroodice, koji su iza ideje slobode stali likom i imenom.\nI da ne bude zabune, nema isključivanja, svi radimo za istu stvar. Ali, važno je ko stvar pokreće. Ja, kao muškarac, pojedinca, mogu da osuđujem nasilje nad ženama, ali ja nisam silovana žena, nemam iskustvo, Isto i sa Romima, decom sa ulice, sa bilo kojom drugom ranjivom grupom - ali mogu uvek da stanem uz njih i da podržim. I to je nešto, i na tome hvala, svima vama koji stajete uz ovo što radimo.\nTnx to All vidimo se uskoro na lepim Queeria događanjima :)\nalselone 11:21 23.09.2009\nRe: Bobanov komentar\nPosle se cudite kada kazu da samo Srbi najbolje razumeju Srbiju i da samo Srbi treba da vladaju Srbijom.\nbaroniknez 12:50 23.09.2009\nbobane imas moju podrsku samo razdvoj problem nasilja od ostalih problema, to je vazno\nmrvicak 12:56 24.09.2009\nDragi Bobane, ja bih ovo puštala ko neki džingl - na tom nekom budućem radiju... ili gde god...do iznemoglosti - jer vrlo jednostavno i vrlo sažeto poručuje ono ključno - poruku ravnopravnosti i nenasilja.\nGoran Vučković 13:34 23.09.2009\nEmir Kusturica dao pro-LGBT izjavu\nKusturica je dao izjavu u vezi PP i homoseksualnosti koja meni izgleda nenadano pozitivna i vrlo blagotvorna za LGBT zajednicu. Lepo od njega...\nPredrag Azdejković 13:51 23.09.2009\nRe: Emir Kusturica dao pro-LGBT izjavu\nali miševi ostaju miševi\nbaroniknez 15:19 23.09.2009\nda stvarno - da li ce sada da dodje do sukoba u drugoj srbiji izmedju onih koji i dalje ostaju na istim pozicijama prema kusturici i onih koji ce uvaziti kusturicin odnos prema gejovima\nGoran Vučković 15:58 23.09.2009\nTo je problem onih koji se smatraju Drugom Srbijom i agende i svesti svakog od njih pojedinačno.\nJa razmišljam o efektu na one (kojih mislim da ima poprilično), koji imaju poverenje u Kusturicu kao "svetskog čoveka" (u smislu vrline), "Srbina" (takođe u smislu vrline ) itd, kada im on kaže da su to "naši ljudi, a ne ubačeni elementi" i da ima puno prijatelja homoseksualaca. Efekat ovoga je po meni uporediv sa efektom uspešno izvedene parade (tj. nije uopšte zanemarljiv u odnosu na uspešno izvedenu paradu) i mislim da je veći u pozitivnom smislu nego što je u negativnom bila Amfilohijeva "Sodoma i Gomora".\nMislim da LGBT zajednica duguje Kusturici priličnu zahvalnost za ovo.\nBili Piton 16:27 23.09.2009\nSlazem se, mada je mogao da iskoristi dobijen prostor da produbi tezu (umesto bitchinga o Bregovicu) ali poklonu koji pada s neba (sto ovo jeste) se u zube ne gleda.\nTreba sad videti da li je spreman da se naredni put angazuje i on, u smislu zvanicne podrske.\nmargos 16:40 23.09.2009\nProblemi često nastaju zbog očekivanja - zašto bismo uopšte gajili očekivanja od Kusturice i zašto bilo koga očekivanjima obavezivati?\nZar nije poenta da se radi dobro pa da ljudi požele da podrže i da se pridruže - mislim na ljude poput Kusturice i one koji nemaju političku ili profesionalnu obavezu da to urade.\nBili Piton 16:46 23.09.2009\nZar nije poenta da se radi dobro pa da ljudi požele da podrže i da se pridruže\nNaravno, ali to ne iskljucuje mogucnost da se pozovu na mogucu saradnju oni koji su se vec oglasili, manje vise sami od sebe, da ih niko nije pitao niti to od njih trazio.\nedit - dopada mi se jedna stvar koju je rekao za koju mislim da je znacajna - da su to "nasi" ljudi i da to nije nista "uvezeno" - to je nesto sto direktno u zube udara uobicajenim predrasudama u vezi sa citavom stvari.\nmargos 18:34 23.09.2009\nedit - dopada mi se jedna stvar koju je rekao za koju mislim da je znacajna - da su to "nasi" ljudi i da to nije nista "uvezeno" - to je nesto sto direktno u zube udara uobicajenim predrasudama u vezi sa citavom stvari\nDa, baš zato što je rečeno jednostavno i razumljivo svakom, pa i onom ko neće da razume.\nKap što je jedna lezbejka na optužbe, da će deca gledajući njih postati homoseksualci, rekla: 'Ja ceo život gledam oko sebe heteroseksualce, pa nisam postala hetero.'\nProsto, jednostavno, razumljivo.\nKao da su mnogi stvorili uslovni refleks pa već na reči 'diskriminacija, prava, tolerancija, edukacija....' viču 'ua' - u sebi ili naglas, svejedno je - važno je da ne čuju i ne žele da čuju. Svaka drugačije izgovorena istina, ima više šanse da dođe do njihovih glava.\nsybil 14:07 24.09.2009\nkusturica je veoma inteligentan. radi se o tome da je srpska db finansirala sve njegove filmove i on radi to sto mora radi, kostunica itakoto, u pitanju su interesi, ali zna on sta je dobro, a sta zlo.\nGoran Vučković 14:20 24.09.2009\nPa super, onda je rešen problem - svemoćna UDBA dobila zadatak da promoviše LGBT prava\nbaroniknez 18:20 24.09.2009\njel DB cita B92 blog?\n011-495 15:18 23.09.2009\nMozda bi se slika pomalo menjala kad bi se udruzenja homoseksualaca aktivnije ukljucila u javni zivot, tipa Rotari klubova, tj. pomaganje zajednici na lokalnom nivou. Bolesnima,starackim domovima, domovima za napustenu decu i sl. Mozda bi to pocelo da menja sliku o toj komuni kao zatvorenoj i "izopacenoj" na bolju.\nkleinemutter 21:53 23.09.2009\nod srca podrzavam da Vas svi vec jednom ostave na miru i puste Vas da zivite kako zelite, mozete i umete. I JA SAM SE VEOMA RAZLJUTILA ZBOG ZABRANE POVORKE.\nU ovoj zemlji niko nema prava sem onog ko ima lovu i mocne prijatelje. Ja imam dete koje su s.....i uporodilistu, dakle dete ometeno u razvoju, koje ima i epilepsiju i muku micim da mu obezbedim kvalitetnu negu, jer u nadleznim drzavnim institucijama takozvani terapeuti nece da se trude oko takvog deteta.\nU ovoj Srbiji biti na bilo kakav nacin drugaciji od vecine je veoma tesko i opasno po sopstveni zivot.\nMislim da se nas drug predsednik i svi Ministri prvi treba da pridruze paradi i pokazu da su demokratska vlast i vlast za svakog gradjanina ove zemlje bez izuzetka.\nznik 09:28 24.09.2009\nMarš ili parada\nNi prve parade (tačnije marševi) u SAD nisu bili golišave i provokativne. Tek kasnije je politički aktivizam zamenjen zabavom i šarenilom gay potkulture.\nU tom smislu mi je bilo potpuno logično zalaganje organizatora beogradske parade da se ona organizuje kao protestni marš, a ne kao opštepedersko veselje.\nJedino mislim da su organizatori ipak trebali prihvatiti promenu lokacije. Na konferenciji za štampu ona mala (Dragana ?) je govorila o slikama koje se šalju ostatku sveta, Evropskoj Uniji, itd. Zar nije bilo puno bitnije poslati sliku domaćoj javnosti? Da među nama postoji jedna mala grupa koju tuku, vređaju, šikaniraju samo zato što je takva rođena - a koja ima svoje ljudsko dostojanstvo i zalaže se za svoje mesto pod suncem.\nParada na Ušću bi verovatno malo omekšala opšte raspoloženje u Srbiji prema ovakvim manifestacijama (i LGBT populaciji kao takvoj), sledeće godine bi bilo lakše da se nešto što se već održavalo na Ušću preseli u centar grada.\nUmesto toga, kod organizatora je proradio onaj tipičan srpski gen (my way or highway) i završilo je kako je završilo.\nLGBT zajednica u Srbiji treba da pogleda istini u oči: ogromna većina stanovništva Srbije je protiv slobode seksualne orjentacije. Dobrom delu te populacije je ideja da se pederi gaze nogama i tuku palicama više-manje prihvatljiva i/ili razumljiva. Takvoj Srbiji, takvom narodu se onda servira priča o slobodi seksualne orjentacije kao nečem što je apsolutno normalno u SAD i EU, kao o nečemu što moramo obezbediti da bi bili deo EU, itd. Kao rezultat, ta i takva Srbija počne da veruje da je sve to ujdurma zapada sa ciljem da se uništi domaćinska Srbija. Da ste vi (tj. LGBT populacija u Srbiji) ili plaćenici Zapada - ili u najboljem slučaju zaraženi tom infekcijom koju je mrski Zapad posalo.\nMožda bi za početak bila dpbra ideja da se LGBT na neki način pomalo izoluje od tog zapadnjačkog imidža i pokuša da se afirmiše kao autohtona, domaća, organic, Product of Serbia sorta. Kao ljudi koji su u Srbiji svoji na svome, koji stotinama godina žive sa nama i među nama.\n011-495 22:30 26.09.2009\nRe: Marš ili parada\npitanje je sada..\njohnny011 11:56 25.09.2009\nLili Alen napušta muziku\nPevačica Lili Alen saopštila je da se povlači iz sveta muzike i da ne planira da snimi novi album, objavio je “New Musical Express” pozivajući se na informacije na pevačicinom blogu.\nLili Alen navela je da neće obnoviti ugovor sa diskografskom kućom “EMI”, a početkom meseca je izjavila da razmatra ideju da se posveti glumi.\n"Dani kada sam zarađivala od snimanja ploča su prošli", navela je Lili Alen na svom blogu.\nPevačica je pokrenula blog na kojem prikuplja poruke muzičara koji se protive muzičkoj pirateriji i ilegalnom kopiranju muzike s interneta. Među kolegama koji su je podržali su Gari Barlou iz grupe "Take That”, Džejms Blant i gitarista grupe "Radiohead” Ed O'Brajen.\nLili Alen je objavila dva albuma - "Alright, Still" (2006) i "It's Not Me, It's You" (2009).\nMeđu njenim hitovima su pesme "Smile", "LDN", "Fear", "Not Fair", "Fuck You" i "22".\nGoran Vučković 13:36 25.09.2009\nLili, Lili, pače moje malo\njohnny011 14:40 27.09.2009\nRe: Lili, Lili, pače moje malo\nHahahha, ovo skoro kao organizacija Povorke ponosa :)))


DEPO Portal podijelio gratis karte za predstave u Narodnom pozorištu: Evo ko su sretni dobitnici... | DEPO Portal\nNAGRADA VJERNIM ČITAOCIMA\nDEPO Portal podijelio gratis karte za predstave u Narodnom pozorištu: Evo ko su sretni dobitnici...\nDEPO Portal je u saradnji sa NP Sarajevo nagradio svoje vjerne čitaoce sa dva puta po dvije karte za pet predstava koje su na repertoaru ovog pozorišta od 3. do 11. novembra\nU Narodnom pozorištu Sarajevo u petak, 3.novembra, sa početkom u 19:30 sati, uživjate u kraljici opereta „Kneginja čardaša“ u sjajnoj izvedbi solista i Hora Opere NPS, uz učešće Drame i Baleta NPS i uz prtanju Sarajevske filharmonije, kojom će dirgovati Dario Vučić. Režiju potpisuje Amra Mehić.\nU subotu, 4. novembra, sa početkom u 19:30 sati, bit će izvedena drama "Sve se nekako preživi, osim smrti" u režiji Dine Mustafića, a po tekstu Ljubice Ostojić.\nGlavni protagonist ove predstave je Sarajevo u pozadini jedne sarajevske porodice koja živi svoj život, koja ima svoje gubitke, vijek trajanja, dok jedni dolaze drugi odlaze... Predstava otvara niz političkih, socijalnih i egzistencijalnih problema na univerzalan način.\nPodsjećamo da je predstava na nedavano održanom XVI festivalu bh. drame Zenica - Sarajevo 2017. osvojila 6 nagrada.\nPonedjeljak, 6. novembra, donosi nam dramu Harisa Pašovića nastalu u koprodukciji Narodnog pozorišta Sarajevo i East West Centra „Otkrivanje žene“. Predstava počinje u 19:30 sati.\n„Otkrivanje žene" je dramski tekst Harisa Pašovića, suvremenog pisca i redatelja koji na neuobičajen i sistematičan način primjećuje i analizira pojave u našem društvu. Sam dramski tekst je nastajao u toku procesa postavljanja predstave. „Otkrivanje žene“ razmatra egistenciju žene na Balkanu kroz vijekove.\nOvo je bitan komad ne samo za nas Balkance i Balkanke, nego i za sve žene svijeta. Danas postoji veliki broj žena koje vode države ili rade druge poslove koji su do sada smatrani muškim; postale se naučnice, sportašice, pilotkinje,... Žene su od statusa nižih bića postale emancipovane i izborile se za svoja prava.\nU srijedu, 8. novembra, u 19:30 sati, na sceni Narodnog pozorišta Sarajevo doajeni bh. glumišta Josip Pejaković, Zijah Sokolović, Vesna Mašić... za Vas će izvesti višestruko nagrađivanu predstavu po tekstu Gorana Stefanovskog, u režiji vrsnog Dine Mustafića, „Divlje Meso“.\nU subotu, 11. novembra, u 19:30 sati, na sceni NPS solisti i Hor Opere Narodnog pozorišta Sarajevo izvest će W. A. Mozartovu operu “Don Giovanni” u režiji Aleksandra Nikolića.\nDEPO Portal je u saradnji sa NP Sarajevo nagradio svoje vjerne čitaoce sa dva puta po dvije karte za pet predstava koje su na repertoaru ovog pozorišta od 3. do 11. novembra. Dobitnici karata su:\nKneginja čardaša: Vera Jakić, Lamija Čengić\nSve se nekako preživi, osim smrti: Jasmina Dervišević, Azra Bičević\nDivlje meso: Hedija Čustović, Hankija Škorić\nOtkrivanje žene: Amela Mujčinović, Admira Pijadžer\nDon Giovanni: Edita Kadrić, Damir Stojanovski


Kako biti roditelj malom jarcu? – MamaMe\nKako biti roditelj malom jarcu?\nJarčevi su po prirodi vredni i ne beže od preuzimanja veće odgovornosti. Mi ćemo vam dati ideje kako da najbolje angažujete svog odlučnog Jarca na osnovu vašeg astrološkog znaka 💫\nAko imate dete Jarca, ono će možda voleti da ima strukturu u svom svakodnevnom životu i voli da ima kontrolu nad svojim rasporedom. Vaše dete takođe može biti veoma ambiciozno i moglo bi mnogo da priča o tome šta želi da bude kada poraste, ili bi često moglo da napiše liste ciljeva koje želi da postigne. Kao njegov roditelj, možda ćete želeti da ga ohrabrite da sanja velike snove. Vaše dete će se truditi da uspe u onome za čime žudi, ali u isto vreme može da bude samo sebi najgori kritičar. Jarčevi mogu postati veoma samokritični zbog loše ocene u školi. Kako odrastaju, moraju da nauče da budu saosećajniji i da oproste sebi svoje greške, i da samim tim nauče da prihvataju poraz.\nKada je u pitanju njihov društveni život, može im biti potrebno dosta vremena da se opuste i zainteresuju za nove ljude. Možda se osećaju pomalo neprijatno u grupi dok njihovi vršnjaci ne zadobiju njihovo poverenje. Jednom kada vaše dete pusti nekoga unutra, ono je izuzetno lojalno i ozbiljno shvata svoje prijateljske obaveze. Iako je Jarac prirodni vođa, jedna stvar na koju će možda morati da pazi je da ne zapoveda drugima. Oni se drže visokih standarda, a to se može preliti u njihove odnose, uzrokujući to da budu previše kritični prema ljudima. Možda čak i ne shvataju da to rade, pa ćete možda želeti da pomognete svom detetu da postane svesnije.\nJarčevi uvek pokušavaju da poboljšaju svoje slabosti i postanu bolji. Može im biti teško se opuste i prepuste nečemu, jer je kod njih uvek prisutna neka kontrola. Takođe se guraju da postignu mnogo, tako da mogu biti vredni đaci u školi i dobijanje dobrih ocena će im biti od najveće važnosti.\nOni takođe imaju osećaj dužnosti i možda su odgovorni u kući, vole da rešavaju probleme drugih ljudi ili da se bave neophodnim poslovima. Imaju prirodno dobre liderske veštine jer se ne plaše obaveza i u stanju su da ostanu mirni pod pritiskom. Takođe vole da budu glavni i da naređuju ljudima.\nAko ste roditelj Ovan, Lav ili Strelac, vi i vaše dete se ponekad možete sukobiti. Vaše dete voli da se oseća sigurno i voli osećaj da je sve pod kontrolom. Sa druge strane, vi možda radije postupate hirovito i planirate u hodu. Vaš Jarac takođe može imati tendenciju da pređe preko svakog najgoreg scenarija koji mu se može dogoditi, i mogao bi smisliti razloge zašto ne bi trebalo nešto da preduzme. U stanju ste da mu pokažete kako da bude optimističniji i sigurniji, kao i da mu pomognete da prevaziđe načine na koje može sam sebe da sputava. Možda ćete želeti da izbacite svoje dete iz zone komfora tako što ćete ga ohrabriti da se prijavi za nove aktivnosti posle škole ili da isproba novi hobi. Pokazujte mu kako da testira nove stvari i da lepa iskustva u životu ne moraju, kao što on misli, da podrazumevaju kontrolu nad situacijom i poznat ishod. Naučite ga kako da živi u trenutku.\nI vi i vaš Jarac volite da budete glavni, tako da sukobi uglavnom tu nastaju. Ove osobine vas čine dobrim liderima, ali jedna lekcija koju možda naučite jedni od drugih je kako napraviti kompromis i pustiti drugu osobu da komanduje. Ako se osećate frustrirano, možda ćete uživati u zajedničkim smirujućim šetnjama ili na nekom putovanju.\nAko ste roditelj Bik, Devica ili Jarac prirodno ćete razumeti potrebu vašeg deteta za rutinom i strukturom. Možda ćete uživati u tome da mu pokažete kako da pomaže u kući, a mogli biste da se dogovorite oko zajedničkog obavljanja svakodnevnih zadataka. Takođe ste verovatno neko ko se pridržava određenog rasporeda i vaše dete će ceniti koliko ste dosledni. Dobri ste u tome da mu pomognete da se izbori sa praktičnim detaljima svog života, kao što su odlazak u krevet na vreme, biranje dobrih knjiga i televizijskih emisija u kojima će uživati ili mu pomažete u domaćim zadacima svakog popodneva. Pored toga, možda ćete želeti da mu pomognete da zamisli ciljeve ili da ga usmerite u tome kako da radi na sebi. Jako je važno da pokažete svom detetu da je prihvaćeno i da ga volite zbog srži njegovog bića. Važnost dajemo ovome iz razloga što će Jarčeva samokritičnost, ako mu ne pokažemo ljubav i pružimo podršku, da ga pretvori u nesigurne osobe umesto u bolje verzije njih samih.\nVi i vaše dete možete lako da budete pod stresom, jer ste oboje strogi prema sebi. Možda imate velika očekivanja od svog deteta, ali ono neće želeti da se oseća kao da vršite još veći pritisak na njega. Umesto da ukazujete na greške vašeg deteta, moraćete da iskoristite svoju saosećajnu i brižnu stranu kad je vaš mali Jarac u pitanju.\nAko ste Blizanac, Vaga ili Vodolija, vi i vaše dete verovatno pristupate životu na veoma različite načine. Možda ste dosta vremena u svojim mislima i sanjate o budućnosti, dok je vaše dete veoma fokusirano na ono što je pred njim i o čemu treba odmah da brine. Potreba vašeg deteta da ima određeni raspored može vas podstaći da se bolje organizujete. Vaš Jarac takođe može biti veoma ambiciozan, tako da možete da mu pomognete da nauči sve što treba da zna o bilo kom hobiju ili zadatku kojim žele da se bave. Možda ćete biti dobri u tome da im pružite materijal za čitanje ili da ga odvedete u biblioteku ili muzej. Aktivnosti koje angažuju dečiji um i uče ih nečemu novom biće prijatne za oboje.\nPored toga, možda ćete želeti da podstaknete svoje dete da bude društvenije. Možda mu je malo neprijatno u društvenim okruženjima i moglo bi mu trebati dosta vremena da se zagreje za nove ljude i započne nove odnose i prijateljstva. Možete mu pomoći tako što ćete organizovati žurke kod kuće ili prisustvovati raznim grupnim aktivnostima sa detetom.\nAko ste roditelj Rak, Škorpija ili Riba, vi pomažete svom detetu i učite ga kako da koristi svoju osetljivu stranu. Vaš Jarac može imati tendenciju da bude preterano kritičan prema sebi i svojim vršnjacima, pa ćete možda želeti da ga ohrabrite da razvije veće saosećanje i empatiju. Takođe biste mogli da mu pokažete kako da se otvori i priča o svojim osećanjima kada je uznemireno, jer bi njegova prva reakcija mogla biti da se ponaša kao da ga ništa ne muči. Jarčevi često mogu da deluju kao santa leda kada su povređeni, ne želeći sebe da razotkriju i pokažu koliko su ranjivi.\nVaše dete Jarac može da vas gleda kao nekoga čije ih prisustvo umiruje, jer imate puno razumevanja kada ima loš dan. Vi ste osoba kojoj može da se obrati sa svim svojim problemima, jer zna da ćete mu pružiti maksimalnu emocionalnu podršku. Možda ćete oboje biti povezani zbog činjenice da volite da pomažete drugim ljudima i da ste odgovorni za brigu o onima kojima je potrebna. Možda ćete uživati u zajedničkom volontiranju ili usvajanju kućnog ljubimca. Međutim, vaše dete ponekad može biti prilično zahtevno, što vas može iznervirati ako ste osetljivi. Možda ćete morati da budete puni strpljenja kada ste u blizini svog deteta, dok mu pokazujete da ne mora da naređuje ljudima oko sebe da bi dobilo ono što želi.


Subkulture u Britaniji 2. dio: Teddy Boys, Beatlesi i Stonesi\nVećina izvora navodi da su prvu subkulturnu grupu u Britaniji činili takozvani „tedi bojs" (Teddy boys). Postoje i neki drugi nazivi za pripadnike ove subkulture, na primjer „tedsi", „tediji" (Teds, Teddies). Prvi predstavnici ove grupe javljaju se početkom pedesetih godina dvadesetog vijeka, a sam termin „tedi bojs" prvi put se spominje u novinskom članku „Dejli ekspresa" (Daily Express) iz 1953. godine.\nNaziv ove subkulture (Tedi) nastao je kao skraćenica imena Edvard, jer je tadašnja omladina nastojala da se oblači u stilu koji je dominirao u edvardijanskom periodu (doba kralja Edvarda VII, 1901 – 1910. godine). „Tedi bojsi" pedesetih godina najčešće su nosili kapute i prsluke tamnih boja, olabavljene kravate koje su nazivali Mr B., po džez muzičaru Biliju Ekstajnu (Billy Eckstine) koji ih je nosio na nastupima, uzane pantalone visokog struka, cipele sa niskom petom, čarape jarkih boja koje su često namjerno ostavljali vidljivim. Frizure su obično bile srednje dužine, začešljane sa strane ili zalizane gelom, a nijesu rijetki bili ni dugi i gusti zulufi. Pripadnice „Tedi" pokreta nosile su drapirane jakne, espadrile, strukirane haljine, ponekad i slamene šešire.\nZa ovakav stil odjevanja trebalo je izdvajati prilično velike sume novca, ali je u poslijeratnoj Britaniji standard bio visok, tako da su „tediji" mogli pratiti tadašnju modu i stvoriti sopstveni stil oblačenja, što će kasnije postati odlika mnogih subkultura. Kao generacija mladih koja je odrastala po završetku drugog svjetskog rata, „tediji" su bili željni provoda i zabave, i nijesu se zamarali politikom i prilikama u zemlji, tako da su veoma često posjećivali igranke, išli u bioskope i na koncerte. Što se muzike tiče, važno je naglasiti da su „tedi bojsi", iako najčešće povezivani sa začetnicima rokenrola iz Amerike, postojali kao subkultura prije nego što je ta muzika postala popularna i opšteprihvaćena u Britaniji. U početku, tediji su slušali džez i skifl muziku (jazz, skiffle), da bi nešto kasnije prihvatili američki rokenrol koji je tada tek počeo da se razvija. Autori i bendovi koji su najviše uticali na ovaj pokret su: Bill Halley, Jerry Lewis, Bad Reputaton, The Flying Saucers, Crazy Cavan & The Rhythm Rockers, Black Cat Rebellion, Elvis Presley... Često su išli i na filmske predstave, jer su pedesetih godina u Britaniji bioskopi bili mjesta na kojim bi se mladi okupljali i družili. Tako su, tokom projekcije filma Blackboard Jungle u jednom bioskopu u južnom Lodnonu, počeli da prave nerede i uništavaju inventar bioskopa, što je rezultiralo intervencijom policije i pojačanog obezbeđenja tokom projekcija tog filma širom Britanije. To nije prvi put da su „tedi bojsi" pokazali destruktivnu stranu; pripadnici ove subkulture bili su optuženi za ubistvo jednog tinejdžera 1953. godine, a u žižu javnosti dospjeli su kada su učestvovali u neredima na Noting hilu (Notting Hill) i tom prilikom napadali doseljenike iz Indije. Ovakvi ispadi učinili su da „omladini obučenoj u edvardijanska odijela" bude zabranjen ulaz u pojedine bioskope i pabove, a takve zabrane će kasnije pratiti i pripadnike nekih drugih subkultura. Zbog tih zabrana „tediji" su vremenom osnivali svoje klubove i mjesta za druženje, od kojih je svakako najpoznatiji klub The Black Raven („Crni gavran"), koji se nalazio u ulici Bishopsgate Street u Londonu, i koji je zatvoren tek 1975. godine.\nIako je ova subkultura bila dominantna pedesetih godina dvadesetog vijeka, njen prvi preporod desio se u prvoj polovini sedamdesetih godina, kada je popularnost rokabili muzike vratila „tedi boj" stil u diskoteke, pabove i ulice Britanije. Početkom devedesetih godina dvadesetog vijeka, u sjevernom Londonu osnovano je udruženje pod imenom T.E.D.S. (akronim za The Edwardian Drape Society), koje ima za cilj da očuva originalni identitet, stil i vrijednosti ove subkulturne grupe. „Tedi bojs" - „edvardijansko bratstvo", bili su inspiracija za mnoge, pa su tako nastali fimovi kao što su The Teddy Boys, Le Notti dei Teddy Boys, I Teddy Boys della Canzone; kao i knjige The Teds, Diary of a Teddy Boy ...\nZa razliku od pedesetih godina, kada britanska muzička scena nije imala mnogo toga da ponudi a mladi Britanci su se okretali američkim izvođačima, šezdesete su donijele istinsku revoluciju u britansku muziku, društvo i omladinu. Dvije muzičke grupe, nastale početkom šezdesetih godina, koje su naznačile koliko će britanska muzička scena imati u budućnosti uticaja na mlade u Britaniji i širom svijeta su svakako The Beatles i The Rolling Stones. The Beatles, bend koji je nastao u Liverpulu 1960. godine, i dan danas važi za jedan od najuticajnijih bendova svih vremena. Njihovi brojni hitovi, kao što su Love Me Do, Yesterday, Please, Please Me, Help!, Let It Be i drugi postali su predmet obožavanja mladih širom Britanije, zbog tekstova koji su za temu imali ljubav, slobodu, sreću i mir, ali i zbog muzike koja je bila bliska i razumljiva tadašnjoj omladini. 1962. godine javlja se i pojam „Bitlmanija" (Beatlemania), kojim se označava fanatično obožavanje ove grupe; publika na koncertima, naročito ženski dio, frenetično bi vriskala i plakala od uzbuđenja kada bi Lenon (John Lennon), Mekartni (Paul McCartney) i ostali članovi benda izašli na binu, što do tada nije viđeno u Britaniji, i to je bio veliki šok za većinu konzervativnog britanskog društva. Mladi ne samo da su uživali u muzici „liverpulskih buba", kako su nazivali ovaj bend, već su se i trudili da izgledaju poput njih, pa su tada u modi bile takozvane „Bitls" frizure (uredna kosa srednje dužine, duge šiške začešljane sa strane), nosile su se kravate i elegantna odijela... The Beatles su bili jedan od prvih bendova koji su radili video spotove za svoje kompozicije, i tako postali jedan od začetnika čitave industrije muzičkih spotova. Bili su i prvi bend koji je izvodio stadionske koncerte, čime su otvorili vrata mnogim mainstream bendovima koji su željeli da pokažu koliko su popularni i zarade na publici puneći stadione širom svijeta. Zanimljivo je da su The Beatles imali ogroman uticaj i veliki broj fanova u Sjedinjenim Američkim Državama, naročito među članovima „hipi" (hippie) subkulture, a njihova pjesma Give Peace A Chance postala je prava himna među pacifistima i često se mogla čuti na protestima protiv rata u Vijetnamu. Za razliku od njih, The Rolling Stones, bend nastao 1962. godine, imali su mnogo direktnije i šokantnije tekstove, koji su za teme često imali slobodnu ljubav, (zlo)upotrebu opojnih droga, afirmisanje seksualnih sloboda i slično... Hitovi kao što su (I Can't Get No) Satisfaction, Angie, Pain It Black, Gimme Shelter i drugi donijeli su im ogromnu popularnost i desetine hiljada obožavaoca, a zanimljiv je podatak da „Stonsi", nakon 48 godina postojanja, još uvijek nastupaju širom svijeta predvođeni pjevačem Mik Džegerom (Mick Jagger) i gitaristom Kit Ričardsom (Keith Richards). Postojao je izvjestan rivalitet između ova dva benda, čijem su stvaranju uglavnom doprinijeli obožavaoci a ne sami članovi bendova, koji su čak i u nekoliko navrata sarađivali jedni sa drugima, a mnoge izjave članova oba benda govore o međusobnom odnosu:\n„...Uvijek sam imao puno poštovanja prema Miku i Stonsima..."\n„Kit je volio „Bitlse", veoma ga je interesovala njihova smjena akorda. Volio je i njihove harmonije, koje su nama uvijek predstavljale mali problem...″\n„Svirali smo u jednom malom klubu u Ričmondu, i vidio sam ih tačno ispred mene, to su bili oni – VELIKA ČETVORKA. Četvoroglavi monstrum. Nikada se nijesu razdvajali."\nMnoge kontroverze koje su pratile ova dva muzička giganta savremenog doba (javne izjave o konzumiranju droga, sukobi sa zakonom, suđenja, kritikovanje britanske policije, brakovi i afere sa mnogobrojnim ženama, Kit Ričards otkrio da je unio u sebe pepeo svog oca pomiješan sa kokainom, smrt jednog fana na koncertu „Stonsa" u Americi, misteriozno ubistvo Džona Lenona 1980. godine...) samo su doprinijele širenju njihovog uticaja i slave, a mnoge obožavaoce navele su da krenu putem svojih idola i od njih napravile prototip onoga što će se kasnije nazvati kontrakulturom.


Vašington zvaničnom notom obavestio Moskvu o istupanju iz Sporazuma o raketama - Sputnjik Srbija\n18:30 08 Decembar 2019\nVašington zvaničnom notom obavestio Moskvu o istupanju iz Sporazuma o raketama\n18:11 02.02.2019 (osveženo 21:37 02.02.2019) Preuzmite kraći link\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije saopštilo je u subotu da je dobilo zvaničnu notu od Stejt departmenta SAD kojom je obavešteno o odluci SAD da obustave svoje učešće u Sporazumu o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa i da započnu proceduru istupanja iz njega.\n„Za negativne posledice po arhitekturu međunarodne bezbednosti usled istupanja SAD iz Sporazuma o raketama srednjeg i kratkog dometa odgovoran je Vašington“, saopštilo je Ministarstvo.\nU saopštenju se dodaje da je Moskva u vezi s tim sporazumom pristala na mere transparentnosti koje su bez presedana, ali da su SAD ignorisale ili blokirale sve njene napore.\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije je naglasilo da se Rusija maksimalno potrudila da sačuva Sporazum i da je u više navrata pokušavala da podstakne SAD na profesionalni razgovor o tom problemu.\n„Vašington je istupanjem iz Sporazuma naneo novi razorni udarac na sistem kontrole nad naoružanjem“, naglasilo je Ministarstvo u saopštenju.\nSporazum o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa, Ministarstvo inostranih poslova RF, Stejt department, SAD, Rusija\n08/12 18:18Povećane šanse nadbiskupa sa Filipina da postane papa\n08/12 17:59Crna Gora spremila novi plan za brutalnu otimačinu svetinja Srpske pravoslavne crkve\n08/12 17:30Novi „leteći tenkovi“ iz Rusije pokazuju dokle je Vojska Srbije stigla\n08/12 17:13Nenad Popović ponovo na čelu SNP: Čitavo Kosovo je deo Srbije, i to nema cenu!\n08/12 17:00Kultna emisija Marine Rajević Savić „Dok anđeli spavaju“ /video/


PočetnaVestiBiznis ITBiznis IT vestiSprema se sočna tužba za Meta-u\n04.05.2022 13:01 | 0 Biznis IT\nPa neće moći tako gospodine Zakerberže uzvikivao bi Danilo Bata Stojković u nekom paralelnom univerzumu i alternativnoj verziji Balkanskog špijuna. Svima je već poznato da je naziv kompanije Facebook promenjen u Meta i da je svojevrsni bezobrazluk nazivati ovog posnulog giganta njegovim starim imenom.\nAli, čini se da je tokom rebrandiranja neko od čelnika ove kompanije zaboravio da proveri postoji li negde već jedan takav sličan logo. Kako se ispostavilo, postoji nego šta, i to kod kreatora Internet Computer blockchain tehnologije, kompanije Dfinity. Ova kompanija podnela je tužbu protiv kompanije Facebook jer tvrdi da logo njihove kompanije deli previše sličnosti sa novim logom kompanije Meta.\nKako se navodi u samom tekstu tužbe koja je podneta 29. aprila, “I Meta i Dfinity ciljaju istu klijentelu koja je u potrazi za novim tehnologijama i drugačijim korisničkim iskustvima.” Dakle, kompanija Meta, kojia želi da iskoristi NFT tehnologiju i drudge zgoditke koje donosi Web3 direktno ugrožava kompaniju Dfinity, pa sve to i sa veoma sličnim logom.\nA šta to tačno želi da postigne kompanija Dfinity? Pa, oni se trude da naprave decentralizovani blockchain pristup koji bi bio konkurencija trenutnom računarstvu u oblaku u kom su serveri u vlasništvu megakorporacija poput Google-a, Amazon-a, i drugih.\nDakle, kompanija Meta mogla bi se naći u ogromnom problemu, jer se čini da se Dfinity ne šali. Naravno, nema ovde dobrih i loših momaka, jer su ultimativno u pitanju korporacije čiji je jedini cilj privlačenje što većeg broja korisnika u svoj ekosistem i ostvarivanje profita od svega toga, piše Decrypt.\nMeđutim, izuzetno nam se dopada činjenica da će neko makar lupiti malu pecku porsnulomg gigantu koji je rešen da ceo svet tera put nekakvog metaverzuma. Pratićemo šta će se sve iz ove tužbe izroditi, a do tada sami procenite jesu li ova dva loga slična ili ne.


Naseljima sa manje od 10.000 ljudi IPARD će stopostotno finansirati infrastrukturu - AgroSmart\nNaseljima sa manje od 10.000 ljudi IPARD će stopostotno finansirati infrastrukturu\nU toku je izrada finalne verzije IPARD 3 programa za period 2021-2027. godine, za koji Srbija čeka zeleno svetlo Evropske komisije.\nU odnosu na još uvek aktuelan IPARD 2 program u okviru kojeg je srpska poljoprivreda na raspolaganju iz evropskog budžeta imala 175 miliona evra, dogodine, odnosno po usvajanju IPARD 3 programa, biće niz izmena i više para. Okvirni budžet iznosi 288 miliona evra. Republika Srbija se odlučila za sprovođenje sedam mera u okviru IPARD III programa, a na osnovu seta od 13 mera koje je EK stavila na raspolaganje državama kandidatima za članstvo u EU. Prvi pozivi iz IPARD 3 programa očekuju se 2023. godine.\nNovina u odnosu na IPARD 2 program jeste Mera 6 – Investicije u ruralnu javnu infrastrukturu. Ona bi trebalo da doprinese unapređenju infrastrukture, to jest poboljšanju kvaliteta života i uslova za razvoj poslovanja u ruralnim područjima. Ova se mera odnosi na investicije u sektorima vodosnabdevanja, kanalizacije, izgradnje i rekonstrukcije puteva, upravljanja otpadom i snabdevanja energijom. Korisnici Mere 6 biće lokalne samouprave koje će imati mogućnost da ostvare povraćaj od sto posto prihvatljivih troškova investicije. Jedinice lokalne samouprave koje će moći da konkurišu za stopostotnu podršku iz IPARD fonda su zapravo naselja koja imaju do 10.000 stanovnika. Takvih je 98 odsto naselja u Srbiji, navodi se u predlogu IPARD III programa.\nPored ove mere, potencijalnim IPARD korisnicima na raspolaganju će biti: Mera 1: Investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava, Mera 3: Investicije u fizičku imovinu koje se tiču prerade i marketinga poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva, Mera 4: Agroekološko-klimatske mere i mera organske proizvodnje, Mera 5: Sprovođenje lokalnih strategija ruralnog razvoja – Lider pristup, Mera 7: Diverzifikacija poljoprivrednih gazdinstava i razvoj poslovanja i Mera 9: Tehnička pomoć, kao mera za jačanje kapaciteta i pružanje podrške u spovođenju IPARD 3 programa.\nKada je o Meri 1 reč, za koju je dosad vladalo najveće interesovanje poljoprivrednika novina je da će minimalni iznosi podrške koju iz IPARD fonda mogu da dobiju poljoprivredna gazdinstva, tj. njihovi nosioci (poljoprivrednici, zadruge, mala i srednja preduzeća i preduzetnici) umesto 5.000 evra iznositi 20.000 evra.\nPrema saznanjima Agrosmarta predlog je da se u Meru 1 uvede i sektor ribarstva – za one koji će na kraju investicije imati kapacitet 10 tona ribe godišnje.\nPredlog je i da se u sektoru žitarica i industrijskih useva izjednače kriterijumi za nabavku traktora, mašina i mehanizacije i izgradnju objekata. To znači da će i za traktore i za mašine i za izgradnju objekata moći da konkurišu oni koji u gazdintvima imaju 50 do 100 hektara žitarica i industrijskih useva. Proizvođači hmelja moći će da konkurišu ako imaju dva do 100 hektara. Trebalo bi da se i doradni centri za seme uvrste kao korisnici IPARD podrške u sklopu Mere 1.\nIPARD 3 programom planirane su promene minimalnih proizvodnih kapaciteta stočara koji mogu da konkurišu za podršku. Tako će u sektoru mesa minimalni kapaciteti biti 40 goveda (umesto sadašnjih 20), 40 krmača (umesto sadašnjih 30), 200 ovaca i koza (umesto 150), 300 tovnih svinja (umesto 100), 5.000 brojlera (umesto 4.000). Uvešće se najverovatnije i investicije za ćurke – od 1.000 do 10.000 grla, te za guske, od 300 do 3.000.\nU sektoru mleka predlog je da se poveća minimalni broj mlečnih krava sa 20 na 50. U sektoru voća i povrća trebalo bi da se finansiraju investicije vrednije od 50.000 evra, umesto da kriterijum budu raspoložive površine.\nNajveća novina za Meru 3 je da će se uvesti sektor prerade ostalih useva. Najmanji iznos podrške iz IPARD fonda za ovu meru (prerada poljoprivrednih proizvoda) biće 20.000 evra, a najveći 1.300.000 evra. U okviru Mere 3, dok traje IPARD 3 program, korisnik može da dobije podršku od 2.500.000 evra.\nTakođe, na osnovu sprovedene analize za Meru 7, pored ruralnog turizma, u sklopu IPARD 3 programa u planu su novi sektori i to: direktna prodaja poljoprivrednih i lokalnih proizvoda i sektor uslužnih delatnosti u ruralnim područjima.\nZa period od 2014. do 2020, kroz IPARD 2 program pomoći od 175 miliona evra, do sada je odobreno 725 projekata sa ukupnim iznosom podrške od 63,3 miliona evra.\nipard ipard 3 ruralna infrastruktura traktori


31. Jula 2013. Arhiva Visoko.co.ba\nVladavina zakona je osnovni princip demokratije pod kojim se podrazumijeva da svaki član društva, čak i vođa, mora slijediti zakon. Da pojednostavimo, Zakoni trebaju biti jednaki za sve, pa i za one na vlasti.\nNažalost postoje primjeri koji ne idu u prilog ovakvih definicija, od kojih su neki bili evidentni i na 9. sjednici OV Visoko.\nKlub vijećnika SBB ukazivao je na niz zakonskih propusta, nepravilnosti i kršenja Statuta i Poslovnika OV. Što se u konačnici odrazilo i na način glasanja.\n1. Nacrt o reformi javnog sektora, a zatim i Prijedlog smjernica reforme javnog sektota općine Visoko koji je uslijedio, nismo podržali iz više razloga, od kojih su neki i izneseni na samoj sjednici OV.\n– Mišljenja smo da reforme treba donositi, treba mijenjati stvari, ali samo u onim JP i JU koje posluju s gubitkom. Ne mora značiti da reforme pod svaku cijenu moraju uroditi plodom. Iz tog razloga postoje mnoga studiozna istraživanja, analize, pokazatelji i rad pa tek slijede reforme. Međutim, izhitrenost i žurba stavljanja ove tačke na dnevni red, smjena Nadzornih i Upravnih odbora, kao tačka koja je nametnuta i zbog koje smo napustili 5. sjednicu OV zajedno sa SDP I BPS, jer nisu uvažili naše sugestije da se o tome raspravlja na idućoj sjednici. Ne usvajanje izvještaja o radu za onih JP I JU koje posluju sa dobitkom, bez ikakvog pojašnjenja i argumenata, naravno izaziva sumnju u opravdanost ovakvog čina.\n– Ne uvažavanje mišljenja struke, imali smo zahtjev od strane direktora JKP Visočica koji se javno obratio vijećnicima da se ne usvoje ove Smjernice navodeći razloge tehničke prirode koji su kočnica i da ne postoje uslovi za provođenje na terenu. Podjela na tri sektora, još dodavajući upraviteljstvo, kao i zadatak da se mora krenuti sa razdvajanjem otpada (tipa da građani razdvajaju smeće tokom bacanja), ne postojanje deponije, eko redara itd. Tu su mnoga pitanja na koja odgovori tipa OVAKO na papiru ne smatramo valjanim razlogom za ovakav način reformisanja ovog preduzeća\n– Predlaganja stečaja JKP Gradska groblja, za čiji položaj je upravo kriva prethodna vlast iz iste garniture. Velika potraživanja koja ima ovo preduzeće nisu samo od većih dinstanci, već i od same općine kao osnivača. O tome se nigdje ne pominje kako pomoći preduzeću da prevaziđe i sanira postojeće stanje.\n2. Evidentna težnja da se ugasi Veterinarska stanica, dok TV Visoko koja ne opravdava trošenje buđetskih sredstava, se daje po ko zna koji put šansa. Težnja da se spoji JU Gradska biblioteka i JU Centar za kulturu i edukacju u jedan subjekt je neizvodljivo zbog različitih izvora finansiranja. Formiranje novih muzeja kada znamo kako i ovaj teško opstaje itd. Smjejernice ne navode finansijske i dr. pokazatelje, ne vode racionalizaciji, već dodatnom trošenju sredstava formiranjem novog JP za upravljanje općinskom imovinom, pravdajući da službe u općini nisu se dobro odnosile prema općinskoj imovini (pa gospodo natjerajte ih da rade svoj posao za koji su plaćeni). Povećanje buđeta za plate koji je usvojen za 2013. god, je sigurno dobar argument.\n3. Prijedlog odluke o izgradnji, upravljanju, korištenju, zaštiti i održavanju mjesnih vodovoda, smo bili spremni podržati, ali bez prve stavke člana 15., koji nema uporišta u zakonu, kao što je i obrazložila vijećnica u podnesenim amandmanima. Mišljenja smo da se treba više bazirati da svi građani dobiju vodu i projekte s tom svrhom, a ne da se samo postojeći, odnosno izgrađeni vodovodi daju na upravljanje JKP Visočica, na osnovu kojih će se ostvarivati velika dobit nauštrb građana koji su godinama izdvajali vlastita sredstva za izgradnju vodovoda i koji će na kraju plaćati veću cijenu vode.\n4. Način rada OV često puta nije u skladu s Poslovnikom.\nKršenje člana 53.\nVijećnicima se s pozivom dostavlja prijedlog dnevnog reda, odgovarajući materijali i izvod iz zapisnika sa prethodne sjednice.\nDio materijala za ovu sjednicu smo dobili u srijedu, dio u petak, dok neke čak i pred početak same sjednice, što je i ujedno jedan od razloga kašnjenja podnesenog našeg amandmana na dopunu Prijedloga odluke o imenovanju predsjednika, zamjenika predsjednika i članova stalnih radnih tijela. S obzirom da nije tolerisano naše kašnjenje Komisija za izbor i imenovanje se o istom nije trebala očitovati, jer amandman nije stavljan na razmatranje. Smatramo da isti uslovi i fleksibilnost se moraju odvijati dvosmjerno, a ne samo jednosmjerno.\nKršenje člana 159\nVijećnik može tražiti usmeni odgovor na samo jedno usmeno izneseno vijećničko pitanje koje treba biti kratko i precizno.\nVijećnica Nevzeta Begić je postavila pitanje predstavniku Službe za prostorno uređenje, imovinsko-pravne, geodetske, stambeno-komunalne poslove i zaštitu okoline.\nŠta je sa predračunom koji u saradnji sa JKP Visočica je trebao biti izrađen za postavljanje kanti za smeće, kao jedan od zaključaka na podnesenu inicijativu, odnosno zbog čega iznova nije dobila odgovor na ranije postavljeno vijećničko pitanje kako je i obećano.\nPravdanje člana 160\nIz opravdanih razloga Općinski načelnik ili drugo ovlašteno lice mogu zatražiti da se davanje odgovora po određenom pitanju odgodi za narednu sjednicu OV.\nU smislu da ne čitamo Poslovnik je neargumentovano, jer je upravo vijećnica upoznata s tim članom i pozvala sa na njega navodeći da je već jednom iskorišteno od strane predstavnika Službe na prethodnoj 7. sjednici.\n(Uvid u Zapisnik 7. sjednice)\nVijećnica Nevzeta Begić zadovoljna je odgovorom na vijećničko pitanje vezano za uređenje stajališta javnog autobusnog saobraćaja, posebno na autobusnom stajalištu u D. Moštru, B. Mahali, Dobrinju i dr., dostavljenim od Službe za prostorno uređenje, imovinsko-pravne, geodetske, stambeno-komunalne poslove i zaštitu okoline. Vijećnica je takođe ukazala na povredu člana 161. Poslovnika Općinskog vijeća koji se odnosi na rokove za davanje odgovora na vijećnička pitanja, s obzirom da nije dobila odgovore na dva ranije postavljena pitanja. O razlozima nedostavljanja odgovora, dodatna pojašnjenja dala je Nidžara Hadžiomerović, pomoćnica načelnice, uz komentar da će odgovori biti pripremljeni za narednu sjednicu Općinskog vijeća.\nKršenje člana 161\nOdgovor u pisanoj formi u pravilu, dostavlja se predsjedavajućoj OV u roku 15 dana, a taj rok ne može biti duži od 30 dana.\nPredsjedavajuća OV dostavlja odgovor vijećniku na prvoj narednoj sjednici OV.\nEvidentno je kašnjenje, na neka postavljena pitanja sa 4. i 5. sjednice nismo još dobili odgovore.\nŠto se tiče toka sjednica i održavanja reda na istim:\nKultura slušanja je na niskom nivou, kao i kultura vođenja dijaloga, često dobacivanje i uključivanje u raspravu bez odobrenja, nejednaki aršini za predložene zaključke (prijedlozi opozicije se rijetko uvrštavaju na glasanje), pokušavaju se ubaciti tačke na glasanje koje nisu na dnevnom redu, dugi politički govori, čak imamo dobacivanja od strane onih koji nisu vijećnici.\nKršenje Zakona (Zakon o privrednim društvima)\n– Član 264\nPredsjednik ili član nadzornog ili upravnog odbora društva sa većinskim državnim kapitalom ili institucije, ne može istovremeno biti predsjednik ili član nadzornog ili upravnog odbora drugog društva ili institucije.\nNa grubo kršenje zakona ukazivali su vijećnici Vahid Ramić, na Prijedlog rješenja o imenovanju predsjednika Upravnog odbora JU “Dom zdravlja” Visoko na kraći period i Jasmin Omanović na prijedlog odluke o kriterijima za imenovanje predsjednika Upravnog odbora. Čl. 2., stav 5. kandidat ne smije biti član ni u jednom upravnom, odnosno nadzornom odboru ustanove, zavoda, odnosno privrednog društva sa većinskim državnim kapitalom. Predloženi kandidat je član nadzornog odbora JP Visokogas što je svjesno kršenje zakona.\nZa kraj (STATUT OPĆINE VISOKO)\nVijećnik vrši svoje dužnosti prema svom slobodnom uvjerenju, a na dobrobit svih građana općine. Vijećnik se u javnom životu treba ponašati u skladu sa etičkim kodeksom za vijećnike OV i Općinskog načelnika. Vijećnik odgovara za ustavnost i zakonitost akata koje donosi OV.\nMeđusobni odnosi OV i Općinskog načelnika zasnivaju se na principima međusobnog uvažavanja i saradnje, uz pojedinačnu odgovornost za ostvarivanje vlastitih nadležnosti i zajedničku odgovornost za funkcionisanje i razvoj općine.\nDEMOKRATIJA JE SISTEM VLASTI U KOJEM KONAČNA POLITIČKA MOĆ, ILI SUVERENITET, PRIPADA NARODU, BILO DIREKTNO ILI PUTEM IZABRANIH PREDSTAVNIKA. DEMOKRATSKI SISTEMI SU ZASNOVANI NA PRINCIPU DA JE VLAST POSTAVLJENA KAKO BI SLUŽILA NARODU. UKOLIKO VLAST PRESTANE ŠTITITI GRAĐANE, ONI IMAJU PRAVO DA NAPRAVE PROMJENE U VLASTI PREMA UNAPRIJED UTVRĐENIM PROCEDURAMA.\nMogućnost vladara i drugih pojedinaca da vladaju po svojim nalozima i željama, stavlja ih iznad zakona što se direktno kosi sa osnovnim principom demokratije gdje svaki član društva, čak i vođa, mora slijediti zakon (Ustav BiH).\nNIKO NIJE IZNAD ZAKONA!\nOd navijačke skupine do udruženja građana\nNi pet mjeseci nakon što su osvojili novčane nagrade na takmičenju iz matematike učenici nisu dobili obećane nagrade


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Oglas koji je šokirao Beograd: Traži se recepcionar za platu od 17 hiljada evra\nOglas za posao je mnoge ostavio u neverici\nBarem tako stoji u oglasu koji je postavila ambasada Australije u Srbiji. Naime, oni su otvorili dve radne pozicije, za koje se možete prijaviti do 2.oktobra, a za koje su godišnje plate 17 hiljada evra. Doduše, probni rad traje 6 meseci, a nudi se ugovor na godinu dana, piše "Srbija danas".\nInače, oni traže recepcionera, kao i radnika u finansijama. Ono što može da bude razočaravajuće je što u oglasu za recepcionera jasno stoji da se traži zamena za radnicu koja je na porodiljskom odsusutvu. Posao radnika u finansijama nudi, nakon probnog rada, mogućnost angažovanja na neodređeno.\nKoliko treba para za jedan dan u Beogradu?\nOni traže osnovne IT veštine, znanje engleskog i organizovanost.\nUslovi za recepcionera koji zarađuje 17 hiljada evra godišnje\n* sposobnost da primereno organizujete javljanje na telefon i ostale obaveze recepcionera u ambasadi\n* ponudite primer vašeg dobrog rasuđivanja i komunikacijskih sposobnosti, uključujući pregovaranje i konsultaciju, da biste rešili izazovnu situaciju ili neki teži projekat\n* sposobnost da dostavite jasne, precizne rezultate, savete i izveštaje i to na vreme. Morate da budete sposobni da odredite prioritete, pokažete incijativu, uhvatite se u koštac sa kratkim rokovima i postignete rezultate\n* poznavanje Worda, Excela...\n* test engleskog\nUtorak 22.09.2015. 19:45


Spisak srpskih rasa pasa\nTema: Spisak srpskih rasa pasa\n22.04.2008., 21:24 #1\nMalo sam smoren svim onim rasama trulih zapadnjaka na svakom koraku, hajde da vidimo koje rase mi imamo, koje psi su vekovni pratioci ljudi na ovim terenima sve do juče....\nMislim da posebna tema o srpskim rasama treba postojati na forumu, informativna je i može biti korisna, a nema je.\nNajbolje je navesti ime rase, i postaviti fotku predstavnika. I tako izlistati sve naše rase.\nNaravno, one ne moraju biti priznate, bitno je da mi znamo koje su.\nSvako ko želi da da svoj doprinos temi je dobrodošao.\nRe: Spisak srpskih rasa pasa\n1.Šumski pas, Zmaj, Silvan\nRed je da krenemo od njega.\nNaša najstarija rasa, i jedna od najstarijih rasa u svetu uopšte, a ujedno i najkontraverznija.\nNastao je negde u 6. veku (!) i povezan je sa srpskim viteškim redom, Redom Crvenog Zmaja. Diskutabilno je da li rasa još uvek postoji, zna se da je sistematski uništavana tokom tajnih ratova raznih masona, i da iskorenjivanje crnog gena u šarplanincima, odnosno crnih štenadi, nije bila proizvoljna odluka.\n22.04.2008., 21:53 #3\n2. Srpski gonič\njednom rečju, prelepa rasa....\n22.04.2008., 22:01 #4\n3. Planinski gonič\nDoduše, Crnogorci ga svojataju i nazivaju Crnogorskim planinskim goničem, ali rasa je nastala u severnom delu Crne gore, gde žive Srbi i gde se smatra da su Crnogorci Srbi, i taj deo nema neke veze sa otcepljenjem CG, tako da je ovo ipak naša, srpska rasa...\n23.04.2008., 18:05 #5\n24.04.2008., 10:45 #6\nDoduse jako retka , i jos nije priznata rasa , ali se radi na tome .\nVojvodjanski Pulin .\nSliku nemam , jer me mrzi da trazim .\n24.04.2008., 10:49 #7\nspparow jeli to ova pas?\n24.04.2008., 15:53 #8\nTo je taj i da ne poverujete, jako je popularan u planinskim krajevima gde ima vukova, recimo na Gocu ih ima nekoliko.\n24.04.2008., 17:47 #9\nMoj drug ima jednog vec 7 godina,divan je\n24.04.2008., 23:06 #10\nJa ne znam koliko je star Cigo, taj prvi muzjak van Sumskog gazdinstva Goc, samo znam da je svim komsijama odrana farba na kolima, onako, sa sve tragovima njegovih zuba i da sam cak i ja samo pricala s njim iz daljine. Ima dobrih 80-tak cm u grebenu i tako dostojanstveno deluje...\n25.04.2008., 00:51 #11\nVojvođanski pulin je mnogo niži...\n25.04.2008., 10:27 #12\njeste nizi, moj otac je odgajivac radnih pulina i skoro sam jednom prijatelju poklonio stene i covek sad ne moze da zivi, veterinari ga smaraju da i njima nabavi stene a on ne moze da veruje koliko su pitomi i intelegentni\n25.04.2008., 10:30 #13\nevo ga stene koje sam poklonio drugaru\n25.04.2008., 10:32 #14\n25.04.2008., 10:34 #15\nevo visine odrasle kujice vojvodjanskog pulina, a zve se citra\n25.04.2008., 10:44 #16\nevo jos jedne slikice pa da vas ne podavim i ne smaram\n25.04.2008., 22:18 #17\nMa Cigo je neki planinski hibrid, odrastao na kaloricnoj hrani da bi mogao da se izbori sa vukovima. Znam da ne bi smeli da budu ni preveliki ni agresivni, jednostavno su ga okolnosti tako "nakrivo" formirale. Mada. koliko se secam, postoje dva tipa sto se tice visine?\n25.04.2008., 23:29 #18\nDragojlo svaka cast na ovoj temi, posebno mi se svidje sto si pomenuo Silvana- Zmaja. Malo ljudi gotovo niko i ne zna o postojenju te prastare Srbske rase. Iskreno sam se iznenzdila kad si je spomenuo, jer o Zmaju se prica tek na par sajteva. Postoji citava mitologia vezana za tu rasu.Sto se tice nastanka, to da ej nastao u 6 veku nije tacno, ocigledno vezuju nastanak rase sa nastankom Srba.Tj mi smo na Balkan pali sa Marsa u 6 veku sa uredjenom drzavom kraljevima ....da ne davim, tako da su nastanak rase Zmaj vezali za to doba.Tacnije je da rasa potice mnogo vekova pre nove ere, pas kog su Srbski vladari , vitezi, plemstvo u opste vodili u bitke, koji je svojim izgledom plasio neprijatelja.O njemu su ispevane pesme ili se spominje u nekim stihovima kao verni pratilac svog gospodara.\nSta mislis odakle nama da je pas najbolji prijatelj i veran ko pas.O Zmaju ima da se pise ,ali cela prica o njemu je obavijena velom misterije i malo se spominje.Oni koji cuvaju zmajeve tzv. zmajari ni ne zele da o tome govore niti ce ikada reci da cuvaju Zmaja.\nPo Srbskoj mitologiji Silvani su dar od Boga, da bi nas vezivali sa vukovima.Ovo ima i siri opis samo mislim da nije za ovaj forum.\n26.04.2008., 11:08 #19\nda vidite sta smo moj suprug i ja nasli i ocuvali. Naime, nasli smo tri mala steneta tek rodjena dan-dva. jos im zatvorene oci i usi, puze i cijucu. Iz drustva za zastitu zivotinja ih nece kazu da ih ostavimo pored kontejnera. i tako mi odlozimo put na more, od nistatin kapi napravimo cucle i hranimo ih impamilom. Dva nisu mogla bez majke uginula su a jedno je jos uvek sa nama. Sada ima godinu i osam meseci. Ali ispostavilo se da je ona lovacki ker- trobojni gonic i cak stavise mesana je sa pticarem sto lovci jos vise cene. Sada nas svi jure pitaju gde smo je uzeli, jel je prodajemo, imamo li stence, vec prave spiskove za njene stence. Svi se otimaju.\nEvo poslacu vam slike (ako se snadjem jer sam nova ovde) ops:\n26.04.2008., 12:42 #20\nJao pa ovo ce da potraje. nikako nece da ih ucita. Nadam se da cu uspeti u toku dana\n26.04.2008., 13:36 #21\n26.04.2008., 13:44 #22\nUspela sam. Evo nase bubika sa mesec i po dana.\nPokusacu da stavim i sadasnje slike\n26.04.2008., 14:00 #23\nEvo je Bubi pre 8 meseci\n26.04.2008., 18:35 #24\na sop? srpski odbranbeni pas?\njedna prelepa rasa, weoma jaka i welika, dobijena mesawinom wuka...\nps:mislim da je Tito imao Zmaja-Silwana.... pozz\n26.04.2008., 18:38 #25\nSrpski Pastirski Pas, i njega sam zaborawila, i on je nas!!!\nAutor hulahopka u forumu Zanimljivi sajtovi\nPoslednja poruka: 04.02.2006., 01:47


11.11.2016. 22:58 > 22:59\nTeodosić je meč sa Realom završio sa 15 poena (šut za dva 4/7, za tri skromnih 1/7), ali i sa tri skoka i šest asistencija.\nTa šesta asistencija vinula ga je na treće mesto svih vremena kada su u pitanju proigravanja saigrača u Evroligi: Teo je stigao do 978, nadmašivši Tea Papalukasa koji je zastao na 977.\nIspred kapitena "orlova" su još samo Vasilis Spanulis (997) i neprikosnoveni Dimitris Dijamantidis (1.255).\nU neporaženoj ekipi "armejaca", koji su brzo nadoknadili 11 poena prednosti Reala, najraspoloženiji košgeter bio je Nando de Kolo sa 28 poena. U Realu je najefikasniji bio Ljulj sa 22 poena i sedam asistencija, a upravo on je promašio trojku za produžetak, istina iz teške pozicije,\nPromašio je trojku pred zvuk sirene i Vasilis Spanulis, želeći da donese trijumf Olimpijakosu u Istanbulu, pa se na kraju radovao Galatasaraj koji je pobedio sa 89:87.\nNikola Milutinov je u dresu atinskih crveno-belih odigrao nepunih pet minuta, ubacivši dva poena, uz po jedan skok, asistenciju i vrlo atraktivnu blokadu:\n"Galatu" su predvodili Džastin Dentmon sa 22 i Ostin Daje sa 16 poena, a Olimpijakos Mancaris sa 19, Printezis sa 17, te Birč sa 16 poena.\nZvezdino smrzavanje i spavanje na aerodromu, povratak u Beograd i poruka navijačima /BLIC TV/\nU poslednjem meču 6. kola, Fenerbahče je doživeo drugi uzastopni poraz, i to kakav. Baskonija se u Španiji poigravala sa gostima iz Turske, što konačnih "+34" itekako potvrđuje.\nTri igrača domaćih postigla su po 13 poena, Larkin, Barnjani i Voigtman, a Jaka Blažič samo dva manje. U Obradovićevoj ekipi, za koju nije nastupio povređeni Bogdan Bogdanović, Nukola Kalinić je za 19 minuta ubacio sedam poena (šut 3/4), uz po tri skoka i asistencije, te dve osvojene lopte. Efikasniji od njega bili su samo Slukas (9), te Dikson i Udo (po 8 poena), što nije bilo dovoljno da se posle dosad jedinog poraza od Uniksa (73:81), "Fener" vrati pobedama.\nGalatasaraj - Olimpijakos 89:87\nCSKA - Real 91:90\nBaskonija - Fenerbahče 86:52\nKošarkaši Crvene zvezde su u fantastičnoj formi! Najboljoj u Evropi. Izabranici Dejana Radonjića su drugi put ove sezone srušili Makabi, a prvi čovek crveno-belih, Nebojša Čović imao je zanimljivu poruku za “Ponos Izraela”.


"Milonaš": U ime oca i sina i broda kokaina... Milogorci imaju novu molitvu pošto su se odrekli Boga! (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n18.06.2019. • 10:44 Srbija Danas/Republika\nDogađaj iz Skupštine prepričava cela zemlja\nLider Demokratskog fronta Milan Knežević danas je u Skupštini Crne Gore pred brojnim poslanicima i uz podršku stranačkog kolege Nebojše Medojevića koji je sedeo s njegove s desne strane izgovorio molitvu koju su na račun crnogorskog predsednika Mila Đukanovića osmislili on i njegove stranačke kolege.\nMolitva je shodno, svom satiričnom sadržaju, izazvala smeh prisutnih poslanika u sali.\n- Evo da ne bude da je sve crno i da mi ne želimo da vodimo, što bi reko Meco Nuhodžić, stvaralački dijalog, ja sam odlučio da ovoj novoj partijskoj crkvi koju će formirati Demokratska partija stranaca poklonim i molitvu jer mene gospodo iz tužilaštva uvek inspirišu, jer ova će moja molitva umesto "Oče naš" u kanonski priznatim crkivama se zvati "Milonaš". U ime oca i sina i broda kokaina, prvog brata i najprve sestre, petlje na smokovcu i autoceste grandomojkovačkih klanova, škaljarsko kavačkih klanova, prve banke i vetroelektrana, likvidacija u po bela dana, žurki u "Splendidu" Caneta i Brana, vip kartica Atlas Di Keja, koverta Miga Dubaija i Sen Tropea, tajkuna što se prstom potpisuju, fondova što dugove otpisuju, sinova koji bi da liče na tate, svadbi u "Hiltonu" na rate, specijalnog tužilaštva i Višeg suda, zemlji svakodnevnih čuda GRU, CIA, FBI, MOSAD i Mi 6, državnog udara iz 2 u X, droga je droga u prahu il' tečna, potpuno svejedno samo nek' je večna". Ovo je vaša molitva - poručio je Knežević.\nMilo Đukanović Milan Knežević Crna Gora CPC SPC Crkva


Drim-tim Mozzartovih genijalaca | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.01.2021. • 13:11 Promo\nOva kompanija pomogla je studentima da odu na prestižne fakultete, a uputila je pomoć mladim nadama u kulturi, nauci, sportu\nGenijalnost za Mozzart nema cenu! Matematičko modelovanje evolucije tumora, usavršavanje u oblasti matematike, ekonomije i informatike, časovi violine, klavira, komponovanja, ples na velikoj sceni, osvajanje medalja na najvećim takmičenjima... Sve to mnogo košta. A, kompanija Mozzart se i ove godine potrudila da najvećim talentima u zemlji omogući dalje usavršavanje u raznim oblastima. Bilo da je u pitanju sedmogodišnje čudo od deteta koga već sada zovu „mali Mocart“ ili podrška studentima prestižnih univerziteta u inostranstvu, finansijska pomoć nije izostala ni tokom krize.\nŠampionski sastav briljantnih umova čine Matija Glišić, student prestižnog francuskog koledža „Ecole Polytechnique“, Veselin Manojlović, koji je upisao doktorske studije na Oksfordu, gde proučava matematičko modelovanje evolucije tumora i rizika za obolevanje od raka.\nDrim-tim mladih Mozartovih genijalaca pojačan je jednom pravom “desetkom” - ekipi mladih nada naše zemlje kojima ova kompanija pomaže u daljem usavršavanju pridružio se i momak sa dva indeksa i 84 desetki! Diplomirani fizičar i inženjer elektrotehnike Stefan Đorđević (23) završio je dva fakulteta u roku, ne priznajući devetku za dobru ocenu. Svoje znanje uveliko deli kao saradnik u nastavi Fizičkog fakulteta, a uskoro će predavati i za onlajn katedrom – na Mozzartovom jutjub kanalu.\n- Planiram da odem u inostranstvo na još jedan master ili doktorske studije. Najviše me interesuje oblast kvantne gravitacije i želim da ostvarim kontakte sa najboljim svetskim naučnicima u ovoj oblasti, da idem na konferencije. Ipak, konačni cilj mi je da se vratim u Srbiju i ovde prenosim znanje, tako da sam veoma uzbuđen što ću već sada biti u prilici to da uradim, preko Mozzartovog jutjub kanala. Držim vežbe na kursu četvrte godine – relativistička kvantna mehanika. Studenti kažu da lepo objašnjavam – kroz osmeh kaže Stefan.\nPodršku u 2020. dobili su i balerina Teodora Vujkov, kao i mlada violinistkinja Sofija Glavičić. Priča o Andreju Stojanoviću, sedmogodišnjem kompozitoru srpskog porekla koji sa porodicom živi u Oslu odjeknula je u našoj javnosti, posle Mozzartove donacije klavira. Talentovani dečak već je skrenuo pažnju na međunarodnim takmičenja sa svojim kompozicijama i osvaja nagrade u mnogo starijoj konkurenciji.\nMozzart je poznat i kao najveći navijač srpskog sporta, a pored gromoglasne podrške manjim klubovima kroz akcije „Novi dresovi za nove šampione“, trudi se bude oslonac i pojedinačnim sportistima. Mlada karatistkinja Emilija Antanasijević sa samo 16 godina u svojoj kolekciji već ima 80 odličja, a od ove kompanije dobila je vetar u leđa na putu ka novim medaljama.\n(UŽIVO) Predsednik se oglasio pred gostovanje: Poseban ugođaj pre razgovora i važna poruka građanima (FOTO)\nŠMIT NIKOME NE ODGOVARA U BiH: Digla se na noge bosanska dijaspora u Americi, pisali Blinkenu


MARIJA KULIĆ SE PLAČUĆI VRATILA U "ZADRUGU": Biće mi lakše kad Miljana nije tu, iskidala sam silne živce zbog nje : Nadlanu.com\nFoto: Zadruga Officical - Youtube/PrintScreen\nMARIJA KULIĆ SE PLAČUĆI VRATILA U "ZADRUGU": Biće mi lakše kad Miljana nije tu, iskidala sam silne živce zbog nje\nObjavljeno 24. mar 2019. / 12:00:53\n- Jedva sam čekala da se vratim, gledam sve i svašta, gledam šta ljudi pričaju... Biće mi lakše kad Miljana nije tu, iskidala sam silne živce zbog nje, ništa me nije slušala - rekla je starija Kulićeva pa se i rasplakala.\nNaime, njoj je najteže palo što će biti odvojena od malog Željka, koga je kako je rekla navikla da čuva i pazi svakodnevno, pa samo zbog njega jedva čeka da se vrati kući, iako je jedva čekala i da se vrati u rijaliiti.\n- Oni se slažu, Miljana mi je rekla da planiraju svadbu. Potpuno je posvećena detetu, njih dvoje su super, nema dadilju. Sada je samo sa Željkom i ništa joj ne pada teško, prihvatila je obaveze i, eto, uživaju. Oni su se organizovali, sredili, stanuju privatno. Ja ne mogu da trpim nekoga ko spava dočetiri popodne, pa da mi je i rođeni sin - zaključila je Miljanina majka.\nmarija kulićmiljana kulićZadruga


Brus ONLINE - Večeras u Nišu otvaranje Predevropskog prvenstva i državnih prvenstava u paraglajdingu\nVečeras u Nišu otvaranje Predevropskog prvenstva i državnih prvenstava u paraglajdingu\nObjavljeno 29 jul 2019\nPreko 150 pilota iz 20 država pristiglo je u Niš, gde će u narednim danima – od sutra 30. jula pa do subote 3. avgusta biti održano međunarodno takmičenje u paraglajdingu u disciplini prelet, koje objedinjuje tri nacionalna prvenstva - Srbije, BiH i Mađarske, a koje je ujedno i test takmičenje za Evropsko prvenstvo koje će se održati na istom terenu sledeće godine.\nSvečano otvaranje takmičenja biće upriličeno večeras u 21:00 čas u prostoru Oficirskog doma u Nišu, gde je ujedno i štab takmičenja u narednim danima i mesto na kome će se svakodnevno pratiti trke pilota na ekranima.\nNa takmičenju će najbrojniji biti domaći piloti iz Srbije, piloti iz Mađarske i piloti iz Bosne i Hercegovine, a pored njih učesnici su i piloti iz Sjedinjenih Američkih Država, Kine, Japana, Indije, Australije i brojnih evropskih država. Organizator ovog događaja je Vazduhoplovni savez Srbije, uz veliku podršku Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije, Grada Niša i gradske Opštine Pantelej.\nAko ste u mogućnosti možete prisustvovati otvaranju takmičenja i da se upoznate sa nekima od najboljih pilota sveta u ovoj vazduhoplovnoj disciplini.\nViše o predstojećim paraglajding takmičenjima u Nišu pročitajte OVDE\nNajbolje skijašice Evrope na Kopaoniku u februaru 2021\nFK Kopaonik pobedom do lidera jesenjeg dela prvenstva Zone Zapad\nFK Kopaonik na korak do jesenje titule u Zoni Zapad\nKopaonik korak bliži jesenjoj tituli Zone Zapad\nPobeda Kopaonika u gostima zahvaljujući golu Uroša Kneževića\nKopaonik nastavlja sa pobedama u Zoni Zapad\nJK Brus obeležava 40 godina postojanja i rada


Ferdinand (2017) Prolog\nSvaku slikovnicu, koju roditelji mogu za samo par minuta pročitati svojoj deci, bez obzira na to koliko je lepa, potrebno je proširiti kako bi postala film. Ponekada holivudsko neznanje ubije sav šarm.\nNa svu sreću, to nije slučaj sa animiranim filmom „Ferdinand“, koji svoju inspiraciju nalazi u dečijem klasiku Munroa Leafa iz 1936. godine. Ovaj klasik pun je zabave, smešnih likova i dirljivih emocija. Poštujući Leafovu nežnu priču po imenu „The Story of Ferdinand“, o španskom biku koji bi radije mirisao cveće nego što bi se borio u ringu, ovaj film uključuje duh priče iz knjige, uz stilske reference na crteže Roberta Lawsona koji prikazuju španske scene i ljude. Međutim, takođe su dodati i novi incidenti, likovi i dubina, sa savremenom mudrošću koja se ne kosi sa pričom – ili to bar ne čini u velikoj meri, u svakom slučaju.\nFilm proširuje Ferdinandov svet, omogućujući mu da povede i druge sa sobom u potrazi za onim ko želi da bude, i da dopusti i drugima da urade to isto. Ta tema i poruka protiv borbe bikova, koje su tako suptilno prikazane u knijzi, su jasnije izražene u ovom filmu, ali nikada ne dostižu nivo prigovaranja. Preduga scena potere po ulicama Madrida u trećem činu čini se kao veštačko povećavanje trajanja filma. Međutim, ličnosti likova je čak i tada obogaćuju.\nRežiser Carlos Saldanha, koji je radio na filmovima „Rio“ i „Ice Age“, dobro je izabrao i ekipu koja će likovima pozajmljivati glasove. U glavnoj ulozi, bivši rvač a sada glumac John Cena Ferdinandu daje pravu količinu balansa između slatkoće i snage. On postaje ubedljiv centar parabole.\nKao i u knjizi, po prvi put upoznajemo Ferdinanda kao telence na farmi, gde rano otkriva da mirisanje cveća na pašnjacima daleko nadmašuje sudaranje glavama sa ostalim mladuncima, koji ga ismejavaju i priželjkuju da se dokažu u ringu za bikove. Ipak, nikada nisu uspeli da ga pokolebaju.\nNakon što se njegov otac ne vrati sa jedne borbe bikova, tužni Ferdinand beži sa farme. Nina (Liy Day), mala devojčica, ga pronalazi i vodi ga kući na farmu svoga oca kao ljubimca. Tamo, Ferdinand raste u ogromnog, srećnog momka. Jednog dana, on prati Ninu do grada na festival, gde ga ubada pčela i on divlje odreaguje na to. Prestravljeni, meštani ga vezuju lasom i šalju ga nazad na farmu na kojoj se i rodio.\nNjegovi vlasnici se nadaju da će čuveni toreador El Primero (Miguel Ángel Silvestre) izabrati baš Ferdinanda za ring. Lupe (Kate McKinnon, u finoj ekscentričnoj formi šašave „smirujuće koze“) dobila je zadatak da Ferdinanda dovede u pravo stanje uma za ovo.\nOdlučan u nameri da ponovo pobegne, Ferdinand navodi Lupe i još troje prepredenih ježeva da mu pomognu. Isprva, drugi bikovi uopšte ne prihvataju njegove savesne prigovore, ali ih on na kraju ipak osvaja. Film se završava baš tamo gde i knjiga, ali nakon dužeg putovanja.\nU čudnom intervalu koji ne čini puno toga kako bi dalje produbio zaplet, tri konja nalik lipicanerima – koji zabacuju svoje grive i imaju austrijski akcenat – ismejavaju bikove i izazivaju ih na plesni izazov. Ovo je nasumična digresija u potpuno blesavljenje, ali „Ferdinand“ ima moralnu težinu da iznese to na svojim leđima i nastavi dalje.\nScenario: Munro Leaf, Robert Lawson\nUloge: John Cena, Kate McKinnon, Bobby Cannavale\nAward: Nominavan za 2 Zlatna globusa, 4 nominacija\nStudio: Blue Sky Studios, Davis Entertainment, Twentieth Century Fox Animation


Trideset jedan poslanik je glasao za ovaj zakon, a 17 je bilo protiv, a drugi i posljednji krug glasanja održaće se za dvije nedjelje, izvještava agencija Frans pres.\nPoslanici su u početku odbili prijedlog zakona, ali su ga kasnije prihvatili pošto su izuzeti kuvajtski državljani.\nAko ovaj zakonski akt dobije finalnu podršku u posljednjem krugu glasanja, to će biti prvi put u 50 godina da je naftom bogati Kuvajt povećao naknadu za energiju.\nKao i kod drugih izvoznika “crnog zlata”, prihodi Kuvajta zavisnog od nafte su se istopili, jer se cijena ovog energenta sunovratila za više od 70 odsto od polovine 2014. godine, kada je bila na vrhuncu.\nPrijedlog zakona predviđa povećanje naknada za struju u stambenim zgradama u kojima uglavnom žive stranci, sa sadašnje minimalne stope od dva filsa (0,7 centi) po kilovatu postepeno na 15 filsa (pet centi) po kilovatu.\nZa komercijalnu upotrebu, naknade će biti povećane sa dva filsa po kilovatu na 25 filsa. Cijena vode će takođe biti više nego udvostručena.\nMinistar za energetiku i vodne resurse Ahmad al-Jasar rekao je u burnoj raspravi u parlamentu da vlada plaća oko 8,8 milijardi dolara godišnje subvencija za proizvodnju struje i vode.\nAko se ne preduzme nikakva akcija, potrošnja će se utrostručiti do 2035. godine, a subvencije će narasti na 25 milijardi dolara, naveo je on, i dodao da je cilj zakona da smanji potrošnju za više od 30 odsto.\nVlada takođe planira da poveća visoko-subvencionisane cijene benzina, jednog od najjeftinijih u svijetu.\nKuvajt je objavio da je u prošloj fiskalnoj godini zabilježio budžetski deficit od 20 milijardi dolara, prema privremenim podacima, nakon 16 berićetnih godina zbog visokih cijena nafte.\nOvaj zalivski emirat je dom za 1,3 miliona domaćih građana i oko 3,0 miliona stranaca, navodi francuska agencija. Tanjug


Microsoft otkriva hardverske specifikacije Xbox Series X konzole | Forum Krstarice\nMicrosoft otkriva hardverske specifikacije Xbox Series X konzole\n17.12.2019 u 16.32 - Microsoft otkriva hardverske specifikacije Xbox Series X konzole\nU novoj blog objavi, Microsoft je otkrio koliko će kompanijina Xbox Series X konzola biti moćna, ističući da može da isporuči četiri puta veću procesorsku snagu nego Xbox One X, a ovo se verovatno odnosi na grafički procesor.\nKompanija je potvrdila da će konzola koristiti AMD Zen 2 CPU jezgra i RDNA grafičke komponente naredne generacije. Tu je i podrška za hardverski akcelerisani raytracing, kao i Variable Rate Shading (VRS).\nPored ovih CPU i GPU funkcija, Xbox Series X konzola će imati SSD naredne generacije, koji će eliminisati vreme učitavanja i implementiraće funkcijue kao što su Auto Low Latency Mode (ALLM) i funkcje za developere, poput Dynamic Latency Input (DLI) za bolji odziv igara.\nZahvaljujući HDMI 2.1 podršci, 4K 60Hz i 4K 120Hz rezolucije će bite podržane zajedno sa 8K rezolucijom, dok će Variable Refresh Rates podrška omogućiti da frejmrejt opadne bez značajnog uticaja na grafiku i gejmplej (pod pretpostavkom da displej podržava VRR).\nMini projektor za igrice


Naslovna | Moda | Trendovi | Ovo je suknja godine: Versace model koji je potpuno osvojio čitav modni svet\nKombinacija luksuzne mode, kakvu predstavlja jedna od najčuvenijih modnih kuća - Versace i one street wear, koju svakodnevno možemo videti na ulicama metropola, a koju uspešno demonstriraju trendseterke, jedan je od trenutno najaktulenijih spojeva u svetu trendova.\nDa je ovo dominantan spoj koji je ne samo dobitna, već i tražena kombinacija, znala je i Donatella Versace kada je pripremala novu kolekciju, kojom nije samo dala omaž 90-im, epohi u kojoj je ova modna kuća vladala, već i novom dobu koju traži izlaz iz okvira.\nMaksi suknja koja se ističe svojim slojevima u fanatastičnim upečataljivim printovima, a nosi se visoko na struku, poseduje željenu dozu elegancije i glamura, prvenstveno zbog forme - koja podseća praktično na balske haljine, a potom i vibe modernog vremena koji se ogleda u vrištećim dezenima i kombinacijama jarkih boja.\nKada je u pitanju sam kroj ne sme se zanemariti ni izrez na prednjem delu koji ovaj model čini idealnim i za prolećno i letnje vreme, iako je u pitanju jesenja kolekcija.\n"Najšokantniji" detalj, mada smo već na ove spojeve navikli, svakako je spoj jednog ovako luksuznog komada sa klasičnom belom majicom, ali ne može se pobeći od činjenice da ova kombinacija izgleda apsolutno sjajno.\nMožda čak i efektnije od očekivane crne bluze uz telo ili bodija, iako je i to svakako sjajan spoj, ali za obe glamuroznije prilike.\nNe samo da se dugo čekalo na ovako neustrašivu Versace kolekciju, već i na jedan ovakav komad koji sa jednakim oduševljenjem mogu prigrliti trenseterke poznate po perfektnom street style-u, kao i modne zaljubljenice koje preferiraju nešto više šik izgled.\nA post shared by Mme. Sassoon (@madamesassoon) on Aug 2, 2018 at 9:22pm PDT\nSuknja Maxi suknja Versace Donatella Versace Trend Moda Stil Novi trendovi\nU trendu: Zašto OVE modele suknji morate da imate u svom ormaru (FOTO)\nNedostaje vam inspiracija za jesenje outfite? Imamo tri rešenje...\nLeopard print suknje\nNajpoželjnija suknja sezone\nŠta reći novo o leopard printu: baš ništa. Ovo je trend koji traje, ali sad vam ga predstavljamo u nešto delikatnijem dizajnu.\nPraktična, ženstvena, a odlična je za poslovne kombinacije i večernje izlaske. Ukratko - suknja za svaku prolećnu priliku


Republika | NAJNOVIJE VESTI Dana Srbija - Novosti Dana - Dnevne Vesti Srbija\nSrpski telegraf - Dnevne novine - Republika - Portal Srpskog telegrafa Republika je portal nezavisne dnev ...\nSrpski telegraf - Dnevne novine - Republika - Portal Srpskog telegrafa Republika je portal nezavisne dnevne novine Srpski telegraf. Najnovije informacije na Fejsbuku - tačno, brzo, bez kompromisa - to ...\nSrpski telegraf - Srpski telegraf Najnovije vesti dana - Republika - Portal Srpskog telegrafa Republika j ...\nSrpski telegraf - Srpski telegraf Najnovije vesti dana - Republika - Portal Srpskog telegrafa Republika je portal nezavisne dnevne novine Srpski telegraf. Najnovije informacije na Fejsbuku - tačno, br ...\nSrpski telegraf - Srpski telegraf Crna Hronika - Republika - Portal Srpskog telegrafa Republika je portal ...\nSrpski telegraf - Srpski telegraf Crna Hronika - Republika - Portal Srpskog telegrafa Republika je portal nezavisne dnevne novine Srpski telegraf. Najnovije informacije na Fejsbuku - tačno, brzo, bez ...\nSrpski telegraf - Najnoviji tračevi i zabava - Republika - Portal Srpskog telegrafa Republika je portal n ...\nSrpski telegraf - Najnoviji tračevi i zabava - Republika - Portal Srpskog telegrafa Republika je portal nezavisne dnevne novine Srpski telegraf. Najnovije informacije na Fejsbuku - tačno, brzo, bez ko ...


Produženi deo staze Gvozdac pokriven veštačkim osnežavanjem - Kopaonik - infoKOP\nNAZAD KOMENTARI (10)\n29.1.2018. | 19:17 | Investicije | KOMENTARI (10)\nInstalacija i oprema za proizvodnju veštačkog snega projektovane su tako da se na najoptimalniji način zadovolji zahtev za osnežavanjem produženog dela ski staze, ukupne dužine 410m i širine 50m. Nakon završetka radova na produženoj stazi Gvozdac, nova površina za osnežavanje je 20.500m2.\nOprema je projektovana tako da obezbedi upotrebu datog sistema pri niskim temperaturama, da garantuje neprekidan rad sistema u trajanju od maksimum 100 časova, pri čemu se dobija pokrivenost navedene deonice snegom minimalne debljine 30 cm. Postavljeno je ukupno šest novih žirafa i jedna kombinovana šahta. Sve navedene i postavljene mašine za proizvodnju veštačkog snega mogu raditi istovremeno pri temperaturi od -5°C. Sistem je integrisan u postojeći sistem veštačkog osnežavanja Kopaonika i radi potpuno automatski.\nDalja izgradnja, odnosno prosecanje novih staza na lokaciji Gvozdac za koju JP "Skijališta Srbije" imaju sve potrebne saglasnost, a o kojima smo pisali protekle tri sezone, odložen je za sledeću ski sezonu.


Jasna Evetović • Poliklinika Badawi\nPsihodinamski life coach (trener životnh veština), Bahov praktičar i terapeut za energetske vežbe u Poliklinici Badawi. Saradnju sa Poliklinikom Badawi je počela 2013., gde je sada zaposlena i radi life coaching, energetske vežbe i terapiju Bahovim cvetnim kapima.\n2001. počinje edukacije na Institutu za astrološka istraživanja i edukaciju „Johan Kepler“ u Beogradu. Tu stiče znanja iz akademske astrologije, a zatim i iz oblasti vezanih za energetski sistem čoveka. Zatim se iz oblasti coachinga usavršava u OLI psihološko edukativnom centru - OLI integrativni psihodinamski coaching (master nivo), sada u superviziji. Završila je edukaciju za Bahovog praktičara, u centru Essentia Vitae, u Beogradu.\nGodine 2021. je postala član upravnog odbora Koučing i mentoring asocijacije Srbije (Coaching and mentoring association Serbia - CMAS). U Srbiji i inostranstvu drži predavanja na teme razvoja ličnosti i načina kako živeti kvalitetnije (upravljajući svojim emocijama). Član je subotičke sekcije ABC&T, kod istaknutog subotičkog slikara.