violončelista - Sputnjik Srbija\n15:59 19 April 2021\nRuski muzičari, pijanista Nikolaj Luganski i violončelista Pavel Gomzijakov, nastupiće 10. marta u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine. Dvojica muzičara će na koncertu pod nazivom „Iz Rusije, s ljubavlju“ izvesti sonate Rahmanjinova, Šostakoviča i Debisija.\nViolončelisti oduzeli žice na varšavskom aerodromu: „Zadavićeš nekoga“\nObezbeđenje aerodroma „Šopen“ u Varšavi konfiskovalo je čuvenom izraelskom violončelisti Amitu Peledu rezervne žice i zapretilo da mu skine postojeće sa njegovog 300 godina starog instrumenta uz obrazloženje da bi mogao da ih iskoristi i da zadavi nekoga tokom leta, prenose poljski mediji.


Ministarstvo inostranih poslova Sirije uputilo je zahtev Ujedinjenim nacijama da ta međunarodna organizacija sprovede istragu o primeni belog fosfora od strane međunarodne koalicije predvođene...\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je da je njegova bivša savetnica Dajna Pauel moguća kandidatkinja da zameni odlazeću ambasadorku SAD u UN Niki Hejli.\nPredsedavajući Komiteta za spoljne odnose američkog Senata, demokrata Bob Menendez izjavio je danas, povodom ostavke ambasadorke SAD pri Ujedinjenim nacijama, da je ona "još jedan znak haotične...\nNiki Hejli, američka ambasadorka u Ujedinjenim nacijama, podnela je ostavku.\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić očekuje da će do kraja godine broj država koje su priznale nezavisnost Kosova biti ispod 100 i upozorava da zamrznuti konflikt na KiM može da dovede do...\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je u intervjuu za "Vašington post" da Srbija smatra i Evropljane i Ruse "pravim prijateljima", ali je ukazao da je Moskva bila na strani Beograda u Savetu...\nBitka za vidljivost Kosova u Ujedinjenim nacijama se nastavlja putem društvenih mreža. Na svom nalogu, kosovski predsednik Hašim Tači postavio je sliku sa predsednikom SAD Donaldom Trampom i...


Ova tri tipa ljudi treba da imate pored sebe, ako mislite da uspete u životu\nM. K. 2. septembra 2017. 09:28\nPonekad druženje s takvim ljudima ne mora biti idilično, naprotiv, može biti i vrlo naporno. Ali to je nužno za učenje i usmeravanje na životni i duhovni put kojim trebamo da idemo da bi bili najbolja verzija sebe.\nTa osoba se može manifestovati u raznim oblicima, na primer, kao član porodice, profesor, prijatelj… U tog čoveka treba gledati jer imaju mudrost koju vama mogu proslediti. Verovatno će biti stariji od vas jer će imati više životnih iskustava koje će rado da podeli s vama. Ti ljudi su tu za vas kako bi vas potaknuli, podržali i inspirisali na životnom putu.\nAko neko takav još nije zakoračio u vaš život, nastavite raditi na vlastitom razvoju i doći će vam kad za to dođe pravo vreme. Zapamtite: „Kada je učenik spreman, učitelj će se pojaviti.“.\nTokom života ćete nailaziti na ljude za koje ćete imati osećaj kao da ih poznajete celog života. Neki ih nazivaju srodnim dušama, a drugi ih više doživljavaju kao porodične duše dok ima i onih koji ih zovu plemenskim dušama. Svi ti pojmovi zapravo znače isto – to su ljudi koje srećete na svom putu, a s kojima rezonirate na dubokom duševnom nivou.\nTo je netko sa sličnom vibracijom. To su duše za koje se smatra da su se zajedno reinkarnirale tekom mnogih života. Srodna duša ne znači nužno romantičan odnos sa suprotnim spolom. To su ljudi, koje kada upoznate, odmah osetite neku duboku povezanost, osećate se jako ugodno u njihovom društvu i nekako vam se čini kao da ih dobro poznajete.\nDoslovce se osećate kao da ste sreli nekoga koga niste videli jako dugo. Takve ljude možete sresti i na najneobičnijim mestima, pa držite svoje srce otvorenim.\nIako suprotnosti mogu dovesti do mnogo energetskih neslaganja, ta osoba se pojavljuje u vašem životu kako bi vas obavestila o tome što trebate raditi na svoem putu. Poruke koje vam donose, nisu „lepo upakovane“ jer bi vas to samo odvratilo od onoga što trebate da čujete u određenom trenutku.\nNeki takve ljude zovu svojom protivtežom ili silom koja ih nastoji izjednačiti, a da bi mogli da napreduju na viši nivo. Ljudi koji su vaša suprotnost, daće vam snagu kada ste slabi ili obrnuto. S njima se nećete možda uvek slagati, možda ćete često imati sasvim suprotne stavove, ali ne shvatajte to lično.\nNjihova je uloga ta da se pretvorite u najbolju verziju sebe. Takav odnos savršeno utelovljuje yin/yang, svetlo i tamu kao i žensku i mušku energiju, otkriva portal lifecoachcode.com.


Kesić: Zapad traži svog Zelenskog u Republici Srpskoj | Trebinje Danas\nOdluka diplomate iz Njemačke Kristijana Šmita da ospori Zakon o nepokretnoj imovini Republike Srpske predstavlja pravno nasilje, rekao je spoljnopolitički komentator Obrad Kesić, ocijenivši da se u Republici Srpskoj traži neko da odigra ulogu kao što je to učinio Vladimir Zelenski u Ukrajini.\n- To je kao da neko dođe vama u kuću i kaže da ne pripada vama, nego komšiluku i da je to u skladu sa pravilima koje smo mi postavili. Vi ste vlasnik, imate da je uknjižena kuća, a oni kažu da to nije vaše jer su odlučili da to vama ne pripada. Ovde se vrši pravno nasilje, u smislu da se krije iza legalističkih reči i tumačenja koja ne piju vodu - pojasnio je Kesić za RTS.\nOn je naveo da Republika Srpska ima međunarodne pravnike koji govore jasno da je sve ovo kršenje Dejtonskog sporazuma, međunarodnog prava i da ne može da opstane, te dodao da za to postoji jedinstvo oko ključnih pitanja u Srpskoj između vlasti i opozicije.\nKesić je ukazao na apsurdnu situaciju da od samog Dejtona Zapad kroz visokog predstavnika i izmišljena izvršna takozvana bonska ovlašćenja i preko jednog komiteta koji je sebi dao ovlašće da postupa iznad Savjeta bezbjednosti UN, pokušava da mijenja Dejtonski sporazum.\n- Svaki pokušaj visokog predstavnika od tada ide na štetu entiteta, kantona u FBiH, na štetu srpskog i hrvatskog naroda, sa jačanjem centralne vlasti i pokušajem da se nametne centralizvana BiH koju ni Srbi ni Hrvati ne prihvataju kao moguće rešenje za nacionalne i državne interese - rekao je Kesić.\nNapomenuo je da je institucija visokog predstavnika naišla na kritiku EU i Venecijanske komisije i svi znaju da nije u skladu sa vladavinom prava da odlučuje neki stranac koji nema ni međunarodni legitimitet, jer nije imenovan od strane Savjeta bezbjednosti UN, te dodao da Zapad, kad hoće nešto da nametne, česti krši međunarodno pravo.\n- Jednog dana i on će da odgovara, jer nema status da predstavlja Savjet bezbjednosti i UN. U ovom slučaju sve što rade, rade mimo saglasnosti Savjeta bezbednosti - dodao je Kesić.\nBeograd je, kaže on, od najveće koristi za Republiku Srpsku, pruža joj ekonomsku i političku podršku.\n- Ako Srbija ostane neutralna i bori se za svoje mjesto u okviru globalnog poretka, to je najveća vrijednost koju Republika Srpska može da ima u ovom momentu - rekao je Kesić.


CKB | mne | Aplicirajte za CKB kredit\nGotovinski kredit za zaposlene\nGotovinski kredit za zaposlene Overdraft Stambeni kredit Hipotekarni kredit\nCKB gotovinski kredit za zaposlene\nAko vam je potrebna gotovina za željenu kupovinu ili brzo izmirenje obaveza, CKB gotovinski kredit je pravo rješenje za vas.\nOdobrenje kredita moguće je za samo 1 dan! Kredit se odobrava u iznosima od 300 EUR do 25.000 EUR (bez žiranata) sa rokom otplate od 3 do 72 mjeseca.\nTrenutne mjesečne obaveze\nNažalost, ne možemo Vam ponuditi traženi kredit. Molimo Vas da posjetite najbližu CKB filijalu ili kontaktirate sa nama putem Contact Center-a na 19894.\nKreditni kalkulator je isključivo informativnog karaktera i u druge svrhe se ne može koristiti. U obračun efektivne kamatne stope u ovom kreditnom kalkulatoru su uključeni troškovi 1 mjenice (2 EUR) i upita u Kreditni registar CBCG (3 EUR), kao i iznos provizije za odobravanje kredita koja iznosi 1% od iznosa kredita.\nCKB overdraft (kredit u vidu dozvoljenog prekoračenja po transakcionom računu) odobrava se u iznosima od 50 EUR do 5.000 EUR za zaposlene i od 50 EUR do 1.500 EUR za penzionere. Otplata se vrši na mjesečnom nivou, gornja granica starosti klijenta nije određena a kamata se obračunava samo na iskorišćeni dio overdrafta.\nKredit se odobrava u iznosima od 5.000 EUR do 300.000 EUR sa rokom otplate od 12 do 300 mjeseci.\nCKB hipotekarni kredit je pravo rješenje za vas ukoliko vam je potrebna gotovina za željenu kupovinu, brzo izmirenje obaveza ili želite da renovirate vaše objekte za narednu turističku sezonu, a da pri tome relaksirano otplaćujete kredit na duži vremenski period.\nRefinansirajte postojeće obaveze, opremite stan, raspolažite novcem baš onako kako želite, a mjesečnu ratu prilagodite svom budžetu.\nCKB hipotekarni kredit se odobrava u iznosima od 3.000 EUR do 150.000 EUR sa rokom otplate od 24 do 240 mjeseci.\nMjesečni anuitet 287,35 EUR 354,48 EUR 457,07 EUR\nUkupna kamata 9.481,96 EUR 23.807,16 EUR 49.697,15 EUR\nEKS 7,81% 7,45% 7,31%\nUkupni troškovi* 10.319,68 EUR 24.869,88 EUR 51.059,87 EUR\nUkupan dug 35.319,68 EUR 64.896,88 EUR 111.059,87 EUR


„Дечак на лептиру” и метална скулптура „Застава” красиће "острвце" у Зајечару\nPočetna / Vesti / „Dečak na leptiru” i metalna skulptura „Zastava” krasiće “ostrvce” u Zaječaru\nTimočka 02/10/2020 | 19:18\tVesti, Društvo, Zaječar, Timočka Krajina, Foto\nDanas su, na “ostrvcetu” preko puta drvenog pešačkog mosta kod Popove plaže, nakon pripremnih radova na izradi behaton staza, autobuskog stajališta, električnih i vodovodnih instalacija, postavljene i prva topijarna (od biljaka i cveća) skulptura „Dečak na leptiru” i metalna skulptura „Zastava”.\nPredstoji izrada kamene česme, parkovske fontane, postavljanje mermernih klupa sa korpama za otpad, sadnja drveća i živice pored ulica i instalacija video nadzora koji će pokriti čitavo “ostrvo”, ali i okolne ulice.\n„Molimo sugrađane da zajedno, pošto je ovo nešto što radimo za sve nas i naš grad, sačuvamo urađeno i eventualnim huliganima ne dozvolimo da urađeno uništavaju. Za lepši Zaječar i našu decu”, apeluje gradonačelnik Zaječara Boško Ničić.\nKljučne reči „Dečak na leptiru” „Zastava” Zaječar Popova plaža Radovi Skulptura\nPrethodna Zaječarsko naselje Izvorski put dobilo savremeni dečiji park (FOTO)\nSledeća Temperature u porastu, košava kvari pravi letnji dan


Egrlić, predsjednik VTK: BiH zabilježila rast izvoza u 2021, najviše u metalskom sektoru\nBosna i Hercegovina, kao i zemlje regiona, još uvijek nije potpuno izašla iz pandemije, ali rast izvoza je oko 29 posto viši nego u prošloj godini, rekao je Ahmet Egrlić, predsjednik Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine sumirajući godinu na izmaku, javlja Anadolu Agency (AA).\nNajvažniji robni promet se desio u metalskom i drvnom sektoru. To su sektori koji bilježe najbolje rezultate.\n“Bosna i Hercegovina, kao i zemlje, regiona još uvijek nije potpuno izašla iz pandemije i naravno ekonomski oporavak i rast izvoza ne daju nam baš za pravo da budemo mirni i da kažemo da smo izašli iz krize. Ono što je evidentno jeste da je rast izvoza oko 29 posto viši nego u prošloj godini i da je to u apsolutnom iznosu preko 3,3 milijarde KM. Zapravo da je on veći i od rekordne 2019. godine”, rekao je Egrlić.\nPrema njegovim riječima, zahvaljujući pomjeranjima dobavnih lanaca iz Dalekog istoka – Kine i ostalih zemalja prema Balkanu, Bosna i Hercegovina i region su dobili šansu da se bolje i kvalitetnije pozicioniraju na evropskom tržištu.\n“Rast izvoza je zapravo rezultat takvih geostrateških pomjeranja kada je u pitanju ekonomija na globalnom nivou”, pojasnio je Egrlić.\nKako je kazao, Vanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine je imala niz različitih B2B susreta, kupovnih inicijativa gdje su posebno Njemačka i Austrija učestvovale u BiH.\n“I gdje su naše robe našle mjesto do najzahtjevnijih kupaca, ali smo također stavili fokus na vina. Promovisali smo ih u Istanbulu, Zagrebu, Beogradu, BiH… Ali, naš tradicionalno najvažniji robni promet se desio u metalskom i drvnom sektoru. To su sektori koji bilježe najbolje rezultate. Najveći izvoz se desio u metalskom sektoru, on je više od 30 posto od ukupnog izvoza. Potom slijedi proizvodnja namještaja i drugi sektori. Namještaj nam bilježi stalni rast. To je jedna od perspektivnih grana s obzirom na resurse koje imamo, naše znanje i tradiciju”, istakao je Egrlić.\nMišljenja je da namještaj od punog drveta zaslužuje punu pažnju domaćih vlasti. Egrlić smatra da je pred BiH godina koja će biti poprilično turbulentna.\n“Nažalost, politička situacija u Bosni i Hercegovini je teška i ona šalje lošu i negativnu sliku o Bosni i Hercegovini. Naši privrednici namjeravaju značajnije promovisati svoje proizvode kroz Vanjskotrgovinsku komoru”, izjavio je Egrlić.\nGovorio je i o odlasku kvalifikovane radne snage iz Bosne i Hercegovine.\n“Nažalost, kvalifikovana radna snaga još uvijek odlazi iz Bosne i Hercegovine, napušta naše kompanije. Domaće vlasti nisu uspjele naći ključ za ostanak naših kvalificiranih radnika. Ono što bi bilo važno i što očekujemo u narednom periodu jeste to da dođe do rasterećenja poreza i doprinosa na plate. Vidimo da postoji rast cijena i da trenutne plate ne mogu zadovoljiti potrebe za potrošačkom korpom”, rekao je Egrlić.\nDotakao se i zatvaranja firmi u Bosni i Hercegovini.\n“Imali smo jedan dio kompanija koje su prestale sa radom. Nažalost, pandemija je uzela svoje, neki nisu uspjeli preživjeti. Ali, moramo znati da imamo i jedan broj novootvorenih kompanija. To je balans koji traje iz godine u godinu”, dodao je Egrlić.\n← Turković – Lavrov: Razgovori o reformama moraju se vratiti u institucije BiH\nBosanska Krupa, Orašje, Lukavac, Konjic, Stolac i Zavidovići postali gradovi →\nNOVALIĆEV USPJEH! Preferencijalnim tretmanom domaćeg podstiče se domaća privreda


Kuhinjske spravice iz budućnosti | LifePress magazin\nNaučnici i inovatori su se potrudili da naprave spravice koje će sve to raditi umesto nas\nKašika koja vam olakšava jedenje sladoleda, napravljena od materijala koji se zagrejava u ruci i kad zagrabite lagano otapa sladoled da bi vam lakše bilo jesti.\nNajveći problem sa tosterima je što zauzimaju mnogo mesta. Ovaj toster moći ćete zarolati i spremiti ga gde god imate malo slobodnog mesta.\nDaska za rezanje sa vagom\nKome još treba vaga kad imate dasku za rezanje. Na ovoj dasci automatski možete izvagati izrezano povrće, voće ili meso.\nOvo je mobilni pekač koji ćete moći kontrolisati vašim mobilnim telefonom\nJe kašika koja zagrijava vaš ohlađeni ,čaj kafu ili supu.\nNe morate više stajati pored šporeta i beskonačno mešati ova spravica će to raditi umesto vas.\nOkrugle, potpuno drugačije, na njihovom postolju možete slušati muziku, povezati ga sa vašim telefonom, a možete ih i kotrljati preko stola kad neko traži dodatnu so ili biber.\nDigitalna posuda za merenje\nOva šolja vam olakšava merenje jer se na ručki tokom sipanja prikazuju precizne mere. Ono što je njabolje vezano za ovu šolju jeste što se ona već može naći u prodaji.


Marko Jarić: Želim da mi Adrijana rodi sina\nAdrijana Lima ponovo trudna!\nPanika! Jarić dva i po sata zarobljen u avionu\nAdrijana Lima znojava i bez šminke\nPsssttt....Trač, Zabava — By taty on March 22, 2012 10:03 pm\nMarko Jarić je tokom boravka u Beogradu saznao da je njegova supruga Adrijana Lima ponovo trudna!\nKako saznaje Press, proslavljeni košarkaš je proteklog vikenda, čim mu je lepa manekenka javila da je u drugom stanju, zakupio centralni separe u prestoničkom klubu “Brankov” kako bi sa prijateljima proslavio lepu vest.\n“Ne priželjkujem samo dvoje dece, već bih voleo da Adrijana i ja dobijemo minimum troje ili četvoro mališana i bilo bi poželjno da bar jedno bude sin”, izjavio je Jarić.\nTags: Adrijana Lima, Adrijana Lima ponovo trudna!, Adrijana Lima u drugom stanju, estrada, košarkaš, manekenka, Marko Jarić, Marko Jarić: Želim da mi Adrijana rodi sina, najnoviji tračevi, trač, tračarenje, tračevi\nOvo je knjiga u kojoj glavna junakinja bez ulepšavanja gleda u sebe, svoju prošlost, život oko sebe, svoju zemlju,...


Slobodan Marković - Obiteljske tvrtke 2019\nSlobodan Marković je osnivač i predsjednik Upravnog odbora Comel Beograd.\nDiplomirao je na fakultetu energetike u Beogradu, a svoje dugogodišnje radno iskustvo stekao je u istoj struci.\n1990. osnovao je prvu privatnu tvrtku Comel, sa snažnom vizijom da će izgraditi organizaciju koja “živi i radi samostalno.” Temelje poslovanja postavio je na odgovornom ponašanju i etičkim principima i uvjerenjima.\nComel Beograd do danas je izrastao u profesionalni poslovni sistem koji s dvije kćeri kompanije posluje u domeni proizvodnje i remonta energetskih transformatora, projektiranja, inženjeringa, izvođenja radova i prodaje elektroenergetske opreme.\nPosvećen obitelji i stalnom napredovanju u privatnom i poslovnom životu, spreman je napraviti ključne promijene kada je to potrebno i s velikim entuzijazmom podijeliti i prenijeti svoje znanje i iskustva mlađim generacijama.\nDanas je ponosni djed koji svoje unuke podržava i prati u obrazovanju i usmijerava ih na put pravih životnih vrijednosti.\nAktivan je član nekoliko udruženja u kojima radi na obnovi tradicionalnih vrednosti, član CIGRE Srbija i član Sportskog saveza Srbije.


VOX MS 6010 cena karakteristike komentari - BCGroup\nBlenderi » VOX MS 6010\nAkcijska cena 3.211,00 RSD * sa 15% popusta za sve nacine plaćanja\nVOX MS 6010 opis\nKapacitet Nema posudu\nVOX MS 6010 Komentari\nModel Sencor SBL 2205VT Tip Blender Snaga 250W Boja Bela-Ljubicasta Materijal Oštrice od nerđajućeg čelika Kapacitet 0.6l (posuda), Dodatne funkcije Smoothie i Pulse tasteri Napomena Svi delovi su perivi u mašini\nNa aparatu se nalazi samo jedno dugme, što znači jednostavnu i preciznu kontrolu. Kada pritisnete prekidač, smoothie blender počinje sa radom, a kada ga pustite, noževi će prestati da se kreću. Ovakav sistem\nCena od: 4.111,11


Demografska analiza zemalja bivše Jugoslavije - Nedeljnik\nKad se uporede apsolutne brojke, Srbi su na bivšem jugoslovenskom prostoru u ovom dvadesetogodišnjem periodu u najvećem minusu, gotovo za milion stanovnika, to jest za oko 960.000, što je 11 odsto ukupnog broja pripadnika te nacije\nDvadeset godina kasnije na istom Ju prostoru je dva miliona ili oko 8,5 odsto stanovnika manje - 21,6 miliona. Po republikama, u najvećem demografskom minusu je Bosna i Hercegovina - od 850.000 ili oko dvadeset odsto, zatim Hrvatska deset odsto.\nMeđutim, ako ove neusklađenosti zanemarimo dobićemo podatke koji pokazuju da su stanovništvo izgubile tri republike u kojima je vođen rat tokom devedesetih, s tim što je Bosna i Hercegovina na listi „gubitaša" i u relativnom i apsolutnom pogledu na prvom mestu.\nUpoređivanjem broja pripadnika različitih nacija na prostoru bivše Jugoslavije, dolazi se do podataka da je u odnosu na 1991. godinu upravo Jugoslavija izgubila najviše stanovnika. Na popisima iz 1991. godine, oko 750.000 stanovnika SFRJ se tako opredelilo, a na popisima na početku druge decenije ovog veka njih je na istom prostoru registrovano tek 24.000. Na drugoj poziciji po procentnom smanjenju broja stanovnika su Crnogorci - na popisima 2011. njih je ukupno bilo za 38 odsto manje nego 1991.


Filozofija Bertranda Rasela – Tragom zvezda\nFilozof i humanista Bertrand Rasel jedna je od najistaknutijih ličnosti XX. veka. Bio je neumorni kritičar svoga doba, ali i reformator koji je ukazivao na moguće puteve rekonstrukcije savremenog sveta. Bertrand Rasel je bio vrlo kontroverzna ličnost, predmet vrlo različitih pa i posve suprotnih ocena. Od detinjstva do duboke starosti njegovo zanimanje je bilo usmereno u dva pravca: jedan čine matematika i filozofija, a dugi – istorija i politika, područje koje ih spaja je etika.\nRasel je čitavoga života preispitivao principe i granice ljudske spoznaje i ljudskih vrednosti, a svojim držanjem u svim ključnim društveno-političkim događajima XX veka skretao je na sebe pažnju svetske javnosti. Bio je i filozof i javna ličnost u životu svoje zajednice, poput Sokrata. I kao što je bilo suđeno Sokratu zbog – huljenja na bogove, kršenja važećeg morala te kvarenja omladine, i Rasel je bio dva puta osuđen od engleske demokratije – prvi put (na šest meseci) zbog pacifizma u Prvom svetskom ratu, a drugi put kad je u dubokoj starosti podsticao građane da sedeći na ulicama štrajkuju te se drugim nenasilnim sredstvima suprotstave nuklearnoj politici.\nRasel je bio čovek koji je svoje etičke principe živeo. Pored „Komiteta stotine“ osnovao je i Fondaciju za istraživanje mogućnosti očuvanja mira. Zajedno s Ajnštajnom bio je osnivač Pagvaškog pokreta, u kojem se okupljaju najistaknutiji naučnici i humanisti sveta da kao ljudi od nauke i mislioci, odgovorni pred istorijom, upozore na opasnosti koje nastaju prihvatanjem trke u naoružanju te da predlože mere za otklanjanje ratne opasnosti. Možda je osnivanje „Raselovog suda“ za utvrđivanje zločina u Vijetnamu vrhunac Raselove predanosti miru i čovečanstvu. Rasel je bio uveren da, kada zakoni zemlje protivreče zakonima humanosti, odgovorni građanin treba izabrati zakone humanosti.\nBertrand Rasel rođen je 1872. godine u uglednoj aristokratskoj porodici, poznatoj po svom učešću u političkom životu Engleske od vremena Henrika VIII. Roditelji su Bertrandu izabrali za vaspitača jednog slobodnog mislioca, ali zbog njihove prerane smrti odgojila ga je baka, škotska prezbiterijanka. Kada je kao jedanaestogodišnjak učio Euklidovu geometriju nije se mogao pomiriti s tvrdnjom da se aksiomi ne mogu dokazati, te je odlučio uporno tragati za osnovnim principima koji bi bili apsolutno nesumnjivi i dokazivi. Drugi važan trenutak u njegovoj mladosti je bio kada je, poput Dekarta, došao do zaključka da se u sve može posumnjati osim u vlastitu egzistenciju.\nU dobi od 15. do 18. godine života intenzivno se bavio ispitivanjem religijskih dogmi, u nadi i želji da će naći racionalne razloge da bar neku prihvati, ali ih je – jednu po jednu – sve odbacio kao neosnovane. Najznačajnija godina u njegovom intelektualnom razvoju je godina 1900., kada je prisustvovao međunarodnom kongresu filozofa u Parizu. Tu je bio impresioniran italijanskim filozofima koji su pokazivali naročitu preciznost u mišljenju i izlaganju, a koju nije nalazio kod drugih filozofa. Sledećih 10 godina života posvetio je matematici. Nakon objavljivanja The Principles of Mathematics 1903. godine, zajedno s učiteljem Whitheadom pripremio je obimno trotomno delo Principia Mathematica, u kojem je izvršena redukcija aritmetike na logiku.\nDve su crte Raselovog karaktera bile stalne: zainteresovanost za istinu, s jedne strane, i za dobrotu, s druge strane. Pomalo zamoren matematikom i nezadovoljan rezultatima koje nudi filozofija, uporno je postavljao pitanje: postoji li ikakvo znanje na svetu koje je tako sigurno da nijedan razuman čovek ne može u njega posumnjati, te što treba učiniti da život na zemlji postane srećniji. Stoga su pored matematike i filozofije najveće Raselove preokupacije bile istorija i politika. Nakon dugih lutanja zaključio je da se pouzdano znanje može tražiti jedino oslanjajući se na nauku i ljudsko iskustvo.\nZanimljivo je da je Rasel nakon izbijanja Prvog svetskog rata došao do zaključka da je ratu sklona većina tzv. običnih ljudi, te da državnici i diplomate nisu jednini krivci za izbijanje ratnih sukoba. Snažan lični pacifizam Rasela je odveo u iskreno simpatiziranje Oktobarske revolucije, ali samo dok 1920. godine nije posetio SSSR. Nakon toga, premda je izgubio svako poverenje u kapitalizam, odlučno se suprotstavio boljševičkom socijalizmu. Osetio je iskrene simpatije prema tradicionalnim vrednostima drevne kineske kulture, premda je naslućivao da bi se i ona uskoro mogla boljševizovati. Jedini element u evropskoj civilizaciji koji je celog života cenio je onaj koji je došao od starih Grka.\nOdbačen od svoje klase zbog opora ratu i oštre kritike kapitalističkog načina života, napušten od levice zbog kritike boljševičkih metoda izgradnje socijalizma, Rasel je dugo bio usamljeni mislilac i socijalni reformator. Držao je da je osnovni problem savremenog sveta u tome kako uskladiti industrijalizaciju s humanističkim načinom života, posebno s individualnom slobodom. Doživeo je mnoge javne napade u štampi, a godine 1940. odbijena mu je bila kandidatura za predavača na američkom univerzitetu New York City College, s obrazloženjem da u svojim spisima bogohuli i opovrgava sve vrednosti te da mu se ne sme dopustiti da kvari omladinu.\nPotkraj života Russel je ipak dobio javna priznanja, ne samo Nobelovu nagradu za književnost, nego i brojna priznanja u naučnoj i progresivnoj javnosti vlastite zemlje i sveta.\nSvoj vlastiti filozofski sistem Rasel je počeo izgrađivati oko 1898. godine. Na liniji racionalizma XVIII. stoleća, ponesen rezultatima moderne nauke, Rasel je pokušavao spojiti empirizam i racionalizam, dedukcionizam i indukcionizam, pa čak i prevazići suprotnost između materijalizma i idealizama, nastojeći zasnovati novu filozofiju, koja bi bila u odlučnoj opoziciji prema svakoj metafizici. Često je menjao svoja gledišta, odbacivao jedna a usvajao druga, dakako, isključivo u smislu njihova daljnjeg razvoja i usavršavanja. Mnogi njegovi kritičari pogrešno su mu zamerali da je svakih nekoliko godina proizvodio novi filozofski sistem. Nešto je, naime, ipak bilo konstantno u Raselovoj filozofiji: logički atomizam, odnosno metoda logičke analize. Logički atomizam on opisuje kao metodu analize stvarnosti čiji su poslednji rezultati logički atomi (ne poslednje čestice materije, nego logičke ideje o poslednjim elementima od kojih su sačinjeni analizirani predmeti stvarnosti). Premda je neko vreme bio dualist, verujući da realno postoje „duh“ i „materija“, kao nezavisni entiteti, koji se ne mogu svesti jedan na drugi niti na nešto treće, kasnije je zaključio da rezultati moderne nauke takvu podelu ne dopuštaju, te da je ona ušla u filozofiju iz religije. Jedna od sigurno najbitnijih posebnosti njegove filozofije je bila razdvajanje filozofije prirode i filozofije vrednosti.\nRasel je u etici XX. stoleća dao značajne priloge. Došao je do originalnih rešenja o gotovo svim bitnim pitanjima etike, inspirirao je neke nove orjentacije u meta-etici. Savremena meta-etika je vrlo kritična prema celokupnoj ranijoj filozofiji morala. Moderni etičari tvrde da su njihovi prethodnici u istoriji postupali nekritički: oni su, naime, najpre utvrđivali najviše dobro, te onda iz njega izvodili pravila i norme za moralnu praksu.\nEtička teorija Bertranda Rasela nije jedinstvena. On je i u tom području duhovne delatnosti, kao i u drugima, menjao svoje poglede. Kao što je u sferi znanja sve rigoroznije primenjivao metodu logičke analize, vodeći se trajnim motivom spoznaje istine, tako je i u etici, rukovođen trajnom težnjom da pridonese ostvarenju sretnog života za sve ljude, stalno tragao za prirodom vrednosnog fenomena i formulom univerzalne ljudske saglasnosti u pogledu najviše vrednosti, cilja i smisla života, kao i kriterijuma ljudske delatnosti. Dok je u prvoj fazi (etičkog intuicionizma) Rasel smatrao da su vrednosti nenaturalna, ali objektivna svojstva stvarnosti, u drugoj je fazi video vrednosti kao izraze naših želja (etički emotivizam). Moralni subjekt on vidi kao nepogrešivog sudiju u izboru ciljeva i vrednosti. Time se suprotstavio apsolutizmu i autoritarizmu u etici, te je ovakava teorija smatrana psihološkom osnovom demokratske teorije slobode.\nNaglašavanjem uloge emocija i želje Rasel je inspirirao čitav etički emotivistički pokret, koji je postao najdominantniji u anglosaksonskim zemljama. Ali Rasel nije ostao na čisto emotivističkim pozicijama, nego je produžio tražiti objektivnu osnovu etičkih stavova, te je došao do značajnog zaključka da oni ne izražavaju samo subjektivne želje nego i nešto opštije po svom sadržaju. Po tom Raselovom shvatanju etika ima zadatak utvrditi opšte principe iz kojih se onda mogu izvesti pravila ponašanja. U raznim vremenima u različitim krajevima, pa i u istoj zajednici u isto vreme, postoje različita pravila ponašanja. Rasel postupno prelazi od subjektivnog etičkog emotivizma prema objektivno-društvenom emotivizmu. On misli da moralni i pravni kodeksi moraju biti prilagođeni promenama uslova, imajući u vidu opšte dobro za sve, a to je: dobar život, ispunjen srećom, inteligencijom, razumevanjem i ljubavlju. Ne može biti „dobro“ jednostavno ono što se želi, jer – ljudske se želje sukobljavaju. Neka moralna načela kao da su opšteljudska, univerzalna, i bez njih, čini se, nijedna ljudska zajednica ne bi mogla opstati. Ta načela mogu se gotovo empirijski utvrditi.\nInače, moralna pravila, drži Rasel, treba poštovati samo ako imaju dobre posledice, u suprotnom treba ih menjati. Moralna pravila su, pri tome, otelovljena u čovekovoj savesti. Tri su kriterijuma za opravdanje moralnih postupaka:\nautoritet moralnih pravila,\nsvest i motiv,\nOne želje koje nisu u suglasnosti s opštim željama čovečanstva nisu vredne ili moralne želje. Tako se etika približava politici. U ovoj fazi (etičkog naturalizma) Rasel tvrdi da se pojam „dobro“ može definisati i da se etika mora povezati s politikom, te se u tom smilsu može i naučno tretirati. Time je, zapravo, Rasel odbacio ne samo svoj početni stav o neodredljivosti „dobra“ te kasniju poziciju o etičkim stavovima kao izrazima ličnih želja, nego i stav o nedokazivosti osnovnih etičkih vrednosti. U posljednjoj fazi svojih etičkih promišljanja on etiku postavlja uporedo s ostalim vrstama znanja, premda s manjim stepenom egzaktnosti, analogno prirodi samog predmeta. Dok je ranije mislio da etička objektivnost može biti politička, a ne logička i empirijska, on kasnije ide korak dalje i tvrdi da su vrednosne i moralne propozicije deskriptivne i istinite ili pogrešne. Moralni su sudovi faktički i naučni, premda su bazirani na željama.\nEtička verovanja su kroz istoriju imala dva vrlo različita izvora: jedan politički i drugi povezan s ličnom religioznošću i moralnim uverenjima. U Starom zavetu oni se pojavljuju odvojeno, jedan kao zakon, a dugi kao proroci. S ovim dualizmom se mora računati, jer bez građanske moralnosti zajednice nestaju, a bez lične – njihovo održavanje nema vrednosti. Pri tome Rasel odbacuje svaki autoritet u etici, bio to bog, istina ili savest, što je sve u sebi kombinovalo tradicionalni moral, te drži da se mogu objektivno postaviti temeljne etičke propozicije, kao da su naučne. Njegova je teorija bazirana na emocijama, rukovođena znanjem te okrenuta opštedruštvenoj saglasnosti.\nRasel je antitradicionalno i antimetafizički orjentisan, u duhu moderne nauke, u kojoj traži oslonac, te na osnovu rezultata nauke, istorije ljudske misli i ljudskog iskustva, stojeći čvrsto na empirijskom tlu, on zasniva svoje refleksije o čoveku, razbacane po brojnim delima.\nČovek je, smatra Rasel, deo prirode, a ne nešto što bi prirodi bilo suprotstavljeno. Čovek je prirodni fenomen. Čovekovi misaoni i telesni pokreti slede iste zakone koji opisuju kretanje zvezda i atoma. Kao deo fizičkog sveta, koji sam po sebi nije zanimljiv, čovek je kao i ostala materija sastavljen od elektrona i protona, te kao i oni podleže istim zakonima koji vladaju u celom svemiru.\nSa stanovišta svemirske beskrajnosti život je nevažan fenomen; vrlo malo zvezda imaju planete, vrlo malo planeta može podržavati život. A i na zemlji život pripada samo maloj količini materije blizu zemljine površine; dugo vremena nije bilo života na zemlji i jednom će verovatno nestati. Stoga se živa materija ne može uzeti kao svrha celog stvaranja univerzuma. Ali ne postoji niti neki neutralni arbitar koji bi mogao oceniti vrednost čoveka u svemiru. Čak ako se i uzme da su ljudi vrhunac stvarateljskog akta, ipak im nešto nedostaje u sjaju.\nČovek je samo jedna vrsta živih bića na ovoj planeti. Mi ne znamo da li na nekoj drugoj planeti takođe postoje racionalna bića. Mi malo znamo o svojoj suštini. Samo je delimično poznata istorija čovečanstva, a budućnost ljudskog roda je potpuno neizvesna. Pretpostavlja se da se čovek izdvojio iz životinjskog sveta pre milion godina. Čovekovo je postojanje dugo u odnosu na istorijsko vreme, ali je vrlo kratko u odnosu na geološke epohe.\nRasel se zalaže za naučni pristup ljudskoj prirodi i motivima ponašanja pojedinaca i grupa. On sam tvrdi da su kod ljudi primarni oni motivi koji su vezani za održanje: hrana, krov nad glavom, odeća i razmnožavanje, Ali kada je ovo zadovoljeno, drugi, sekundarni, motivi postaju vrlo jaki: prisvajanje, rivalstvo, zavist i ljubav prema moći. To su, zapravo, najvažniji ljudski motivi, i većina ljudskih aktivnosti može se svesti na te temeljne motive, kaže Rasel. Pri tome se Rasel poziva na istraživanja psihologa, koja su otkrila šta je nasleđeno, a šta stečeno u karakteru odraslog čoveka. Kod novorođenčeta se mogu primetiti tri instinkta, pored osnovnog za hranom: novorođenče je uplašeno kada je bez zaštite, ono je ljuto kad je previše utegnuto i ono je zadovoljno kad ga milujemo.\nKao što je shvatanje razvoja univerzuma u smislu progresivnog ili regresivnog kretanja naučno neutemeljeno, tako i pridavanje svemirske važnosti ljudskim nadama i strahovima nije naučno opravdano. Strah i nada su često ljudske tvorevine, one dolaze iz vremena čovekovog detinjstva i boravka u džungli. Za čovekovo oslobađanje od strahova potrebna je pre svega istina o samom sebi, a ne tradicionalni i nepotrebni mitovi.\nLjudski duh, kao i telo, ima dve komponente – naslednu i stečenu. Dok je za telo bitna nasledna, za duh je važna stečena komponenta. Duh i njegova sposobnost učenja su ono najvažnije po čemu se čovek razlikuje od životinje. Prema nekim antropolozima razvoj čoveka i njegovog mozga trajao je oko 500 000 godina, od tada se čovekova prirodna inteligencija nije bitno promenila. Najbolji dečak od prije 500 000 godina, koji bi imao sve uslove za školovanje, uspeo bi u učenju kao i njegov savremeni vršnjak.\nRasel ističe da je moguće menjati ljudsku prirodu i da se ljudska bića menjaju brže nego životinjske vrste, a civilizovani čovek brže od primitivnog. Prema Raselu, isto kao i prema shvatanjima francuskih materijalista XVIII. stoleća, svako je ljudsko biće produkt nasleđa i uticaja okoline, vaspitanja i mogućnosti za akciju. Stoga Rasel baš kao i oni zahteva promenu okolnosti putem vaspitanja ljudi, premda nije jasno – ko će vaspitati vaspitače, kad su i oni produkt sredine koju treba prevaspitati. Rasel prihvata da postoje inherentne prirodne predispozicije, različite kod različitih naroda, a koje zajedno s spoljašnjim uslovima stvaraju određene karaktere, ali on kategorički odbacuje tvrdnje da se ljudska priroda ne može ni malo promeniti. Doduše, on priznaje da promenjivost ljudske prirode ima i svoje granice.\nIstražujući ljudsku prirodu, odnosno čoveka kao vrstu među drugim vrstama, Rasel je došao do zaključka da su u osnovi svih ljudskih aktivnosti prirodni impulsi (pri čemu ne pravi razliku između tih impulsa i instinkta, ostavljajući nas u neizvesnosti da li je instinkt u osnovi ljudske prirode kao i kod životinja, ili je impuls za ljude ono što je instinkt za životinje, a ne znamo ni da li je impuls ili instinkt onaj posljednji element koji se ne može svesti na nešto još osnovnije ili elementarnije).\nTi impulsi su usađivani duboko u ljudsku prirodu, kroz stoleća čovekovih odnosa s prirodom, s drugim drugim ljudima i sa samim sobom, i to kroz selekciju. Po svojim impulsima čovek je kompleksniji od svih drugih životinja. Nije poželjno slabljenje tih impulsa, nego njihovo upravljanje prema životu i rastu, njihova konstruktivnost. U tome mogu ključnu ulogu odigrati vaspitanje i obrazovanje, kako u detinjstvu i mladosti, tako i, kasnije, kroz društvene institucije i celinu društvenih odnosa.\nRazum, inače, nije niti može biti uzrok ljudske aktivnosti, nego samo njen regulator. On nema veze s izborom cilja – izbor cilja određuju impulsi, razum ima presudan značaj u izboru sredstva, puta prema ostvarenju cilja koji se želi postići. Impulsi po sebi, kao i priroda po sebi, etički su neutralni. Ali je na ljudima da na osnovi impulsa učine što mogu od svog života. Pri tome važno je istaći, prema Raselu, da se ništa dobro, vredno i srećno ne može postići protiv impulsa. Rasel se oštro suprotstavlja onim koncepcijama života, naročito religioznim, koje čoveka određuju kao pre svega duhovno biće, te ignorišu životne impulse.\nPremda je po svojoj instinktivno-impulsnoj strukturi čovek sličan životinjama, ima, po Raselu, i bitnih razlika između čoveka i životinja. Neke od tih razlika su emocionalne, a neke intelektualne. Jedna od emocionalnih razlika je da su neke ljudske želje, u odnosu na životinjske, u osnovi bezgranične, nemoguće ih je u potpunosti zadovoljiti. Imaginacija neumorno tera i iscrpljuje ljudska bića. Ono što je čoveku potrebno za sreću, čoveku je nemoguće ostvariti, jer su zemaljske mogućnosti ograničene. Ljudi se žele proširiti dokle god im seže mašta, a životinje su zadovoljne s postojanjem i reprodukcijom.\nŠto se čovekove društvenosti tiče ona nije specifično ljudska osobina. Saradnja i jedinstvo grupe imaju osnovu u instinktu koji nalazimo kod svih društvenih životinja (najpotpunije kod mrava i pčela). Ali socijalni život mrava i pčela je mehanički i statičan, dok ljudi, premda nalaze korisnim živeti u zajednici, imaju uglavnom individualne želje. Otuda teškoće socijalnog života i potreba za permanentnom vlašću u zajednicama. Čovek, naime, nije potpuno društven, kao što su to pčele i mravi, nego je poludruštvena životinja. Neki su mu impulsi društveni, a neki individualni. Pri tome, prema Raselu, ne može se reći da je samački dio ljudske prirode manje vredan od socijalnog. Mistici, pesnici, umetnici, naučnici – u svom najintimnijem biću su usamljeni.\nOd svih socijalnih grupa nesumnjivo je instinktivno najjača porodica. Za potpunu harmoniju u porodici bio je dovoljan incest-tabu, ali je on za pleme morao biti proširen raznim složenim pravilima egzogamije i dopunom u vidu običaja i moralnih normi. Tu su običaji održali pobedu nad instinktima. Pri tome jedna plemenska pravila vrede za članove plemena, a druga za strance izvan konkretne plemenske zajednice, na jednoj strani stoji solidarnost, a na drugoj sumnjičenje, rivalstvo i rat.\nSve što je pogrešno u ljudskim odnosima, misli Rasel, dolazi otuda što individualistički impulsi pretežu nad grupnim ili obratno. Socijalna kohezija ne može biti efikasna ako nema psihološku dopunu u osećajima pojedinaca. Socijalna kohezija je delimično instinktivna, a delimično razumna. Socijalna kohezija je započela lojalnošću prema krvnoj grupi, ona je bila pojačana strahom od neprijatelja, te je rasla delimično prirodno, a delimično namerno, dok nije dostigla velike sinteze kakve danas poznajemo u vidu nacija.\nRasel drži da najvišu vrednost treba tražiti u pojedincu, a ne u kolektivu. Dobro društvo je samo sredstvo za dobar život pojedinaca koji ga čine, a ne nešto što ima vrednost samo po sebi. Rasel smatra slobodu pojedinca glavnim uslovom ostvarenja dobrog života.\nU prirodi je čoveka da stalno bude u konfliktu s nečim. Borba u kojoj je čovjek angažovan je trostruka:\nčovek i priroda,\nčovek i čovek,\nčovek sam sa sobom.\nKonflikt s prirodom čovek vodi pomoću nauke i tehnike. Konflikt s drugim čovekom vodi se politikom i ratom. Unutrašnji konflikt do sada se vodio putem religije. Konflikt s prirodom Rasel smatra u izvesnom smislu temeljnim, jer je pobeda u ovom području bitna za održanje i povećanje broja ljudskih bića. Ali, po Raselu, dolazi vreme kada čovek može postati bogatiji putem sporazuma s pređašnjim protivnikom, nego putem konflikta s njim. Zahtev je modernoga doba da se konflikti umanje i ublaže, kako konflikti čoveka s čovekom tako i konflikti čoveka sa samim sobom (konflikti u čoveku). U unutrašnjoj borbi jedna je strana nazvala drugu grehom i odlučila je pobediti je. istina, ta pobeda nije nikada bila tako potpuna, kao pobede u spoljašnjim konfliktima, i posle svake pobede sebe samog, greh bi uvek iznova pokazao svoju ružnu glavu.\nRasel zagovara rešavanje spomenutih konflikata uspostavljanjem harmonije, sklada. To je tim lakše postići što čovek bolje poznaje pozadinu konflikata. Nakon što je postalo moguće osigurati dovoljno hrane za sve, nakon što je tehnika omogućila saradnju na širokoj osnovi, konflikti čoveka s drugim čovekom postaju anahronizam, treba ih prevladati političkim i ekonomskim ujedinjenjem, takvim kakvo predlažu zagovornici svetske vlade. Ali, harmonija među ljudima ne može biti dovoljno stabilna, sve dok svaki čovek ne postigne iskrenu harmoniju sa samim sobom, dok sebe ne prestane posmatrati kao neprijatelja koga treba savladati.\nKonflikti između čoveka i čoveka, odnosno između raznih ljudskih grupa, izazvani su ekonomskim interesima, rasnim ili verskim razlikama. Cilj rata je – obično – postizanje veće moći i bogatstva. Ali na delu je i zadovoljstvo primenjivanja vlasti nad drugima i življenja na račun tuđeg rada. Međutim, prema Raselu, odlučujući podstrek ratu daje impuls koji predstavlja ispunjenje jedne strane ljudske prirode. Ratove je teško suzbiti upravo zato što izviru iz impulsa više nego iz kalkulacije o isplativosti rata. Ona ista vitalna energija koja proizvodi sve što je najbolje, proizvodi i rat te ljubav prema ratu. Taj impuls prema konfliktu s drugim čovekom, odnosno prema ratu, na delu je kod velikog broja ljudi. Stoga je rat permanentna društvena institucija svih slobodnih zajednica, i pored činjenice da je najveći broj nacija najviše vremena u stanju mira. Premda ratove proglašavaju vlade, ratovi su rezultati akumuliranih strasti u ljudima. Zato, da bi se rat odbacio kao sredstvo rešavanja konflikata, potrebno je pre svega očistiti ljudska srca od otrova koji vode ratovima: od preteranog ponosa i straha, od zavisti, pohlepe, prezira i mržnje. Oni čine rat razložnim. Rat je okružen opsesijom tradicije, svetih knjiga, obrazovanja, mitova o junaštvu itd.\nPri tumačenju rata Rasel posebno ističe momenat straha, duboko usađenog u čovekovu mentalnu strukturu. Strah je, po Raselovom shvatanju, praiskonski teror koji čovek nosi sa sobom iz džungle. On razlikuje strah kao emociju i strah kao racionalno predviđanje opasnosti. Dok je ovaj posljednji realan i kao mera opreza do izvesne mere nužan, strah kao emocija, animalna reakcija i predrasuda je velika prepreka čovekovom slobodnom razvoju. Iz straha nastaju mržnja i zavist, ali i podređivanje vođama u vreme opasnosti. Strah je, pak, duboko prirodna psihološka karakteristika čoveka. On se manifestuje u atmosferi ratne groznice iz koje rat neposredno nastaje, a koja, kao izraz straha, ima duboke korene u istoriji, sve od divljaštva i varvarstva.\nNa istoj liniji Rasel tumači i rasni antagonizam, kao iracionalno nasleđe koje potiče od naših animalnih predaka, jer je i njemu koren u instinktivnom strahu od stranog i nepoznatog, koje se ne može proceniti, pa stoga izgleda opasno. Upravo taj iracionalni strah, a ne hrabrost, u osnovi su svih progonitelja i tlačitelja (npr. Hitler).\nDosadašnja saradnja u društvu bila je gotovo potpuno utemeljena na sili; sila je vladala čak i u seksualnim odnosima, jer su zarobljene žene uzimane u konkubinat. (Uopšte, za podređenost žene muškarcu Rasel nalazi razlog u jačim muškarčevim mišićima.) Tek od 1918. godine počinje postepena saradnja između žena i muškaraca. Ali, to je više posledica tendencije da se sva moć kocentriše u rukama države: žene su se emancipovale od muškaraca u onoj meri u kojoj su i žene i muškarci postali robovi države. Otakako je nastala država, smatra Rasel, čovek je počeo činiti mnoge grozote, kao što su: rat, ropstvo, podjarmljenost žena, masovno uništavanje protivnika… Svemu tome Rasel vidi kao primarne ne društvene uzroke, nego psihološku građu čoveka, njegovu impulsivnu prirodu.\nObičan čovek ne može živeti srećno bez takmičenja, jer je od njegovog nastanka to bio oblik njegovog života. Ali ta sklonost takmičenju može poprimiti manje štetne oblike u sportu, u nauci, u umetnosti… Zanimljivo je da niti odsutnost svih opasnosti ne znači automatski punu sreću za čoveka, kojemu su, pored elementarne sigurnosti potrebne i – avanture. Stvaraoci utopija i socijalni reformatori, prema Raselu, redovno zaboravljaju da veliki dio ljudske sreće zavisi o aktivnosti, a samo mali ostatak da je sadržan u pasivnom zadovoljstvu.\nOd nebrojenih čovjekovih želja (impulsa) glavne su želja za moći i za slavom, smatra Rasel. Te dve želje nisu identične, ali su vrlo srodne. Čak i kad ljudi dostignu priličan stepen udobnosti, i pojedinci i zajednice teže daljem uvećanju svoje moći, odnosno bogatstva. To, međutim, nipošto nije ekonomski motiv. Moć, baš kao i energija, ima različite oblike: bogatstvo, naoružanje, vlast, uticaj na javnost… Ipak, ljubav prema moći, premda je jedan od najjačih ljudskih motiva, vrlo je nejednako raspoređena te je ograničena raznim drugim motivima, na primer: ljubavlju prema zadovoljstvu i lagodnosti, čak i ljubavlju prema saglasnosti. U smislu Adlerove podele na podređujuće i podređene tipove ljudi, Rasel smatra oba tipa nepoželjnima, naročito u njihovim ekstremnim oblicima, te prednost daje trećem tipu, koji odbija i vođstvo i podređenost, ali se takvi ljudi teško uklapaju u društvo, te nalaze slobodu u samoći. Samo, neretko oni koji se povlače u samoću nisu iskreno indiferentni prema moći, nego su često nesposobni osvojiti je uobičajenim načinima.\nDosadašnji čovekov konfliktni stav prema prirodi, prema drugom čoveku i prema samome sebi, mora, prema Raselu, upravo iz razloga čovekova opstanka, iz kojeg se taj stav i razvio, biti zamenjen sklonošću za saradnjom (s prirodom, s drugim čovekom i sa samim sobom).\nRaselova koncepcija moći naglašava ulogu impulsa, strasti, emocija, ličnosti, slučaja, forme, stihije i drugoga što je izvan bilo kakve istorijske zakonitosti. Rasel je načelno odbacivao postojanje opštih zakonitosti u istoriji, uključujući i teorije rasta i propadanja (u smislu preterane analogije s individualnim životom). Ipak, on primećuje permanentno ciklično kretanje: rođenje, rast, opadanje i smrt – u imperijama i civilizacijama kao i u slučaju životinja u polju. Stare imperije Egipta i Vavilona zbrisala je Persijska imperija, Persijanci su bili zbrisani od Makedonaca, Makedonci od Rimljana, Rimljani od Arapa i Teutonaca… Pri tome, nesumljiv je neprekidan stalni napredak, posebno u dve stvari: u unapređenju znanja i u rastu i širenju organizacija, naročito država.\nIpak, i nauka i države izvori su kako dobra tako i zla: nauka je učinila ratove destruktivnijima, a velike države – proširenijima. Jedini lek za sprečavanje rata je stvaranje svetske države ili superdržave, kadre da rešava međunacionalne sporove bez rata. No za to je, prema Raselu potrebna što veća povezanost ljudi na svim kontinentima te više ljudske solidarnosti. Rasel, inače, nalazi da je demokratsko društveno uređenje, premda ne i savršeno i kompletno, ipak najbolje. Analizirajući propagandne, psihološke i edukativne uslove kroćenja moći on se zalaže za princip objektivnosti informacija te za naučni pogled na svet.\nO savremenoj civilizaciji, jednako kao i o dosadašnjoj istoriji, Rasel nema visoko mišljenje, a budućnost je neizvesna. Ipak, Rasel misli da bi ljudi poučeni prošlošću, te svesni savremenih tendencija mogli izabrati sretniju budućnost. Da li će ljudi izabrati život ili smrt, sreću ili nesreću, zavisi o samim ljudima, a ne ni o kakvoj spoljašnjoj sili. Tendencije savremene civilizacije vode kako dobru tako i zlu, strasti nas vode destrukciji, a inteligencija nas upozorava da bismo morali izabrati drugačiji način života, ukoliko želimo opstati. Sasvim je, međutim, neizvesno, da li će uspeti pobediti razum ili će ovaj naš svet završiti u katastrofi (kako je pretpostavljao Albert Ajnštajn).\nUkazujući na granice i teškoće nauke, Raseli pak ne vidi drugi način za zasnivanje istine i drugu osnovu za ljudska verovanja. On se svom snagom suprotstavlja pokušajima obezvređivanja nauke, samo zato što na svom putu nije uspela naći odgovore na sva ljudska pitanja. Zalažući se za naučni stav u verovanju i delovanju Rasel se odlučno suprotstavlja svakom misticizmu. U naučnom mišljenju želje nemaju nikakvog udela, te to olakšava sagledavanje objektivne istine, realnu orjentaciju u delovanju i ostvarivanju srećnog života. Na žalost, uvođenje toga načina mišljenja napreduje vrlo sporo, jer je ljudima teže zasnivati svoje poglede na objektivnim dokazima nego na subjektivnim željama, odnosno nadama.\nNauka kao zadovoljenje intelektualne radoznalosti je vrednost po sebi, ali ona je i izraz impulsa za moći, kada je primenjujemo u proizvodnji. Međutim, upravo ta praktična strana je i zabrinjava Rasela, jer ljudi mogu s naukom postupiti na različite načine. Ipak, on ne uzdiše za tzv. prirodnim životom (kao Lao Ce ili Ruso). Rasel zagovara naučni napredak, ali i ističe da naučni napredak sam po sebi nije dovoljan, te da je za stvarni napredak najbitnije napredovanje u mudrosti (pri čemu se misli i na intelekt i na emocije). Kako čovek u svojoj osnovi nije racionalno biće, vrlo je važno da se vaspitanjem, tj. obrazovanjem pobuđuju kod ljudi plemeniti ciljevi, plemenite emocije, konstruktivni (a ne destruktivni) impulsi.\nModerna tehnika dala je čoveku neverovatno veliki osećaj moći, koji bitno utiče na njegov mentalitet. Moderni je čovek toliko obuzet moći da se ne pita, kao antički čovek, šta je šta, nego šta se može od čega napraviti. Tako oslobođena ljubav prema moći potisnula je sve druge impulse, uključujući uživanje u lepoti ali čak i roditeljsku ljubav. Dok je tradicionalna religija razvijala verovanje u čovekovu ovisnost o bogu, moderne ideje uzdižu čovekovu beskrajnu moć. Ako se ljudi u međuvremenu ne promene nabolje, te ne postanu plemenitiji, ljudski život može postati najgori od mogućih oblika života. Svetska država u tom slučaju ne bi nimalo pomogla, nego upravo obratno. Verovanje da nauka sama po sebi donosi napredak, po Raselu je samo iluzija XIX. stoleća.\nStvarni napredak, u smislu stvarnog poboljšanja života, zavisi u prvom redu od samih ljudi, uveren je Rasel. Treba, kaže on, menjati društvene institucije, vaspitanjem, tj. obrazovanjem, podsticati dobre strane čovekove ličnosti, podsticati kreativnost, ljubav, mudrost, i to uveravanjem i reformama, a ne revolucijama.\nRasel je energično odbacivao silu (nasilje) kao sredstvo rešavanja društvenih pitanja, uključujući i ona međunarodna. On vidi izlaz iz začaranog kruga jedino u strpljivom aktivnom prosvećivanju svih, od običnih ljudi na ulici do najodgovornijih državnika. On se u tom smislu ne oslanja ni na koju posebnu društvenu snagu, jer ona ne bi bila dovoljna garancija da će biti ostvareni principi humanizma i srećnog života na ovoj planeti punoj istorijskih naslaga mržnje, osvete i težnje za dominacijom nad drugima.\nModerna nauka i tehnika, odnosno tehnička civilizacija, smatra Rasel, nosi sa sobom industrijalizam u ekonomiji i povećanu organizaciju u celokupnom društvenom životu. Organizacijom društvo postaje jače, ali se umanjuje sloboda pojedinca, širi se sveopšta uniformiranost. Nesumnjivo je da se industrijski svet može održati samo uz još veću organizovanost nego što je danas imamo, ali ona treba biti samo sredstvo za bolji život, nipošto cilj po sebi. Postupci modernoga čoveka determinisani su ne samo spontanim impulsima, nego i svesnim ili nesvesnim uticajem grupa kojima pojedinac pripada: kolektiva u kojem radi, sindikata, političke stranke, štampe, radija i televizije, škole, crkve i države – kao najdominantnije organizacije. Moderni je čovek daleko manje individualan nego srednjovekovni seljak ili zanatlija. Moderni čovek sve više postaje rob države i njenog univerzalnog monopola. Država nadzire školu, sredstva masovnog komuniciranja, mladi dobijaju svoje ideale od holivudskih producenata nove religije obožavanja tehnike, bogatstva, moći, uspeha, takimičenja, rivalstva…\nRasel odbacuje princip individualne koristi ili zadovoljstva, koristi ili zadovoljstva pojedinca, kao ključni etički princip, insistirajući na maksimalnoj sreći maksimalnog broja ljudi. On drži da nije moguća sreća pojedinca bez opšte sreće. Ali, on je i protivnik neke apstraktne opšte sreće, koja ne bi bila ujedno i sreća za pojedince koji čine konkretnu zajednicu.\nRaselu je jasno da su moderne organizacije sa svojim izvršnim funkcionerima neminovne, ali je nevolja u tome što na njihovo čelo redovno dolaze ljudi vođeni ljubavlju prema moći. Protiv njihove moći pojedinac ne može ništa učiniti. Organizaciji se može suprotstaviti samo druga organizacija. Ali konflikti među organizacijama su vrlo opasni, to više što je veća njihova unutrašnja moć nad članovima. Država koja je iznutra despotska, biće i prema spolja ratoborna. Zato je važno maksimalno ograničiti kompetencije države u odnosu na pojedinca. Funkcije države su opravdane samo u meri pružanja potrebne zaštite prema unutra zakonom i policijom, a prema spolja – vojskom.\nU savremenim prilikama sloboda kao da je u opasnosti da nestane, ali Rasel to ne smatra neizbežnim. Treba, po njemu, naći sredinu između željene pune slobode i realno ograničene slobode. U organizaciji u kojoj pojedinci sudeluju sa živim interesom i u kojoj izvršni organi uživaju poverenje, žrtvovanje slobode može biti podnošljivo. Premalo slobode u društvu dovodi društvo u stagnaciju, a previše u haos. Važno je reći da je zadovoljenje fundamentalnih ljudskih potreba za hranom, pićem, zdravljem, odećom, domom, seksom i roditeljstvom minimumom slobode, i onaj koji je lišen ma koje od ovih potreba nije slobodan, ma što se drugo uključivalo u pojam slobode.\nSloboda se ne može proširivati ukidanjem institucije vlasti, nego njenim ograničavanjem. Želje jednog čoveka mogu biti potpuno suprotne željama drugog čoveka, te bi anarhija, u stvari, značila slobodu za jače, a ropstvo za slabije. Sloboda ne znači pravo na vršenje presije nad drugim čovekom, nego pravo da mislimo i da živimo kako izaberemo, s tim da to ne sprečava druge da čine isto. Princip slobode se svodi na jednostavnu mudrost i izreku: živi i pusti druge da žive!\nSve što je više od minimalnih potreba predstavlja komfor, te Rasel smatra da je opravdano da se neko liši komfora kako bi se osigurale potrebe drugoga. Rasel vidi jedino rešenje u demokratiji koja bi se oslanjala na nauku i u kojoj bi se sloboda pojedinca shvatala kao „mogućnost za inicijativu“. Dakako, pored nauke nužni su i moral, umetnost, mudrost, plemenite emocije, pravične i efikasne društvene institucije – sve u službi dobre svrhe i ljudski opravdanog cilja.\nJednu od glavnih opasnosti u savremenom svetu Rasel vidi u povećanju fanatizma. Suprotstavljeni fanatizmi izazivaju mržnju, sprečavaju slobodno istraživanje. Oni su u opoziciji prema naučnom napretku, oni progone suprotne poglede i sputavaju intelektualnu slobodu kao jednu od najvećih društvenih vrednosti. Istina često nije prijatna nosiocima moći, i ako oni budu mogli sprečavati njeno otkrivanje i saopštavanje, uslediće novo mračno doba, poput onoga iza briljantnog razdoblja antike. Rasel se najozbiljnije boji da bi bela rasa mogla ponovno poći putem fanatizma kakav su hrišćani preuzeli od Jevreja, verujući da je samo jedna religija istinita. Sada se tvrdi da je samo jedna ideologija istinita, ili samo jedan način života dobar, a da su svi drugi loši. U tome leži izvor netolerantnosti i velike opasnosti izbijanja rata.\nLjudi su skloni prihvatanju fanatizama, jer im oni daju osećaje sigurnosti i saradnje u grupi, čiji su članovi udruženi na temelju oduševljenja za jednu stvar. Nasuprot fanatizmu Rasel preporučuje toleranciju, prije svega toleranciju u pogledima.\nOno što stoji na putu ozdravljenja nisu fizičke ili tehničke prepreke, nego zle strasti u ljudima, ljudskim duhovima: sumnja, strah, žudnja za moći, mržnja, netolerantnost…. Lek je u ljubavi i saosećanju. Svirepost, zavist, rivalstvo i traganje za iracionalnom sigurnošću dovele su čovečanstvo na rub katastrofe. Novi način života ne može biti uspešan tako dugo dok je to čisto intelektualno uverenje. On se mora duboko osećati, duboko verovati, čak i u snu. Nedvosmisleno ima stvari koje nije dobro činiti, ali najgori način da ih se izbegava činiti je dati im etiketu greha, te ih tako učiniti neizdrživo atraktivnim.\nJe li Rasel bio socijalista? Premda nije prihvatao ni jednu etabliranu socijalističku doktrinu, nego je nudio svoj koncept najboljeg uređenja društva, njega bez sumnje možemo smatrati socijalistom. Suština njegovog socijalizma čine sledeći stavovi.\nProfit kao ekonomska kategorija na određenom je stepenu razvoja bio društveno koristan, ali je danas štetan. Budući da kapitalista ne vodi računa o potrebama zajednice, nego o svom profitu, on je neminovno u sukobu s interesima zajednice. Osim toga jagma za profitom vodi iscrpljujućem nadmetanju, nemilosrdnoj konkurenciji i ekonomskom imperijalizmu, što se više jednostavno ne isplati.\nZahvaljujući modernoj tehnologiji danas je moguće s malo rada postići pristojan komfor. Rasel drži da su četiri sata rada i potrebna i dovoljna za svakog zdravog čoveka, i kad bi svi radili toliko, za sve bi bilo dovoljno dokolice. Na žalost u kapitalizmu i radnik i kapitalista žele duži radni dan, prvi da bi imao veću nadnicu, a drugi da bi imao veći profit, pri čemu nezaposleni ostaju praznih ruku. Je li to mudro? Što se tiče etike prema kojoj je radišnost vrlina, Raselje vidi kao etiku vladajućih za siromašne, robove, kmetove itd. Za civilizaciju je esencijalna dokolica, a ne rad. Bez imanentne dokolice čovek je lišen najlepših stvari u životu.\nStalni strah od nezaposlenosti i neuspeha u poslu, karakterističan za kapitalistički poredak, jedan je od uzročnika duševnih bolesti, a želja za bogatstvom je često samo izraz želje za nedostajućom sigurnošću. Stalna nesigurnost uzrokuje mnogo nesreće u svetu. Raditi bi trebali svi koji su za rad sposobni, a nagrada bi trebala biti prema voljnosti za rad.\nSistem vaspitanja i obrazovanja u kapitalističkom društvu je nepravedan i štetan. Kvalitetno obrazovanje imaju samo deca bogatih, a talenti dece siromašnih propadaju. Rasel drži da bi država trebala preuzeti na sebe troškove izdržavanja dece, te omogućiti udatim ženama rad izvan porodice. Žene trebaju biti potpuno oslobođene zavisnosti od muževa. Umetnici su u kapitalističkom svetu poniženi jer rade za imućne pokrovitelje, koji su vrlo često neobrazovani. U modernom društvu širi se broj javnih ustanova i javnih službi, te je nad njima neophodna javna kontrola. Rasel smatra da internacionalističko socijalističko društveno uređenje smanjuje verovatnoću ratova, koji vrlo često imaju ekonomske motive. U kapitalističkom se društvu sve stvari mere prema njihovoj upotrebi, a trebalo bi ih meriti prema njihovoj pravoj vrednosti.\nRasel, dakle, zaista preporučuje socijalizam kao najadekvatnije rešenje. Pri tome on ga ne povezuje s ovom ili onom društvenom snagom, nego ga preporučuje svim klasama i svim pojedincima, odgovornim državnicima i običnim ljudima na ulici. Socijalizam koji Rasel predlaže svojevrsni je kosmopolitski humanizam. Rasel je pristalica socijalizma u razvijenim zemljama, koji bi se ostvario mirnim putem, argumentima i postupno. On oseća simpatije za anarhizam, ali vidi ga samo kao ideal kojemu treba aproksimativno težiti, jer – kad bi se i ostvario – on bi se raspao za nekoliko godina. Rasel ne prihvata marksistički socijalizam jer u njemu ima preveliku ulogu moć države. On je pristalica tzv. gildskog socijalizma, koji usvaja sve što je vredno u socijalizmu i sindikalizmu. Taj socijalizam nije za ukidanje države, ali je za njeno konsekventno smanjivanje. Fabrike bi, prema tom modelu, bile slobodne odlučivati o vlastitoj produkciji. Vlasnik je država, ali upravljaju gilde plaćajući državi rentu. Svaka gilda samostalno odlučuje o raspodeli zarade, prema samostalno utvrđenim principima nagrađivanja. Gilda je proizvođač, a država je potrošač. Parlament predstavlja potrošače na geografskom principu, a gildski kongres proizvođače na industrijskom principu. Iznad njih je zajednički tribunal i proizvođača i potrošača, koji odlučuje o spornim pitanjima, utvrđuje cene i poreze, on ima autoritet i vlast.\nRasel smatra da bi jedan minimalni dio prihoda morao biti osiguran za sve, bilo da rade ili ne, a prihod preko tog minimuma išao bi onima koji su voljni angažovati se na poslu koji zajednica smatra korisnim. Kvalifikovaniji ne bi trebali biti bolje plaćeni, jer je njihov posao zanimljiviji i privlačniji. Pravednije je bolje nagraditi one koji su voljni raditi manje prijatne poslove. Rasel zagovara omogućavanje samouprave svuda gde je to moguće. Socijalizam koji je bio na delu u XX. stoleću Rasel je držao previše nestrpljivim, nadahnutim nestrpljivim idealistima, prorocima i reformatorima te je nalazio u njemu mnoge slabosti. Rasel drži da su boljševici hteli posao od nekoliko decenija i delo generacija sažeti u nekoliko godina. Raselne prihvata Marksovu filozofiju i ekonomsku teoriju, odbacuje diktaturu proletarijata kao nedemokratsku, a komunizam vidi kao svojevrsni fašizam, koji ograničava slobodu, paralizuje napredak, neguje mržnju itd. Ipak, Rasel nalazi da i kod Marksa ima važnih istina.\nOsnovni preduslovi za stvaranje boljeg sveta i života po Raselu su:\nsprečavanje rata kao izvora nesigurnosti, straha od opšte destrukcije,\nuspostavljanje svetske vlade koja bi garantovala mir i sigurnost te sprečavala podsticanje nacionalističkih strasti, nepoverenja i mrženje među narodima\nveliki posao edukovanja ljudi u smislu tolerancije, kreativnosti i opšte simpatije.\nRasel je duboko uveren da sve to treba i da je sve to moguće ostvariti u praksi borbe za bolji svet, a jednom stvoreni bolji društveni uslovi stvorili bi i nove karaktere ljudi, drugačije od današnjih.\nČovek, prema Raselu, ne može ograničiti svoj pogled na vlastiti život, pa ni na samo svoju vlastitu zemlju, ili svoje vlastito doba, a da ne postane sterilan. Mi nismo samo pojedinci, mi smo i članovi vrste. Zato on procenjuje narode i razdoblja ne samo po svakodnevnoj sreći njihovih pojedinačnih pripadnika, nego i po njihovom ukupnom doprinosu civilizaciji kao ukupnosti svih onih mentalnih vrednosti koje dele čovjeka od majmuna, a civilizovanog čoveka od divljaka.\nRasel je veliki protivnik religija uopšte, a posebno religijskih moralnih dogmi. Za Rasela je religija bolest rođena iz straha, a njen je izvor u ljudskoj bedi. Ona je oličenje straha, mržnje i uobrazilje. Rasel odbacuje religiju i sa naučnog i sa moralnog gledišta. Treba negovati istinoljubljivost i dobrotu, ali prepreka prvome je u (religijskim) dogmama, a drugome – u verovanju u greh. Moralisti su, ističe Rasel, dve hiljade godina osuđivali čovekovu težnju za srećom kao nešto degradirajuće i bezvredno, čime su saamo svedočili svoju mržnju na ljudski rod. Sreća je najviše dobro i smisao života, i ljudi moraju biti sretni da bi bili dobri. Da bi bili srećni ljudi se moraju osloboditi svega što čini život nesrećnim: loših društvenih odnosa, loših navika, loših verovanja itd., te trebaju živeti u skladu sa svojom prirodom, baziranom na kreativnim impulsima.\nRasel stalno naglašava spontanu, prirodnu, instinktivnu radost, kao elementarnu, osnovnu (iako ne najvišu) vrednost i sastavnicu sreće, zatim bezinteresno istraživanje istine, uživanje u umetnosti, međuljudsku naklonost itd.\nRasel se ne oslanja ni na koju političku organizaciju, društvenu klasu ili sloj, on apeluje na sve ljude dobre volje – jednako na lordove i proletere, na anarhiste i boljševike, na sveštenike i slobodne mislioce, na bele i obojene.\nDa bi pojedinac živio dobar život, on treba imati pre svega dobro zdravlje, dovoljan prihod (sredstva za život), srećne lične odnose (prijateljstva, ljubav, decu – ako ih želi, posao koji nije nezanimljiv, a za sve to je uslov – dobro vaspitanje i obrazovanje.\nRaseli stiče da sreća ne dolazi niti sama od sebe, niti od prirode, niti od nekog nadljuskog bića: ona zavisi potpuno i isključivo od samih ljudi, od svakog pojedinca ali i od ljudske zajednice u celini. Sreću, stoga, ne treba čekati, nego je treba osvajati, i to na ovom svetu i u ovom životu, ne sutra nego danas, ne negde tamo – nego tu gde jesmo.


DOM ZDRAVLJA BIJELJINA: U Centru za fizikalnu rehabilitaciju dnevno i do 140 pacijenata :: Dešavanja u Bijeljini ::\n16. septembar 2019. / 00:32\nDOM ZDRAVLJA BIJELJINA: U Centru za fizikalnu rehabilitaciju dnevno i do 140 pacijenata\nU Centru za fizikalnu rehabilitaciju bijeljinskog Doma zdravlja, koji dnevno primi i do 140 pacijenata, danas je, povodom 8. septembra - Svjetskog dana fizioterapeuta, održan javni čas.\nNačelnik ovog centra Novak Đurić rekao je da se u toj ustanovi radi po svjetskim standardima i uz najbolju opremu.\n"Možemo biti ponosni jer pružamo stručnu i kvalitetnu uslugu u rehabilitaciji, koja je sve potrebnija, budući da nije neophodna samo licima sa traumama iz saobraćajnih nezgoda, nego i drugim građanima", rekao je Đurić novinarima.\nOn je naveo da jedan tim rehabilitacije u Bijeljini opslužuje 50.000 pacijenata."Ovaj odnos je opterećujući i nešto se mora uraditi na nivou resornog ministarstva ili Fonda za zdravstveno osiguranje, kako bi rehabilitacija u ovom Centru bila kvalitetnija", rekao je Đurić.\nZamjenik direktora bijeljinskog Doma zdravlja Igor Novaković rekao je da je ovaj centar ponos Ustanove.\n"Dom zdravlja u Bijeljini među prvima je ušao u projekat razvoja Centra za fizikalnu rehabilitaciju, koji je nakon nekoliko godina postao sastavni dio ove zdravstvene ustanove", podsjetio je Novaković.\nViši fizioterapeut Željko Kurtuma rekao je da ovaj centar ne pruža samo usluge masaže, već zaposleni rade sa svim kojima je potrebna rehabilitacija - od novorođenčadi do ljudi u zrelom dobu.\n"Trenutno u Centru imamo ljude sa povredom-traumom, ali i pacijente sa raznim oboljenjima koji godinama dolaze kod nas, a tu su i oni sa svježim potrebama. Radimo i na prevenciji bolesti korekciji držanja kod djece", rekao je Kurtuma.\nKurtuma je naveo da Centar za fizikalnu rehabilitaciju radi u dvije smjene - od 7.00 do 20.00 časova, a dnevno u njemu bude od 120 do 140 pacijenata, s tim što kroz salu za rehabilitaciju na svakih pola sata prođu dva-tri pacijenta.\n"Time postižemo da na jednog fizioterapeuta ide jedan pacijent, osim kada je riječ o radu sa grupama koje se odnose na djecu, sa kojom se radi na korekciji položaja tijela", rekao je Kurtuma.\nOn je istakao da je za svakog fizioterapeuta najveća satisfakcija kada uspješno obavi terapiju i vidi da je pomogao pacijentu.\n"Pokušavamo i najčešće uspijevamo da ljude koji su psihički pali vrlo brzo podignemo - radimo sa njima i srećni smo kada ih nakon terapija vrlo brzo vratimo u zdravo stanje", rekao je Kurtuma.


Probleme će rješavati u hodu, analiza do kraja školske godine | roditelji.me\nProbleme će rješavati u hodu, analiza do kraja školske godine\n23/09/2017 11:11 | by Roditelji.me | 10 Comments\nFoto: CDM/Dnevne novine\nPočetak ove školske godine obilježio je brojne nedoumice roditelja đaka i nastavnika po pitanju primjene reforme obrazovanja. Dok jedni strahuju da će uvedene promjene zbuniti đake, drugi tvrde da nijesu dobili dovoljno informacija, i da nijesu adekvatno pripremljeni za nastavu po novom modelu.\nMeđutim, u Zavodu za školstvo podsjećaju da su od 21. do 25. avgusta realizovana planirana savjetovanja o implementaciji reformskih rješenja u osnovnoj školi, kada je pojašnjeno koji će udžbenici biti korišćeni tokom predstojeće školske godine.\n„Realizovana savjetovanja su protekla u prijatnoj i konstruktivnoj atmosferi i po ocjenama prisutnih ispunila očekivanja u pogledu otklanjanja nedoumica u vezi sa implementacijom novina u narednoj školskoj godini. Nastavnici najviše nedoumica imaju oko privremenih planova za predmetne programe koji su pretrpjeli najviše izmjena, ali će Zavod za školstvo i nakon savjetovanja u tom dijelu nastaviti da kontinuirano daje podršku školama i stručnim aktivima“, kazali su u Zavodu za Vikend novine.\nOni smatraju da se problemi koji nastaju primjenom reforme javljaju individualno, te da će se oni rješavati u hodu.\n„Mi cijenimao da se dileme prevashodno pojavljuju na individualnom nivou i nijesu sistemski problem ali mi ćemo cijelu školsku godinu biti servis školama u svakom pogledu i da će utvrđivanje kvaliteta rada škola imati prevashodno savjetodavni karakter“, naveli su iz Zavoda.\nKako naglašavaju, Zavod za školstvo je od 11. do 15. septembra realizovao informativna savjetovanja sa 10 osnovnih i srednje stručnih škola sa zadatkom da utvrdi na koje poteškoće nailaze nastavnici i škole u vezi godišnjeg planiranja rada po predmetima i popunjavanje pedagoške dokumentacije, prevashodno dnevnika rada.\n„Na osnovu snimljenog stanja Zavod će zauzeti zajednički stav oko pojedinih rješenja i potom ići po školama da u neposrednoj komunikaciji razriješimo eventualne dileme“, kazali su u Zavodu.\nOni dodaju da će konačne analize implementacije reforme obrazovanja uraditi na kraju školske godine.\n„Zavod za školstvo će na kraju školske godine napraviti analizu implementacije novog nastavnog plana i novih predmetnih programa zasnovanih na ishodima. Do tada treba omogućiti da se nesmetano realizuju i da se uočene dileme u hodu rješavaju“, zaključili su u Zavodu.\nS druge strane, roditelji su se, kako je VN kazala izvršna direktorica Udruženja roditelji Kristina Mihailović, žalili na čitav niz problema. Kako je istakla, ove godine bilo je mnogo više pritužbi i primjedbi u odnosu na ranije.\n“Problemi su različiti od onih sa produženim boravkom, odnosno njegovim ukidanjem u pojedinim školama poput “Štampar Makarija”, radnog vremena produženog boravka koje nije usklađeno sa radnim vremenom roditelja koji, kako su isticali, nemaju mogućnost da ostavljaju djecu samu kod kuće pa su usmjereni na privatne ustanove koje su poprilično skupe”, objasnila je Mihailović.\nBilo je primjedbi, kaže, i na sam način rada škole.\n“Roditelji su se žalili konkretno na smjene u jednom broju škola, većinom u Podgorici, u kojima djeca nižih razreda kreću u školu oko 14 do 15 sati. To je, smatraju roditelji, neprimjereno njihovom uzrastu, jer u to vrijeme oni niti mogu da uče niti da se bave školom, i ostaju u školi do 18 sati što takođe nije primjereno zbog drugih aktivnosti koje će im zbog toga biti uskraćene”, rekla je Mihailović.\nPrema njenim riječima, posebnu pažnju i nejasnoće izazvale su promjene u upotrebi udžbenika, jer se ispostavilo da treba dopunavati osnovne kompete za određeni razred sa mnogo više udžbenika iz nižih odnosno viših razreda, a svakodnevno se roditelji žale da fond časova njihove djece na sedmičnoj i dnevnoj osnovi nije smanjen kako je bilo najavljeno.\nIsti utisak o početku školske godine imaju i nastavnici, što je VN potvrdio predsjednik podgoričkog odbora Sindikata prosvjete Slobodan Savović. On smatra da nastavnici nijesu najbolje upućeni na novine koje su uvedene reformom obrazovanja.\n“Mene kao prosvjetnog radnika posebno u svemu tome brine što smo u učionicama prepušteni sami sebi. Radi se o tome da još nema naznaka da će ljudi iz Zavoda za školstvo dati neke dodatne napomene. Rano je za prve analize, ali meni se čini da će se mnogo toga promijeniti”, istakao je Savović.\nOn takođe smatra da veliki problem, od početka ove školske godine predstavljaju udžbenici.\n“Djeca će u sedmom razredu, tokom tri klasifikaciona perioda, ponavljati gradivo šestog razreda. To se desilo zbog toga što je u šestom razredu ukinuta geografija, što je van pameti. Ove školske godine su naša djeca to već učila u šestom razredu, ali su oni u sedmom razredu prinuđeni da uče ono isto što su ponavljali prošle godine”, kazao je Savović.\nPored toga, naglašava on, učenik u sedmom razredu, prva tri klasifikaciona perioda će koristiti udžbenik šestog razreda, a tek u četvrtom klasifikacionom periodu, udžbenik od sedmog razreda. Takođe, kako objašnjava, učenik osmog razreda iz geografije od početka ove školske godine će koristiti udžbenike sedmog i osmog razreda.\nOn tvrdi i da je nastavnicima stigla i preporuka Zavoda za školstvo da tokom tri klasifikaciona perioda sedmacima ne smiju dati nižu ocjenu, nego što su ti učenici imali prethodne godine jer su oni već odgovarali u šestom razredu to isto gradivo.\n“Tek u četvrtom, završnom klasifikacionom periodu se pojavljuje nešto manje novog gradiva. To znači da, ako je neki učenik iz geografije u šestom razredu imao dvojku, ja ne smijem da mu dam jedinicu, iako on, recimo, nije ništa progovorio. Pošto je novo gradivo samo u jednom klasifikacionom periodu, ja ću morati i da mu zaključim dvojku, iako on tokom cijele godine nije ništa znao”, predočio je Savović.\nSavović smatra da se sa redukovanjem časova u pojedinim slučajevima pretjeralo. Tako je, kaže on, u devetom razredu za istoriju i geografiju smanjen fond časova na račun tog rasterećenja na po jedan čas nedjeljno.\n„E sad, zamislite da nacionalnu istoriju i nacionalnu geografiju, djeca izučavaju samo po jedan čas nedjeljno. U istoriji za deveti razred se obrađuje najvažniji period za nas, a u geografiji se u tom razredu izučava geografija Crne Gore. Zar nije bitno da građani ove zemlje najbolje znaju istoriju i geografiju svoje zemlje? Sada su časovi iz ovih predmeta praktično svedeni na časove razrednog. To, najblaže rečeno, nije dobro”, napominje Savović.\nU Zavodu za školstvo objašnjavaju da je cilj smanjivanja nastavnog plana za osnovnu školu od 10 odsto bio rasterećenje učenika, ostavljajući im dovoljno vremena i prostora za učenje kao i poboljšanje rezultata PISA testiranje.\n„Sve ove promjene su inicirane očekivanima čemu djecu treba učiti u XXI vijeku. Tu se, prije svega, misli na razvijanje kognitivnih – generičkih sposobnosti u koje spadaju sposobnost učenja, sposobnost rješavanja problema, kreativnost, inovativnost i kritičko mišljenje. Ako to uspijemo da postignemo onda neće biti važno da li neki predmet ima jedan ili pet časova nedeljno. Cilj je da kod učenika razvijemo radoznalost, inicijativnu, probudimo interesovanje i kroz posjedovanje ovih sposobnosti sami će se razvijati i nadograđivati“, predočili su u Zavodu, gdje ističu da im je primjer u ovom slučaju bila Finska.\nFinci su zacrtali da od 2020. godine za učenike od 16 godina će ukinuti predmete i nastava će se organizavati prema problemskom interesovanju učenika. Pa će tako, na primjer, Južnu Evropu izučavati kroz diskusije, debate, okrugle stolove i na slične načine, iz ugla istorije, geografije, jezika, kulture, komunikacije i sličnih oblasti, naveli su Zavodu za školstvo.\nSavović ističe da u obrazovanju trenutno postoji više sistemskih problema o kojima je trebalo razmišljati prije donošenja reforme.\n“Primjera radi, ako počnete sa sjevera prema jugu, na sjeveru imate praktično gašenje škola. Takođe, u centralnoj regiji, na Cetinju, gradske škole obrazuju svega po dva odjeljenja prvih razreda. Drugo, u Podgorici imate neravnomjernu situaciju. Prigradske škole, u Tološima na primjer, pa i na Starom aerodromu, su prebukirane. U takvim školama je vrlo teško raditi sa djecom”, navodi Savović.\nOsim toga, on smatra da opremljenost učionica nije na zavidnom nivou.\n“Uprave škole ne shvataju potrebu za uvođenjem tehničkih pomagala u školama. Bilo je nekoliko pokušaja modernizacije ali to je sve bilo nedovoljno i pored dobrih namjera. Treći problem je broj seminara za prosvjetne radnike. Oni su veoma važni kako bismo se upoznali sa savremenim trendovima, novim metodama itd. Naši seminari su vrlo siromašni, malo ih ima, a da zlo bude veće, sve češće se od nas traži da ih sami plaćamo”, naglašava Savović.\nKao poseban problem on navodi plate prosvjetnih radika koje su ispod državnog prosjeka.\n“Profesori bi trebalo da se stalno usavršavaju, da idu u korak sa novinama, a oni kod nas razmišljaju o tome kako da prehrane porodicu. Ovim problemima je trebalo posvetiti pažnju prije usvajanja reforme. Reforma je pogrešno postavljena. Nama ne trebaju reforme već nam trebaju konstantne promjene, koje nijesu samo pokrenute od Ministarstva, već od čitavog društva”, napominje Savović.\nAna Jovovic-Kljajevic 23/09/2017 at 12:00\nOvo što rade od djece je užas.\nDa li ima neko informaciju da li se ukida reforma i vraća se na staro osmogodišnja škola?Jer su djeca čula u skolu pricu!\nTamaris Floyd 23/09/2017 at 14:00\nTo bi sjajno bilo..\nRoditelji.me 23/09/2017 at 14:00\nTo je prica koja se siri nevjerovatnom brzinom, daleko je od tacnog 😞Pitamo ministarstvo za to da zvanicno odgovori jer je bas ucestalo\nMaja Maja 23/09/2017 at 14:00\nU nasoj skoli ucitelji/nastavnici nisu informisani ,kako onda mogu biti djaci???\nRanka Dimitrijevic Ex Radovic 23/09/2017 at 15:00\nTo komentari su se jos ljetos culi….i bilo bi super…asto se tice reforme ka nasa posla…Vec kad smo prepisivali sto ne prepisasmo od nekih zapadnih zemalja gdje se vodi racuna o djacima ….a ne ovako…..\nSvetlana Doljanica 23/09/2017 at 16:00\nA da su prepisivali od zapadnih zemalja, trebalo bi onda prevesti sve te programe sa nekog stranog jezika…to bi vec bila velika rabota onda za njih 😀\nSova Pametnica 24/09/2017 at 00:00\nIvana Rovčanin 23/09/2017 at 17:00\nPa, evo samo ovo da napisem, a imala bih puno toga: djeca u prvom razredu imaju po 4 casa nedeljno, a u devetom po pet?!?\nNevena Meduric Vujosevic 23/09/2017 at 17:00\nDeca se obrazuju “u hodu” i ja bi stvarno volela da mi neko običnim jezikom, ne stručnim, objasni šta je suština ove reforme. Osim pretumbavanja predmeta\nBojana V Erdelic 24/09/2017 at 07:00\nMoj sin drugi razed,po 4 casa,ssmo jedan dan 3 casa,super.


U VEZI STE SA RIBOM? One će vam OBELEŽITI ŽIVOT, ali postoje i neke PREPREKE! - emotivna LUDA\nU VEZI STE SA RIBOM? One će vam OBELEŽITI ŽIVOT, ali postoje i neke PREPREKE!\nZauvek ćete pamtiti ovu ljubav!\nKao što to uvek biva, svaki horoskopski znak ima svoje mane i vrline pa i Ribe za koje se kaže da u sebi nose pomalo od svakog znaka. Negativnosti koje se mogu pojaviti u odnosu s ovim znakom, navodi „Elite Daily“, jesu lenjost, pesimizam i bežanje od problema. Dobro je znati kako se ova tri problema manifestuju kako bi na vreme mogli da poboljšaju odnos sa svojim Ribom.


- Preostale su još samo neke finese i da postavimo nekoliko ukrasa, kao što su irvasi i kočije, za koje se traži najpogodnija lokacija- kaže Vojnović.- Prvobitni plan je bio da krase Trg slobode, ali ćemo u narednih par dana, kada se konačno odredi mesto, zaključiti ovogodišnje ukrašavanje grada, koji će biti raskošniji i bogatiji svetlećim ukrasima nego lane.\nU novom, prazničnom svetlu, sijaju Petrovaradinska tvrđava, Gradska kuća, Trg slobode, Trg republike, Dunavska ulica, Zmaj Jovina, Modene, Pozorišni trg, Kralja Aleksandra, Tanurdžićeva palata, Bulevar Mihajla Pupina sa 60 raznih ukrasa na javnoj rasveti i stablima, Miletićeva, NJegoševa, Laze Telečkog, Žarka Zrenjanina, Bulevar oslobođenja, na kojem je ukrašeno čak 120 stabala i to posebnim nizovima „svetleće lančanice“, Železnička stanica sa „potkovicom“…\n- Ukrašena su i stabla i postavljena je svetleća jelka u okviru Dečje bolnice, isto to u krugu Betanije i u krugu Urgentnog centra. Reč je većinom o ukrasima koje smo postavljali i ranijih godina uz jedan dodatni deo novih ukrasa - ističe Vojnović.\nNovosađanima se posebno se dopadaju i najveći utisak ostavljaju tri svetleća luka na Trgu slobode, „zvezdano nebo“ u centralnim gradskim ulicama „kugle“ u Kralja Aleksandra i „lančanice“ na Bulevaru oslobođenja.\nnovogodišnji ukrasi okićen novi sad vesnici prazničnog duha\n,,BUSTER,, PRIMILO 31.325 GRAĐANA Vakcinacija protiv kovida-19 u Kraljevu\nPREMA podacima kraljevačkog Doma zdravlja, od početka masovne imunizacije u decembru prošle godine, u Kraljevu je prvu dozu jedne od raspoloživih vakcina primilo 54.011 građana, revakcinisano je 52.850, dok je takozvanu „buster“ dozu do sada primio 31.325 stanovnika grada na Ibru.\nKOVID PRESEK NA ISTOKU SRBIJE: U Majdanpeku 42, Kladovu 50, Negotinu 64 novoobolela\nU OPŠTINAMA Kladovo, Majdanpek i Negotin zabeleženo je 156 novih slučajeva kovida. Najviše aktivno pozitivnih je u opštini Negotin, a najmanje u Majdanpeku.\n20. 01. 2022. u 10:09\nZAŠTO VOLIM FANTASTIKU: Nastavak serijala o Kostolcu\nU petak, 21. januara, od 14 sati, u biblioteci u Kostolcu organizuje se predstavljanje serijala kratkih priča na temu „Zašto volim fantastiku“.\n11:47 "HLADNI ODGOVOR": Za mart planirane najveće vojne vežbe NATO na Arktiku, učestvuje 35.000 vojnika\nNAJVEĆE vojne vežbe NATO na Arktiku planirane su za početak marta. Učestvovaće 35.000 vojnika iz 28 država.


- Mi smo u poslednje dve nedelje u ritmu sreda subota, odigrali smo dobre utakmice protiv Karađorđe i Jedinstva, a pokušaćemo i u Kučevu da dođemo do dobrog rezultata. Sigurno je da se radi o teškom gostovanju, obzirom da Zvižd još nije obezbedio opstanak, ali mi ćemo igrati za sebe. Nećemo kalkulisati i idemo na pobedu - kaže trener Budućnost Krušika Dejan Nikolić.\nVezista Nikola Čočović očekuje težak meč, uz napomenu da je povreda, zbog koje je propustio susrete protiv Jasenice i Karađorđa sanirana.\n- Izdržao sam svih 90 minuta protiv Jedinstva i sada je sve u redu. Ekipa Zvižda teško gubi na domaćem terenu, ali mi smo u usponu forme. Strelci su konačno proradili, pa očekujem da ćemo u istom ritmu nastaviti i u Kučevu.\nU sastavu neće biti "požutelih" Raševića i Đorđevića, kao ni povređenog Kosića.\nMetalac stotkom do prve pobede\nKK Metalac - KK Tamiš 104:85 (20:16, 21:23, 34:26, 29:20) Košarkaši Metalca ostvarili su prvu ovosezonsku pobedu kada je u pitanju takmičenje u nacionalnom šampionatu. Izabranici Dragana Simeunovića pred iznenadjujuće veoma malim brojem gledalaca, uspeli su da savladaju goste iz Pančeva.\nJedinstvo stalo u Divcima\nOFK Divci - Jedinstvo (Ub) 2:2 (2:2) (Stanojević 8., 25. - Alempijević 2., 27. minut) U zanimljivoj utakmici Divci i Jedinstvo podelili su bodove. Borbeni domaćin odoleo je favorizovanim gostima, od kojih se sigurno očekivalo više, obzirom na ambicije i poziciju na tabeli. Divčani su pokazali da imaju kvalitet za opstanak u ligi, dok će Ubljani morati daleo bolje, ukoliko žele da ozbiljnije ugroze lidera iz Prova.


у Азилантска криза, Вести, Европа 10. септембра 2015.\t6 Коментара\nдонбас држављанство Европа избеглице рат Русија Украјина\t2015-09-10\nОзначено са:донбас држављанство Европа избеглице рат Русија Украјина\nПретходни: „Не може референдум у Српској и тачка!“\nСледећи: Радници у Србији примају најнижи минималац!\n10. септембра 2015. at 15:54\nZavladalo je dvolicno licemerje u svetskim zapadnim medijima…\n10. септембра 2015. at 16:44\nOduvek je bilo tako dvolicno\n10. септембра 2015. at 16:20\n„Срамотна медијска ћутња“ а медије држи ко? па они који су и организовали-скривили ( платили ) акцију „ибеглице“ Срушимо ти кућу, отмемо земљу и нафту па ти дамо за помоћ шатор, гмо сендвић, вакцине и за карту у једном правцу\n10. септембра 2015. at 18:01\nАцо, браво за коментар, „Срушимо ти кућу, отмемо земљу и нафту, па ти дамо помоћ\nшатор, гмо-сендвич,. вакцине и карту у једном правцу“\nНи шта додати, ни шта одузети!\n10. септембра 2015. at 16:27\nsamo nekoliko naroda u evropi spadaju u ljude, ostali narodi su mesavine demona, vampira i debila, zato su oni tako ponosni.\n10. септембра 2015. at 19:09\nNa Zapadu je demokratija u izbeglištvu, kao i osnovna ljudska prava. Zapad pokrene talas izbeglica ka Evropi sa BI i o tome talambasiraju svi 25 sati dnevno, ustaju sat vremena ranije, čitavi doktorati se pišu kako moćna Evropa i SAD da prime koju desetinu hiljada izbeglica, podižu se zidovi, rampe, žičana ograda, a Rusija ćuti i preko milion izbeglica iz Ukrajine ugosti i obezbedi im osnovne uslove za život i o tome svi ćute. Zbog čega? Zbog toga što bi priznali da su oni inicirali majdanski fašistički prevrat i da su njihovi poslušnici i marionete agresori na sopstveni narod, a ne Rusija. Ni u crtanim filmovima narod ne beži ka agresorima nego od njega.\nБеоград – Дан након што се појавила вест да је руска фитосанитарна ...


togl – TOGL\nKoncert Dejana Cukića u Loznici\nPosted on 30. decembra 2021. | by togl\nU utorak 4. januara 2022. naš poznati pevač i muzičar Dejan Cukić održaće koncert u Loznici ispred Vukovog doma kulture u 18 časova.\nPriđi srcem 2022.\nPosted on 27. decembra 2021. | by togl\nTuristička organizacija grada Loznice će tradicionalno, u subotu 1. januara 2022. godine organizovati manifestaciju humanitarno-zabavnog karaktera, Priđi srcem, koja je namenjena svim mališanima.\nUčesnici manifestacije će biti Lo animatori iz Loznice, Kreativni pogon, Zlatna grana i Haos animatori iz Novog Sada, lokalni muzički bend „Solo“, a sve prisutne očekuje vožnja Deda Mrazovim kočijama.\nKao i svake godine manifestacija će se održati u ulici Jovana Cvijića (pešačka zona) u Loznici, sa početkom u 12 časova.\nTokom trajanja događaja TOG Loznice će organizovati prodaju tematskih suvenira, a ukupan prihod od prodaje namenjen je u humanitarne svrhe.\nPretpraznično zagrevanje u Loznici\nKlizalište u srcu grada u Loznici zvanično je počelo sa radom.\nRadno vreme klizališta je od 10 do 22č. Cena ulaznica je 150 dinara, iznajmljivanje klizaljki 100 dinara. Takođe je organizovana besplatna škola klizanja utorkom, subotom i nedeljom od 10 do 14č.\nTim povodom u sredu 29. decembra od 17 časova nastupiće Haos animatori iz Novog Sada sa programom „Ledeni šou“, a od 18 časova održaće se koncert poznatog lozničkog rok benda „Solo“ na platou ispred Vukovog doma kulture čime ćemo obeležiti početak prazničnog programa u Loznici.\nKreativna radionica za decu sa Suzanom Perić\nPosted on 23. decembra 2021. | by togl\nPovodom praznika Materice, Turistička organizacija grada Loznice organizuje kreativnu radionicu za decu edukativnog i zabavnog sadržaja u nedelju, 26. decembra od 12 do 15 časova ispred Vukovog doma kulture koju će održati naša najpopularnija modna dizajnerka Suzana Perić.


Gobeljić je osvojio loptu u defanzivi, poslao je ka Zoranu Popoviću, međutim, nedovoljno jako, da bi protivnički igrač Ognjen Damnjanović utrčao na taj nekompletan pas.\nNeverovatna greska sudija Crvena Zvezda - TSC - Kup Srbije\nPotom je linijski sudija pokazao ofsajd poziciju, iako je poslednji loptom igrao član crveno-belih.\nNajverovatnije je sprečena velika prilika gostiju da dođu do prednosti, a na kraju su meč završili sa četiri primljena pogotka.


POLJOPRIVREDNICIMA SUBVENCIJE Planirano 37 miliona - UžiceMedia\nNaslovna Društvo POLJOPRIVREDNICIMA SUBVENCIJE Planirano 37 miliona\nPoljoprivrednicima subvencije za ovu godinu iznose 37 miliona dinara, oko 35 je namenjeno poljoprivrednim domaćinstvima, a ostatak je namenjen za promotivne aktivnosti. Tako je budžet za poljoprivredu u odnosu na prethodnu godinu uvećan za pet miliona dinara.\nPoljoprivrednicima subvencije u iznosu od ukupno 37 miliona dinara, prihvatili su članovi Gradskog veća su, na svom zasedanju, na kome su razmatrane i druge tačke dnevnog reda. Poljoprivredna domaćinstva mogu dobiti najviše 280.000 dinara.\nProgram podrške za sprovođenje poljoprivredne politike i politike ruralnog razvoja za ovu godinu koji je planiran u iznosu od ukupno 37 miliona dinara. Od ove sume, za subvencije poljoprivrednim domaćinstvima opredeljeno je 35,3 miliona, dok je 1,7 miliona dinara namenjeno promotivnim aktivnostima.\nPoljoprivrednicima subvencije u užičkom kraju\nU odnosu na prošlu godinu, budžet za poljoprivredu uvećan je za pet miliona dinara. Inače, poljoprivredna domaćinstva, po više osnova iz paketa mera podrške, mogu da dobiju zbirno najviše 280.000 dinara.\nSubvencije za poljoprivredna domaćinstva (Foto: Iz arhive UžiceMedia)\nSaglasnost Veća data je Programu za rad Saveta za bezbednost saobraćaja u 2022. godini kojim su utvrđeni ciljevi, mere i aktivnosti namenjene unapređenju bezbednosti saobraćaja na putevima i po kome će u njih biti uloženo 32,6 miliona dinara.\nReč je o finansijskim sredstvima dobijenim od naplaćenih novčanih kazni za prekršaje i privredne prestupe predviđene propisima o bezbednosti saobraćaja na putevima na teritoriji grada. Između ostalih oblasti, 16,3 miliona dinara namenjeno je unapređenju saobraćajne infrastrukture, u saobraćajno obrazovanje i vaspitanje 3,3 miliona, u preventivno-promotivne aktivnosti iz oblasti bezbednosti saobraćaja 4,2, za opremanje jedinica saobraćajne policije 4,1 miliona dinara.\nUsvojeni su i godišnji Operativni plan za odbranu od poplava za vode drugog reda i Plan zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama, a svoju saglasnost članovi Gradskog veća dali su na izveštaj o radu Gradskog centra za usluge socijalne zaštite u 2021. godini.\nUžičko Gradsko veće čini devet članova i zaduženi su za sve oblasti u lokalnoj zajednici od mesnih zajednica, privrede, tu je čan zadužen za budžet i finansije, javna preduzeća, pa za društvene delatnosti, socijalnu politiku, saobraćaj, član zadužen za zaštitu životne sredine, energetsku efikasnost i turizam, vanredne situacije.\nOvo su članovi užičkog Gradskog veća:\nČlan Gradskog veća za javna preduzeća\nČlan Gradskog veća za mesne zajednice\nČlan Gradskog veća za društvene delatnosti\nČlan Gradskog veća za socijalnu politiku\nČlan Gradskog veća za privredu i poljoprivredu\nČlan Gradskog veća za vanredne situacije\nČlan Gradskog veća za saobraćaj\nČlan Gradskog veća zadužen za zaštitu životne sredine, energetsku efikasnost i turizam\nČlan Gradskog veća zadužen za budžet i finansije\nVidikovac Zabučje (Foto: N. Tošić UžuiceMedia)\nNajvažnije servisne informacije tokom marta u Užicu možete pogledati OVDE.\nPrethodni tekstARGUMENT UDRUŽENJE Za pravnike socijalne zaštite\nSledeći tekstOBILAZNICA OKO UŽICA Obezbeđeno 30 miliona evra


BAULAND Trosoban /100m2/ Marijin Dvor - Nekretnine - Stanovi - Sarajevo - Centar - OLX.ba\n[ZAVRŠENO] BAULAND Trosoban /100m2/ Marijin Dvor\n27.11.2019. u 17:48\nI sprat, austrougarska gradnja, Marijin Dvor\nBAULAND PRODAJE: Trosoban stan, austro-ugarska gradnja na odličnoj lokaciji, površine 100m2 na prvom spratu stambene zgrade bez lifta od ukupno tri sprata u ulici Valtera Perića, Opština Centar.\nStan se sastoji od velikog hodnika, dnevnog boravka, dvije spavaće sobe, izdvojene kuhinje sa trpezarijom, male ostave, kupatila i malog toaleta.\nU stanu je trenutno dnevni boravak spojen sa jednom spavaćom sobom što znači da se stari raspored u stanu može vratiti u prvobitno stanje.\nVanjska i unutrašnja stolarija je dvena, na podovima je postavljen parket.\nUlazna vrata su takođe u izvornom stanju.\nVrsta grijanja: PLINSKO\nStan se nalazi u ulici Valtera Perića, naselje Marijin Dvor, Opština Centar. U okrućenju od oko 50-ak metara nalaze se: Opšta bolnica "Abdulah Nakaš", SCC, notari, apoteka, HT Eronet, pekare, mnogobrojni vjerski objekti, park Hastahana, tramvajsko i autobusko stajalište, pošta, vladine institucije, te ostali mnogobrojni ugostiteljski i uslužni objekti i dr.\nValtera Perića / Marijin Dvor /SARAJEVO\nCIJENA: 250.000,00 KM


Vojvodina zove na proslavu titule, Partizan se revanširao Radničkom - Sportal\nRukometaši Vojvodine // Foto: RK Vojvodina\nIv. S. - Vest objavljena: 11:05 - 16.05.2022\nNovosađani su zadržali maksimalan učinak u doigravanju, pošto su 12. kolu plej-ofa savladali Dubočicu u Leskovcu sa 36:32.\nIzabranici Borisa Rojevića su bili ubedljivi u prvom poluvremenu, pa su posle pola sata vodili sa 21:13. U nastavku se vodila ujednačenija borba i Dubočica je smanjila zaostatak.\nŠampionski tim je predvodio sjajni Gregor Ocvirk sa 7 golova, po 5 su postigli Luka Rogan i Darko Milenković. Na drugoj strani istakao se Andrija Atanasković sa 13 pogodaka.\nVojvodina će u pretposlednjem kolu igrati protiv Dinama u nedelju, 22. maja, i tada će joj biti uručen šampionski pehar – deveti uzastopni, a ukupno 10. u istoriji kluba. Novosadski tim je pozvao navijače da dođu u SC „Slana Bara" da zajedno sa igračima proslave dodavanje prve zlatne zvezdice iznad grba.\nPartizan je na gostovanju bio bolji od Radničkog sa 35:30. Na taj način su se crno-beli revanširali kragujevačkom timu za poraz koji su pretrpeli u martu na svom terenu.\nNemanja Živković je postigao 8 golova za goste, Aleksandar Praštalo je pogodio iz svih 6 pokušaja, dok je 6 pogodaka upisao i Uroš Kojadinović. U dresu Radničkog su trojica igrača imala po 6 golova – Veljko Davidović, Miloš Barudžić i Stefan Sanojev.\nPartizan je drugi na tabeli, dok je Radnički na petoj poziciji.\nMetaloplastika je na svom terenu nadigrala Rudar iz Kostolca sa 39:33 i tako je zabeležila drugu uzastopnu pobedu.\nVojislav Brajković je postigao 9 golova za domaći tim, Mohamed Aziz Aidi je upisao 6. Kod gostiju je najbolji bio Petar Panić sa 9 pogodaka, Boško Stanisavljević je upisao 5.\nMetaloplastika je dva kola pre kraja na četvrtom mestu, Rudar je sedmi.\nRK Vojvodina RK Partizan RK Metaloplastika Arkus liga


► Eksplozija nedaleko od irske granice, bez žrtava\n"Čvrsto sam uveren da se radi o namernom pokušaju da se policija i kolege iz antiterorističke jedinice namame u ćošak i ubiju. Takođe, činjenica da je naprava bila postavljena na glavnom putu mogla je da bude ozbiljan problem za svakoga u blizini", navedeno je u izjavi šefa lokalne policije Stivena Martina.\nOdgovarajući na pitanja o osumnjičenima, Martin je rekao da je "IRA dobra početna tačka za svaku istragu" i dodao da je "nivo aktivnosti IRA ove godine pojačan", pomenuvši i grupe nastale od IRA, poput takozvane Nove IRA.\nTa i druge slične grupe tvrde da predstavljaju Irsku republikansku armiju, istorijskog borca za ujedinjenje Irske. Severna Irska je deo Ujedinjenog kraljevstva.\nMogućnost neuređenog izlaska Velike Britanije iz EU je pojačala napetosti u Severnoj Irskoj. Bregzit sa sobom nosi opasnost od ponovnog uvođenja granice između Irske i Severne Irske, koja je ukinuta mirovnim sporazumom iz 1998. Taj sporazum, poznat kao Sporazum na Veliki petak (Good Friday Agreement), okončao je trodecenijske sukobe unionista i republikanaca u Severnoj Irskoj.


Republika / Komentari / Anabela doživela nervni slom, reagovala Hitna pomoć!\nOtkriveno zbog čega Anabela ne govori s Gastozom: Nije ljuta zbog se*sa sa Lunom!\nPsihijatar otkriva: Luna je sklona samoubistvu, evo i zbog čega!