Vesti online / Slobodno Vreme / Putovanja / Pivski duh Praga\nMuzej pivare Staropramen\nOvaj moderni centar, u koji je uloženo 1,2 miliona evra, posetioce vodi na putovanje koje počinje 1869. godine i traje sve do današnjih dana.\nGosti mogu iz prve ruke da saznaju kako se unapređivao proces proizvodnje Staropramena i na kraju muzejskog "putovanja" mogu da probaju pivo u baru, koje se služi u ručno izrađenim čašama.\n"Staropramen je praško pivo broj jedan u svetu, zbog čega mi kažemo da svetu izvozimo duh Praga", istakao je Lendmeje.\nPrema njegovom objašnjenju, pivara je, zbog toga, izabrala da se u reklamnoj kampanji osloni na legendu o princezi Libuš, koja je u šestom veku predvidela da će nastati uspešan grad na mestu na kojem su bila samo polja.\nLuksuzni muzejski kompleks pivare\nStarBev je vodeća centralnoevropska pivarska grupa osnovana 2009. godine koja je tržišni lider u tri zemlje i među dva ili tri vodeća u ostalim u kojima postoji.\nGrupacija ima 20 marki piva, od kojih su neka najprodavanija u matičnim zemljama, a licencno pakuje marke među kojima su Beks i Stela Artoa.\nStaropramen se prodaje u 30 zemalja sveta, praško je pivo broj jedan u svetu. Namera StarBeva je da se prodaja proširi na druga tržišta, a azijsko je fokus u 2012. godini.\nMenadžerka za odnose sa javnošu Apatinske pivare, koja je deo grupacija StarBev, Sanja Ivaniš je podsetila da je ova pivara prošle godine počela proizvodnju Staropramena u Srbiji.\n"Za prvih godinu dana proizvodnje u Srbiji potražnja za ovim pivo je duplo veća od naših poslovnih planova", rekla je Ivaniš.\nSVET Česi: Ne pijemo "toplo" pivo\nSVET Pobegao iz zatvora pa opljačkao muzej radeći kao ekonomista


Trideset kandidata za "Zlatnu loptu" - nikad čudnija lista: Levandovskom ukrali nagradu, male šanse Mesiju i Ronaldu! | Sport | Fudbal\n18. October, 00:02\nTrideset kandidata za "Zlatnu loptu" - nikad čudnija lista: Levandovskom ukrali nagradu, male šanse Mesiju i Ronaldu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nTrideset kandidata za "Zlatnu loptu" - nikad čudnija lista: Levandovskom ukrali nagradu, male šanse Mesiju i Ronaldu!\n08.10.2021. / 19:18\nTRI KANDIDATA ZA FUDBALERA GODINE: Prvi put posle decenije njih dvojica NISU favoriti!\nfudbal Zlatna lopta UEFA


[es] - Potrebni poznavaoci sporta za rad na sajtu\nPotrebni poznavaoci sporta za rad na sajtu\n[es] :: IT berza poslova :: Arhiva IT berze poslova :: Potrebni poznavaoci sporta za rad na sajtu\nČlan broj: 63501\nPotrebni poznavaoci sporta za rad na sajtu 16.07.2005. u 15:05 - pre 199 meseci\nPotrebni dobri poznavaoci sporta, rada na racunaru i engleskog jezika, za rad na internet sportskom vesniku. Trazimo kako stalne tako i povremene saradnike. Zainteresovani neka se jave mailom na [email protected]


Mejkers spejs, radionica 21. veka i u Srbiji\n23:12h KO UPRAVLJA MAFIJOM! Kriminalna grupa seje strah i teroriše građane, smetaju im Vučić i jaka Srbija! ČITAJTE U KURIRU\nDOSTA JE BILO! Od dr Nestorovića ste svašta čuli i videli, ali OVO niste 43\t1.1k\n14.05.2018. 12:42h 14.05.2018. 12:42h\nMejkers spejs laboratorija za sve kreativce na raspolaganju je svim studentima, naučnicima, inovatorima, umetnicima, zanatlijama koji svoje ideje mogu da pretoče u realnost. Ovaj jedinstveni prostor nalazi se u Centru za promociju nauke u Beogradu, i korisnicima omogućava da besplatno koriste materijale uz savete stručnjaka sa kojima mogu da razvijaju svoje projekte – od ideje do gotovih prototipa. Kompanija NIS podržala je ovaj projekat u okviru svog programa društveno odgovornog poslovanja „Zajednici zajedno“. O tome šta ovaj prostor nudi sugrađanima i na koji način može da se koristi, govore Milan Vesić, stručni demonstrator u Mejkers spejsu, i dr Tanja Adnađević, koordinator projekta.\n„Mejkers spejs je besplatna naučno-zanatska laboratorija u kojoj članovi imaju na raspolaganju tehnički materijal, alate, radni prostor, računare, stručnu pomoć i savete kolega. Ova naučna laboratorija namenjena je čitavoj zajednici, odnosno svima koji su otvoreni za ideje: deci, odraslima, preduzetnicima, umetnicima, kreativcima, inovatorima, naučnicima. To je mesto koje budi inspiraciju i omogućava umrežavanje, deljenje iskustva i korišćenje znanja“, navodi dr Tanja Adnađević, koordinator projekta, uz napomenu da je ideja ove laboratorije da se prikaže drugačiji tip učenja. „U najširem značenju, Mejkers spejs je radni prostor u kome se nešto pravi. Svaki Mejkers spejs ima svoj lični pečat – naš nosi u sebi kontinuiranu edukaciju iz oblasti STEM disciplina (science, technology, engineering, math). U neku ruku, on je inkubator znanja i tehnologija za 21. vek“, pojašnjava koordinatorka projekta. „U svetu postoji čitav niz različitih mejkers prostora oko kojih je organizovana široka zajednica inovatora, izumitelja i ‘uradi sam’ entuzijasta. Engleski naziv smo preuzeli jer je zajednica mejkera globalno zastupljena među ljudima koji se bave različitim oblastima, tako da je ovo naš doprinos priključivanju toj zajednici“, dodaje Tanja Adnađević .\nMilan Vesić, stručni demonstrator u Mejkers spejsu, objašnjava na koji način ova naučna učionica funkcioniše. „U Mejkers spejsu nema zvaničnih mentora. To je mreža početnika i iskusnih mejkera koji zajedno doprinose razvoju neke ideje“, pojašnjava Vesić, i navodi koji su to najatraktivniji projekti do sada realizovani u ovom prostoru. „Trenutno najatraktivniji projekat u ovoj radionici je Mehanička ruka za sklapanje Rubikove kocke, koja je programirana na Arduinu. Svakako ne smemo zaboraviti i zanemariti druge projekte na kojima se radi u Mejkersu, ali koji tek čekaju svoju finalnu realizaciju, jer su autori još na obuci“, kaže Vesić i dodaje da je kurs Arduino programiranja, koji se odvija jednom nedeljno u popodnevnim časovima, veoma posećen, kao i rad na 3D štampačima.\nOd kada je javnosti predstavljen, interesovanje za ovaj prostor i radionice koje se tu odvijaju u prestonici raste. U Centru za promociju nauke ističu da su dosad realizovane radionice na razne teme, poput arhitekture XX i XXI veka, gde su posetioci mogli da nauče osnove pravljenja maketa raznih objekata, a započeti su i projekti u oblasti obnovljivih izvora energije. Održavaju se radionice namenjene predškolskom uzrastu, kao i radionice za decu i roditelje. U Mejkersu najavljuju da će u narednom periodu biti realizovane nove radionice sa raznovrsnim temama, i da im je cilj da pristup ovakvim sadržajima omoguće i stanovnicima manjih mesta. Postojanjem ovakvih prostora u našoj zemlji i njihova šira primena mogu zasigurno doprineti širenju digitalne pismenosti i promociji nauke, što u današnje vreme predstavlja jedan od osnovnih principa modernog društva.\nMejkers spejs otvoren je početkom ove godine u prisustvu ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, što govori o samom značaju ove savremene učionice za primenu praktičnih znanja.


APSOLUTNI HIT: POROŠENKO BI DA EU I NATO OBUČI KAKO DA SE ODUPRU RUSIMA: Ako ne znate, pitajte nas Ukrajince! - Informer\n19:51 >> 19:52 Svet 0\nVostok | 07. 11. 2018.\nAPSOLUTNI HIT: POROŠENKO BI DA EU I NATO OBUČI KAKO DA SE ODUPRU RUSIMA: Ako ne znate, pitajte nas Ukrajince!\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko rekao je da bi vlasti u Kijevu navodno mogle naučiti predstavnike evropskih država kako "da se odupru ruskoj pretnji", porenosi ukrajinski portal "112 Ukrajina"\n(FOTO) USTAŠA RUŠIO SPOMENIK SRPSKOM HEROJU, pa završio u bolnici POLOMLJEN! TVITER GORI OD KOMENTARA!\nEU Fudbal NATO Petro Porošenko obuka Rusij


Šta ljubomora radi: Natjerala dečka da se snima 12 sati dok je na poslu! (VIDEO) - Televizija K3\nŠta ljubomora radi: Natjerala dečka da se snima 12 sati dok je na poslu! (VIDEO)\nDecember 29, 2021, 9:04 am\nKako konzervirana tunjevina može naštetiti organizmuSnimio kako pravilno staviti osvježivač u wc školjku, ljudi pišu: Radim krivo 20 godina! (VIDEO)


Decenije pada populacije mladih u Srbiji - Mladi na selu\nRepublički zavod za statistiku beleži socio-ekonomske pokazatelje o mladima od Drugog svetskog rata do poslednjeg popisa stanovništva\nU prvom popisu nakon Drugog svetskog rata zabeleženo je nešto više od 6,5 miliona ukupnog stanovništva u Republici Srbiji. Tada je bilo oko 1,8 miliona mladog stanovništva, što je činilo 27,7% ukupne populacije tadašnje jugoslovenske Republike Srbije, navodi se u studiji "Mladi u Srbiji početkom 21. veka", koju je izdao Republički zavod za statistiku. Udeo muškog i ženskog mladog stanovništva u ukupnom muškom i ženskom stanovništvu bio je gotovo jednak (28,2 % muško, 28,3 % žensko stanovništvo). Apsolutni broj ženskog mladog stanovništva bio je veći, kao što je bio veći i ukupan broj žena za 5,9 % od ukupnog broja muškaraca. U Popisu 1948. godine to je bila populacija koja je rođena u periodu od 1919. do 1933. godine, znači u godinama nakon Prvog svetskog rata. To je period Velike svetske ekonomske krize, koja je imala značajnog uticaja i na ovim prostorima.\nDo narednog popisa (1953), porastao je ukupan broj stanovnika u Republici Srbiji za 6,9%, a broj mladog stanovništva je porastao za 13,4%. I ovo stanovništvo je rođeno u međuratnom periodu i u vreme Velike svetske ekonomske krize i nakon nje. To su deca iz kompenzacionog perioda nakon Prvog svetskog rata, kada je rađan veći broj dece, a posebno veći broj muškaraca. Prema podacima Popisa 1953. godine, u Srbiji je bio najveći udeo mladog stanovništva u celokupnom posmatranom periodu, i oni su činili 29,3% stanovništva tadašnje Republike. Po podacima Popisa 1961. godine, ukupan broj stanovnika u Republici Srbiji povećan je za 9,5%, a u isto vreme je broj mladog stanovništva smanjen za 9,3%. To su lica koja su rođena u godinama nakon ekonomske krize, u predratnim godinama, kao i oni koji su se rađali tokom Drugog svetskog rata, što je glavni razlog pada broja mladih. Udeo mladih u ukupnoj populaciji smanjen je na 24,3%. U narednih deset godina povećan je ukupan broj stanovnika Srbije na preko 8,4 miliona, a broj mladih je premašio dva miliona.\nRast ukupne populacije u međupopisnom periodu 1961--1971. godine bio je maksimalan nakon Drugog svetskog rata i iznosio je 10,5%, kao i rast mladog stanovništva (9,9%). Zbog nešto većeg rasta broja ukupne populacije od rasta broja mladih i udeo mladih u 14 15 ukupnom stanovništvu je nešto smanjen (na 24,2%). I nakon ovog popisa 1971. godine nastavljen je porast kako broja ukupnog, tako i broja mladog stanovništva. Rezultati Popisa 1981. godine beleže maksimalan broj stanovnika u Republici u posleratnom periodu (oko 9,3 miliona). Tada je i broj mladih bio maksimalan (oko 2,2 miliona). U međupopisnom periodu, 1971--1981. godine, rast ukupnog broja stanovnika bio je za 10,3%, a mladih za 7,4%. Ovi mladi ljudi su rođeni u periodu od 1952. do 1966. godine, a to je vreme ekonomskog oporavka zemlje posle ratnih razaranja i period prosperiteta i uspona privrede. Pozitivna ekonomska kretanja su imala uticaj i na rast nataliteta.\nMeđutim, i pored porasta broja mladih, brži i veći rast broja ukupnog stanovništva doveo je do laganog pada udela mladih u ukupnom stanovništvu na 23,5%. Od 1991. godine dolazi do izvesnih problema prilikom popisa stanovništva. Stanovništvo na prostoru Kosova i Metohije, kao i izvestan broj albanskih stanovnika u opštinama na jugu Srbije ka granici sa Kosovom i Metohijom, nije popisan, tako da nemamo realnu sliku broja stanovnika na prostoru cele Republike Srbije sa pokrajinama. Iz tih razloga su analizirane promene broja mladog stanovništva u Republici Srbiji sa AP Kosovo i Metohija do Popisa 1981. godine, a od Popisa 1991. godine bez AP Kosovo i Metohija, odnosno na prostoru centralne Srbije i Vojvodine. Promena teritorijalnog obuhvata popisanog stanovništva je glavni razlog velike promene broja ukupnog i broja mladog stanovništva na prostoru Republike Srbije.\nIzmeđu Popisa 1981. i 1991. godine smanjen je ukupan broj stanovnika za 16,0%, dok je broj mladih smanjen čak za 30,0%. Prema ovim pokazateljima vidimo koliko je populacija na Kosmetu mlada, kada je za čak 30% smanjen udeo mladih u ukupnoj populaciji Srbije bez Kosmeta. Stanovništvo na prostoru Kosova i Metohije je u posleratnom periodu imalo izuzetno visoke stope prirodnog priraštaja, čije vrednosti su bile više od 25,0. Izuzetno visoke stope prirodnog priraštaja na Kosovu i Metohiji dovele su do porasta broja mladog stanovništva u periodu od 1948. do 1981. godine za 156,6% (sa 165 204 na 423 835). Međutim, od sedamdesetih godina 20. veka dolazi do promena kod prirodnog kretanja stanovništva, tako da su stope prirodnog priraštaja opale sa 29,9‰ u 1969. na 23,0‰ u 1989. godini, a do 2000. godine su opale na 15,7. Na prostoru Republike Srbije bez Kosova i Metohije u periodu nakon Drugog svetskog rata bile su slične promene broja ukupnog i mladog stanovništva kao i u Republici Srbiji sa Kosovom i Metohijom. Ukupno stanovništvo je imalo rast sve do međupopisnog perioda 1991--2002. godine, kada je došlo do opadanja i pored imigracije izbeglih lica, kojih je registrovano preko 600 000. U periodu od 1948. do 1991. godine ukupno stanovništvo je imalo rast za 34,9% (sa 5 800 146 na 7 822 795). Najveći rast broja stanovnika Republike Srbije bez Kosova i Metohije je bio u međupopisnom periodu 1953--1961, iako je to period od samo osam godina. Međutim, pored stanovništva koje je rođeno na prostoru Republike Srbije u posleratnom periodu došlo je do intenzivne kolonizacije iz pasivnih krajeva, juga Srbije, Makedonije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Crne Gore, tako da je i to stanovništvo imalo uticaja na rast ukupnog broja stanovnika. Mlado stanovništvo iz ovog perioda (1953--1961) činila su lica koja su rođena u periodu nakon Velike svetske ekonomske krize, ali i predratne krize, kao i oni koji su rođeni tokom Drugog svetskog rata, tako da je u ovom periodu izuzetno veliki pad broja mladog stanovništva (za -12,0%).\nOd 1953. broj mladih stalno u padu\nOd 1991. do 2011. godine konstantno opada broj ukupnog stanovništva, i to za 8,1%, a broj mladog stanovništva od 1981, i to za 25,2%. Broj mladog stanovništva je bio najviši 1953. godine (1 831 194 lica) i od tada je u opadanju. Sekundarni maksimum je zabeležen 1981. godine, kada je na prostoru Republike Srbije bez Kosova i Metohije bilo 1 768 589 mladih osoba. Oni su rođeni, kako je već napomenuto, u periodu ekonomskog rasta i prosperiteta tadašnje države, SFRJ (1952--1966). Konstantno opadanje broja mladog stanovništva počelo je nešto ranije nego opadanje broja ukupne populacije, od 1981. godine. Veliki pad broja mladog stanovništva bio je tokom međupopisnog perioda 1981--1991. godine, što je posledica i početka pada prirodnog priraštaja, ali i problema prilikom Popisa 1991. godine.\nKod ukupnog stanovništva u celom posmatranom periodu veći je broj ženskog stanovništva. Životni vek ženske populacije je duži, tako da je to jedan od razloga što je broj žena u ukupnom stanovništvu veći od broja muškaraca, a i muško stanovništvo je više stradalo u ratovima. Ali kod mladog stanovništva je nešto drugačija polna struktura. Do 1961. godine je veći broj žena, na šta je veliki uticaj imao ratni period, kada je muška populacija više stradala. Od 1961. godine u polnoj strukturi dominira muško stanovništvo. Udeo ove mlade populacije je u porastu, tako da su 1961. godine činili 50,1% od ukupnog mladog stanovništva, a 2011. godine 51,2%. Smanjenje udela ženske populacije od šezdesetih godina je posledica i prirodne zakonitosti jer se rodi više dečaka nego devojčica.\nNavala u gradove\nViše od polovine mlade populacije (59,6%) još je na početku 21. veka (2002. godine) živelo na prostoru urbanih područja. Najviše gradskog stanovništva je imalo područje Beogradskog regiona, čak 81,2%. U Vojvodini, gde je velika koncentracija stanovništva u većim gradovima (Novi Sad, Subotica, Sombor, Kikinda, Zrenjanin, Pančevo, Vršac), procenat urbanog mladog stanovništva je bio 58,6. Region Južne i Istočne Srbije je imao 53,3% mladog stanovništva u urbanim sredinama. Jedino je Region Zapadne Srbije i Šumadije imao manje mladih stanovnika u gradovima nego u selima (49,4 : 50,6)\nU periodu od 2002. do 2011. godine povećan je broj mladih u gradovima, na 61,2%. Međutim, apsolutni broj mladih u svim regionima i u gradskim i seoskim sredinama je smanjen. Procenat urbanog mladog stanovništva je bio 2011. godine u svim regionima veći u odnosu na procenat ruralnog stanovništva. Godine 2011. Beogradski region je imao najviše mladih koji su živeli u gradskim naseljima (80,8%), a najmanje Region Šumadije i Zapadne Srbije (50,2%). U gradskim naseljima je veći procenat mlade ženske populacije, dok je u seoskim naseljima veći procenat mlade muške populacije u odnosu na ukupan broj mladog ženskog i muškog stanovništva po regionima.\nAko posmatramo udeo mladog stanovništva u ukupnom u Republici Srbiji, po regionima i oblastima, vidimo da je 2002. godine bio najveći na prostoru Beogradskog regiona (20,7%), a najmanji u Regionu Južne i Istočne Srbije (19,3%). Zbog velike emigracije i niskog prirodnog priraštaja u Regionu Južne i Istočne Srbije najmanje je mladog stanovništva. Posebno se izdvaja Zaječarska oblast po izuzetno niskom udelu mladih (16,6% po Popisu 2002, a 15,4% 2011. godine). Raška oblast na jugu Srbije se izdvaja po najvećem udelu mladih (22,1 % 2002, a 20,2% 2011. godine). Veći udeo mladih u Raškoj oblasti je u opštinama Sjenica, Prijepolje, Novi Pazar i Tutin. Povećan procenat mladih u ovim oblastima je posledica etničkog sastava. U njima je značajan udeo muslimanskog stanovništva. Iznad proseka 2011. godine su bile i Južnobačka i Pčinjska oblast. U Pčinjskoj oblasti takođe ima uticaj etnički sastav, a u Južnobačkoj oblasti imigracija je imala uticaja na veći udeo mladih u odnosu na druge oblasti zbog Novog Sada i doseljavanja mladih na prostor ovog grada i njegove okoline.\nEkonomske migracije i pražnjenje sela\nIntenzivan pad broja mladog stanovništva, a time i opadanje gustine mladih stanovnika u Srbiji posledica je pada nataliteta i emigracije. Šezdesetih godina 20. veka je značajan broj mladih ljudi odlazio iz zemlje. To su poznate ekonomske migracije ka zemljama Zapadne i Srednje Evrope. Pored emigracije, tokom šezdesetih, a posebno sedamdesetih godina sve je prisutnija migracija selo -- grad, što je dovelo do pražnjenja sela. Odlaskom mladih smanjen je fertilni kontingent. To je dalje dovelo do opadanja prirodnog priraštaja.\nEkonomsko-politička nesigurnost od devedesetih godina je samo intenzivirala emigraciju, a mladi ljudi koji su ostali u zemlji odlučuju se na manji broj dece ili ne kreću u avanturu rađanja dece. Istraživanja urađena prvih godina 21. veka su utvrdila da je sve veći broj mladih koji žele da odu iz zemlje.\nOko 18% mladih, koji su najobrazovaniji i aktivna lica sa zanimanjima iz oblasti koje su najviše tražene u svetu, doneli su odluku da odu iz zemlje. Pored njih, još 43% mladih bi otišlo iz zemlje čim bi im se ukazala prilika . Čak 61% mladih je otišlo ili bi sigurno otišlo iz zemlje, što navodi na postavljanje jednog logičnog pitanja, ako znamo da su mladi „budućnost‘‘ jedne zemlje: Na kome će ostati ova zemlja i kakva je njena budućnost? Očekivano je bilo da će nakon promene režima u Srbiji doći do zaustavljanja odliva mladih iz zemlje, međutim, te promene nisu dovele do zaustavljanja, nego u pojedinim krajevima Srbije i intenziviranja.\nMladi ljudi, danas, jesu generacije rođene pre raspada bivše Jugoslavije (SFRJ) kada su se već osetili politički i ekonomski problemi, zatim rođeni tokom ratova (1991--1995), oružanih sukoba na Kosmetu (1998--1999), bombardovanja Jugoslavije od strane NATO-a, prelomne 2000. (petooktobarska „građanska revolucija‘‘) i brojnih drugih ekonomsko-političkih događaja, koji su obeležili poslednje dve decenije 20. i prvu deceniju 21. veka. Šta je to što bi mlade zadržalo da ostanu u zemlji? Veliki problemi, koji ostaju nerešeni decenijama u Srbiji, obeshrabrili su mlade u pogledu stručnog usavršavanja, napredovanja u profesiji, normalnog životnog standarda i sigurnosti. Planovi i težnje su, za veliki broj mladih, samo velike želje, koje neće ili će teško ostvariti. Zato su mladi u dilemi: ostati ili otići i tražiti rešenje negde u drugim zemljama.\nVeć više od dve decenije mladi ljudi čekaju da diplomiraju, pa da emigriraju. Ekonomski oporavak i sigurnost, politička stabilnost, kulturni napredak, promene sistema vrednosti u društvu i izlazak iz gerontokratije su neke od važnih promena koje bi zadržale mlade ljude. Ovakav tok broja mladog stanovništva nije karakterističan samo za Republiku Srbiju.\nSlična je situacija, još devedesetih godina, bila i u drugim državama u našem okruženju. Nakon raspada bivše Jugoslavije, utvrđeno je da je broj mladog stanovništva nastavio da opada i u Hrvatskoj, Crnoj Gori, Makedoniji, Sloveniji, kao i u Bosni i Hercegovini. Situacija nije bolja ni u zemljama istočnog Balkana koje su ušle u EU. Ekonomska situacija nije dobra ni u tim zemljama, ali je mladima, nakon njihovog ulaska u EU, lakše da izađu iz zemlje.\nKritične razmere pražnjenja sela\nTokom burne istorije dolazilo je do masovnih migracija, kao i onih manjeg obima. Na razmeštaj mladog stanovništva u Srbiji najveći uticaj imaju, pored reljefnih karakteristika, neke društvene promene. Ekonomske migracije od šezdesetih godina 20. veka, kao i ekonomsko- politička previranja s kraja 20. i početka 21. veka dovela su do prerazmeštanja, kako ukupnog tako i mladog stanovništva na prostoru Republike Srbije. U prvim decenijama nakon Drugog svetskog rata došlo je do laganog smanjenja broja mladog stanovništva po kilometru kvadratnom u seoskim područjima, a do porasta u gradskim. Poslednjih decenija 20. veka dolazi do intenziviranja migracija ka većim gradskim centrima, tako da imamo porast koncentracije mladih u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu.\nMeđutim, u prvoj deceniji 21. veka smanjenje broja stanovništva, kako ukupnog tako i mladog, dovelo je do opadanja broja mladog stanovništva po kilometru kvadratnom i u većim gradskim centrima. Pražnjenje ruralnih područja je proces koji traje decenijama i na početku 21. veka ima kritične razmere zbog izuzetno malog broja stanovnika u tim sredinama, a posebno pogranični ruralni atari. Mlado stanovništvo Republike se koncentriše u središnjim delovima, u Pomoravlju, u Beogradu i oko njega, kao i na prostoru Vojvodine. Međutim, i banatski deo je sve ređe naseljen, dok se koncentracija vrši ka Novom Sadu.\nOdliv mladog stanovništva iz ruralnih sredina je veći nego iz gradskih. Godine 2002. je 38,8% mladih emigriralo iz gradova, a 61,2% iz sela. Najviše mladih iz ruralnih sredina otišlo je u Austriju (12 259 lica ili 24,6% od ukupnog broja u ruralnim sredinama), Nemačku (12 004 lica ili 24,0%) i Švajcarsku (11 381 lice ili 22,8%). Veći broj emigranata je još u Francuskoj (3 507), Italiji (2 667) i Švedskoj (1 334). U ostale države je emigracija bila manjeg obima (ispod 1 000 lica). U Holandiju, Kanadu, SAD i Australiju je odlazilo više stanovnika iz gradova nego iz sela. Iz gradskih sredina mladi su, kao emigranti, najviše odlazili u Nemačku (9 389 lica ili 29,7%), Švajcarsku (3 028 lica ili 9,6%) i Austriju (3 011 lica ili 9,5%).\nUnutrašnje migracije mladih\nUnutrašnje migracije su bitne za demografski i ekonomski razvoj zemlje. U periodu devedesetih godina 20. godina političke i ekonomske promene su uticale na intenziviranje dinamike migracija iz sela ka gradu. Priliv mladih u gradovima je doveo do bolje demografske strukture u njima, međutim, s vremenom je najveći deo tih generacija ušao u grupu starog stanovništva, a broj dece u njihovim porodicama je sveden na manji broj nego na selu i bio je daleko ispod potreba prostog obnavljanja stanovništva. Ovakav trend će se nastaviti i u budućnosti.\nPrerazmeštaj stanovništva unutar granica Republike Srbije je doveo do pražnjenja seoskih naselja, posebno onih koja su loše saobraćajno povezana sa većim gradskim centrima. Faktori koji su uticali na emigraciju iz sela su kako ekonomski, tako i kulturni činioci koji omogućavaju sadržajniji život u gradovima. S druge strane, život u seoskim područjima omogućava i dopunsku zaradu od poljoprivrednih proizvoda.\nMeđutim, današnje radno vreme u državnim i privatnim firmama ne ostavlja puno vremena za dodatne poslove kod kuće. Ograničavajući faktori, koji otežavaju život u gradovima, jesu visoke cene nekretnina, kao i visoke cene komunalija. Česte su migracije iz seoskih područja koja su dalje od grada, ka selima koja su bliže većim gradskim centrima ili u prigradska naselja, tako da dolazi do širenja gradskih urbanih zona zbog rasta koncentracije stanovništva u naseljima koja su na periferiji gradskih zona.\nNajveće demografske promene su u naseljima koja su u prvoj gravitacionoj zoni, posebno Beograda i Novog Sada. Migracije iz seoskih sredina u gradske vezane su za period industrijalizacije. Nastavljene su i u periodu kada je došlo do zatvaranja brojnih industrijskih objekata. Tada je stanovništvo i dalje migriralo u gradove zbog većih mogućnosti zapošljavanja. Mladi najpre dolaze na školovanje i studiranje, i veliki broj njih ostaje zbog brojnih prednosti u gradovima. Čak kada kvalitet života u gradovima ne zadovolji očekivanja, retko dolazi do suprotnih migracija. Kada aspiracije ne budu zadovoljene, češće je prilagođavanje urbanim uslovima nego odlazak iz gradova. Koncentracija stanovništva u gradovima nije poboljšala demografsku situaciju.\nOdselilo se 9.824 Vojvođana\nBrojna su istraživanja takvih demografskih tokova u gradovima. Ekonomska situacija je sigurno jedan od faktora koji demografske promene u urbanim sredinama vodi ka depopulaciji kao i u ruralnim sredinama. Intenzivna unutrašnja preseljenja u Republici Srbiji su evidentna i na početku druge decenije 21. veka. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, a koje dobijaju od Ministarstva unutrašnjih poslova, na osnovu formulara prijave i odjave prebivališta, svake godine može da se vidi koliki je migracioni saldo unutrašnjih migracija u opštinama Srbije.\nU ovoj studiji o mladima analizana je 2012. godina. Iz regiona Južne i Istočne Srbije iselilo se 15 130 mladih lica, a najviše odseljenih je sa 24, 25 i 26 godina. Region Vojvodine je imao 9 824 odseljena lica od kojih su najbrojniji mladi sa 25 i 26 godina. Mlada 9 693 lica je iseljeno iz Beogradskog regiona, i to je najviše onih koji imaju 28 i 29 godina. Iz Regiona Šumadije i Zapadne Srbije je te godine bilo najmanje mladih koji su odseljeni, 6 992 lica među kojima je najviše onih čija je starost bila 24, 25 i 26 godina. Mlado stanovništvo po završetku fakulteta ili master studija, posle nemogućnosti da nađe posao u svom mestu prebivališta, odlučuje se na migraciju.\nU Beogradskom regionu je veća starost mladog stanovništva koje se odseljava. U svim regionima žene u većem broju odlaze iz mesta prebivališta i one su mnogo aktivniji učesnici migracija nego muškarci. Doseljavanja su najbrojnija u Beogradskom regionu i na prostoru Regiona Vojvodine. Ove regije se izdvajaju po broju imigranata zbog većeg broja useljenja u velike gradove (Beograd i Novi Sad). Migracioni saldo je uglavnom negativan u većini opština Republike Srbije. Pozitivan je u Opštini Subotica, opštinama koje su blizu Novog Sada (Temerin, Bački Petrovac i Petrovaradin), opštinama u okolini Beograda, potom u opštinama Kragujevac, Jagodina, niškim opštinama i Opštini Novi Pazar. Među opštinama sa pozitivnim migracionim saldom je i Opština Bač, ali sa malim brojem (samo dva mlada lica su činila taj pozitivan migracioni saldo). Priliv stanovništva beleže opštine koje su saobraćajno dobro povezane sa velikim centrima. U njima su stanovi i komunalne obaveze jeftinije te se mladi odlučuju na doseljavanje i u manje centre. Sve više je mladih koji se iseljavaju iz velikih gradova i nastanjuju se u opštinama koje su im blizu, ali su pogodnije i jeftinije za život.\nPoslednja izmena 12 Mar, 2017 20:23\nTagovi: stanovništva mladih mladog broj broja godine srbije periodu koji godina veći lica stanovnika republike nakon


POLA VEKA OD PRAŠKOG PROLEĆA | Ekspres.net\nOve godine navršilo se 50 godina od političkog fenomena poznatog kao " Praško proleće" koji je obeležio dolazak na vlast moskovskog đaka Slovaka Aleksandra Dubčeka, koji je uneo talas liberalizacije, jačanja građanskih sloboda i tržištne ekonomije u čehoslovačko društvo.\nMeđutim, nisu svi balgonaklono u istočnom bloku gledali na novine koje su se pojavile, posebno da se to desi u zoni koju su Sovjeti smatrali suverenom, gde su oni vladali i smatrali svako narušavanje centralnog poretka i centrano-planske privrede direktnim atakom na Moskvu.\nPetog januara 1968. je Aleksandar Dubček izabran za prvog sekretara čehoslovačke Komunističke partije. Njegovim izborom je počeo dramatičan oslobađajući proces u totalitarnoj državi koja je kontrolisala svo Čehoslovačko društvo.\nDubček, koji je deo detinjstva proveo u Sovjetskom Savezu, zamenio je tvrdolinijaša Antonjina Novotnija na vodećem mestu predsednika KP Čehoslovačke. Za razliku od tvrdolinijaša, Dubček je imao dosta otvoreniji pristup i u javnosti je bio poznat kao nasmejani političar. Dolaskom na čelo Prvog sekretara Komunističke partije Čehoslovačke, Aleksandar Dubček je aprila 1968 publikovao " Akcioni program" intenzivnih političkih i ekonomskih reformi. On je svojim reformskim planovima dao nezaboravno ime koje je postalo poznato u celom svetu kao: „Socijalizam sa ljudskim likom". Najradikalnija promena koju je Dubček uveo bilo je ukidanje jednog od stubova komunističkog režima: cenzure. Ovaj korak koji je napravljen u aprilu 1968. godine kasnije je imao odlučujuću ulogu u Dubčekovom padu. Međutim interesantno je da vlada u Pragu na čelu sa Dubčekom nikada nije planirala da odustane od vodeće uloge Komunističke partije. Međutim, iz meseca u mesec su u Moskvi posmatrali kako zahtevi građana za promenama postaju sve glasniji. Čehoslovački konzervativni aparatčici su takođe bili zabrinuti posebno kada je Dubče aprila 1968 publikovao " Akcioni program" intenzivnih političkih i ekonomskih reformi, što se nimalo nije dopalo Moskvi.\nVeć meseca maja 1968. sovjetsko političko vođstvo je bilo poprilično zabrinuto zbog razvoja situacije u Čehoslovačkoj, a kriza je kuliminirala u julu iste godine kada su zastupnici komunističkih partija Sovjetskog Saveza, Mađarske, Poljske, Istočne Nemačke i Bugarske istakli da politička situacija u samoj Čehoslovačkoj ugrožava vitalne interese ovih socijalističkih zemalja, zbog čega je Moskva počela planiranje vojne operacije za konačno rešenje problema.\nSovjetski Generalni sekretar i predsednik KP SSSR-a Leonid Brežnjev kao vođa vodeće zemlje Varšavskog pakta bio je veoma zabrinut pojavom liberalizacije u Čehoslovačkoj, posebno ukidanjem cenzure i političkog opstanka tajne policije, što je direktono ugrožavalo po njemu interese Moskve. Čehoslovačka je inače igrala jednu od važnih uloga u Varšavskom paktu i u mogućem konfliktu sa NATO jer je predstavljala deo strateške dubine na koju je računala Moskva u slučaju rata sa Zapadom. Posebno imajući u vidu fabrike koje su proizvodile naoružanje. Strah od mogućnosti da Čehoslovačka u budućnosti napusti Varšavski pakt izjedala je sovjetskog lidera Brežnjeva.\nIdeja " Praškog proleća" koja je lansirana veoma je zabrinula neke države koje su skoro deceniju pre imale slična iskustva sa ovom pojavom, a pre svega se misli na Mađarsku, Poljsku i Istočnu Nemačku gde su te težnje na manje ili više krvavi i brutalni način bile ugušene. Značajnu glavobolju Moskvi su zadavali i nacionalizmi u Baltičkim državama Litvaniji, Estoniji i Letoniji, kao i u Ukrajini, a pojava novih političkih težnji u Pragu predstavljalo je tek problem koji se lako mogao proširiti. Jedni od prvih koji su se zalagali da se što pre vojno mora delovati u Čehoslovačkoj su bili šef KGB Jurij Andropov, ukraijnski lider Pjetro Šelest i Nikolaj Podgorni, koji su bili najvatreniji zagovornici vojne intervencije u Čehoslovačkoj.\nSovjetski lider Leonid Brežnjev odlučio je prvo dati političku inicijativu da zaustavi Dubčeka kroz niz pregovora i bilateralnih razgovora sovjetskog i čehoslovačkog rukovodstva.\nPrvi od razgovora održan je jula 1968 u mestu Černia na Tisi uz samu Sovjetsko-Čehoslovačku granicu. Na tom sastanku Dubček je branio svoje reforme, u tome su ga podržali neki lideri u samoj partiji poput Josefa Smrkovskog, Oldrih Černika i František Krigela. S druge strane konzervativci Vasil Bilak, Drahomir Kolder i František Švestka tražili su da se postojeće reforme monetalno odbace. Reformatori u čehoslovačkom rukovodstvu su tvrdili da ostaju lojalni Varšavskom paktu i da neće biti nikakvih antisocijalističkih tedencija. Kao gest dobre volje sovjetsko rukovodstvo je odlučilo da povuče određene sovjetske trupe iz Čehoslovačke koje su se tamo nalazile na manevrima.\nLideri Varšavskog pakta ( Sovjetskog Saveza, Istočne Nemačke, Narodne Republike Poljske, Mađarske, Bugarske i Čehoslovačke) su se 3. avgusta 1968., okupili u Bratislavi na zajedničkom sastanku gde se pojavio generalni sekretar Komunističke partije i lider Sovjetskog Saveza Leonid Brežnjev koji je po prvi put tad proklamovao "Doktrinu ograničenog suvereniteta", kao važan element nove politike Sovjetskog Saveza prema članicama Varšavskog pakta i ostalim zemljama socijalističkog tabora. Ova doktrina bila je veoma jasna u pogledu suvereniteta neke zemlje, a to znači da neka država može ostati suverena onoliko dugo, ukoliko nema štete po interese ostalih socijalističkih zemalja i država članica Varšavskog pakta.\nPošto su Čehoslovački reformatori ostajali pri svojim pozicijama da nema odstupanja od proklamovanih reformi SSSR- je odlučio da počnu vojne pripreme disciplinovanja " odmetnika" iz redova partije. Sovjetski Savez i sateliti su smatrali da " Praško proleće" ugoržava nacionalne interese čitavog istočnog bloka.\nVeć 18. avgusta održan je novi tajni sastanak u Moskvi, gde su se okupili lideri Varšavskog pakta, a na kome nisu prisustvovali predstavnici Čehoslovačke, kako bi se dogovorili o realizaciji invazije na Čehoslovačku. Taj plan dobio je kodno ime Operacija „Dunav".\nSovjetima na ruku je išlo i to, da je Dubček itekako znao da je napad i akcija Kremlja veoma izvesna i naredio je pripadnicima Čehoslovačke armije, da u slučaju intervencije ostanu u kasarnama i ne mešaju se u sukob. Najzanimljivije u celoj priči bilo je naređenje komande Varšavskog pakta, da pripadnici čehoslovačke armije tokom, a ni posle intervencije ne budu razoružani.\nOperacija Dunav planiranje\nPlan invazije na Čehoslovačku sovjetski vojni planeri su nazvali " Operacija Dunav". Sovjetska armija je za izvođenje "Operacije Dunav" formirala Dunav-visoku komandu koja je sakupila snage za izvođenje ove operacije sa tri fronta Centralnog kojim je komandovao general-pukovnik Magarov, koji će invaziju na Čehoslovačku da izvrši iz pravca Istočne Nemačke, kroz poljski Silesijski vojni okrug, Karpatskog kojim je komandovao generak Bisjarin, koji će u Čehoslovačku upasti preko Varšavskog vojnog okruga dolazeći direktno iz Sovjetskog Saveza i Južnog fronta koji će napad izvršiti preko Mađarsko-Čehoslovačke granice, kao i jednica Vazdušno-desantnih snaga, gde je 103. Gardijsko vazdušno desantna divizija dobila ključni zadatak, da zauzme Prag i pohapsi učesnike pobune. Njoj su svu pomoć trebale da pruže ostale jedinice. Sve ove snage direktno su potčinjene Dunavskoj Visokoj komandi. Specijalni zadatak bio je poveren i Poljskoj 6. Pomeranskoj vazdušno jurišnoj diviziji koja je imala zadatak da zauzme aerodrom Pradubice. Važan zadatak imala je i 2. Poljska armija Silesiskog vojnog okruga kojom je komandovao general Florian Siwicki. Operativni deo plana " Operacije Dunav" predviđao je angažovanje od 175.000 do 500.000 vojnika Sovjetske i armija Varšavskog pakta, koji bi uzeli učešće u operaciji „disciplinovanja Čehoslovačke". Njima je podršku davalo 2.000 tenkova. Za akciju predviđeno je angažovanje pet članica Varšavskog pakta: Bugarska, Poljska, Mađarska, Istočno Nemačka i Sovjetskog Saveza.\nOperativni plan invazije na Čehoslovačku sastojao se iz dva dela: Prvi: Vazdušno desantne operacija-spuštanje padobranskih desanata na više lokacija u Čehoslovačkoj uključujući tu i Prag, zarobljavanja odmetnutog političkog rukovodstva Čehoslovačke i njegovo odsecanje od baze i izolaciju. Drugi: Kopneni deo operacije predviđao je prelazak granice i ulaz oklopno-mehanizovanih i pešadijskih (motostreljačkih) jednica Sovjetskog saveza i članica Varšavskog pakta, zauzimanjem vitalnih tačaka širom Čehoslovačke i kooordinaciju sa vazdušno desantnim snagama. Ključni deo operacije bilo je hapšenje i izolacija odmetnutog čehoslovačkog rukovodstva.\nPočetak invazije Čehoslovačke\nOperacija Dunav - invazija na Čehoslovačku, započela je u večernjim časovima 20. avgusta 1968. godine. Kontrolni toranj praškog aerodroma „Ruzinje" dobio je iste večeri oko 20.00 časova signal, od sovjetskog transportnog aviona An -24 da će sleteti na aerodrom. Kontrola leta ne sumnjajući da je otpočela invazija, dala je dozvolu za sletanje An-24 koji je dolazio iz pravca severoistoka jer su mislili da je u pitanju putinički avion koji prevozi ruske turiste. Avion je sleteo oko 20.30 i krenuo da se parkira. Pošto su letelici ugašeni motori iz aviona je tada izašao jedan civil, koji je popričao nakratko sa aerodromskim službenikom, pre nego što se otvorila zadnja rampa letelice iz koje su počeli da iskaču u velikoj brzini naoružani pripadnici „Specnaz trupa" i agenti vojne obaveštajne službe GRU, obučeni u civilna odela.\nInteresantno je da su se njima u zgradi odmah priključila i povećana grupa sovjetskih turista i partijskih delegata koji su navodno očekivali poletanje aviona za Moskvu u 21 čas po lokalnom vremenu na dan početka invazije. Sa podeljnim automatskim oružjem oni su prvo zauzeli kontrolni toranj, a zatim i sva ključna mesta na aerodromu.\nNešto pre ponoći 20. avgusta 1968. godine već zauzetom kontrolonom tornju praškog aerodroma Ružinje stigao je zahtev za sletanje još jednog transportnog An-24 koji je doleteo iz Lvova (Ukrajinska SSSR) u kome se nalazio radio far, a koji je trebalo da navodi druge avione da sleću na pistu u slučaju da kontrolni toranj prestane da funkcioniše. Međutim, ovaj avion je skliznuo tokom sletanja sa piste i zaglavio se u blatu. Ova neplanirana teškoća međutim, nije bitnije uticala na tok i ishod akcije jer je zauzeti toranj nastavio neopmetano sa radom.\nParalelno sa ovom akcijom trupe koje su pripadale Centralnom i Karpatskom frontu prešle su granicu i ušle u Čehoslovačku\nU rano jutro 21. avgusta u 2 sata ujutro na međunarodni aerodrom Ruzinje kod Praga, koji je tad već bio sav u mraku počeli su da na svakih 30 sekundi sleću na neobeleženu pistu sovjetski transportni avioni An-12 Cub i An-24 u kojima su se nalazili pripadnici 7. Gardijske vazdušno desantne divizije, delovi 103 i 108. gardijske padobranske divizije, i pripadnici Specnaza čije sletanje na aerodrom Ruzinje su obezbeđivali lovci MiG-21. Ovi transportni avioni odmah po sletanju otišli su do glavne aerodromske zgrade, koju su ispunile dve čete " desanjtnika" ukupno oko 180 pripadnika.\nUpad u Prag\nPrvi padobranci njih oko 180 koji su sleteli, odmah su od agenata Specnazca, i GRU preuzeli obezbeđivanje aerodorma. Komandni An-24 koji je zauzeo poziciju na kraju piste dao je naređenje za sletanje pet transportnih aviona An-12 u kojima su bili pripadnici borbene grupe 103. Gardijske vazdušno desantne divizije pod punom borbenom opremom, za razliku od grupe koja je preuzela kontrolni toranj i aerodromsku zgradu. Iz transportnih aviona iskrcan je određeni broj oklopnih vozila ASU-85 koje su koristili padobranci sa specijalnim zadatkom da zauzmu predsedničku palatu u Pragu. Preostali padobranci plus, agenti Specnaza, GRU dobili su zadatak da se ubace u Prag gde su ih čekali KGB timovi ranije ubačeni u Prag, a tu su im veliku ispomoć pružali članovi sovjetske diplomatske misije. Opet, s druge strane njima su veliku pomoć u otkirvanju lokacije pobunjenog rukovodstva, pružali agenti unutra čehoslovačke vlade i bezbednosnih službi koji nisu blagonaklono gledali na Dubčeka. Operativni timovi ukrcali su se u dva autobusa i četiri kamiona, dok su preostali padobranci krenuli da zauzmu ključne tačke u okolini Praga. Grupa sa aerodroma koja je krenula put grada na samom ulasku u čehoslovačku prestonicu se razdvojila.\nJedna kolona krenula je do predsedničke palate sa ciljem da uhapsi predsednika Čehoslovačke Ludviga Svobodu, a druga kolona u kojoj su većinom bili specijalci Specnaza, krenula je do sedišta Komunističke partije Čehoslovačke gde se nalazio Dubček sa desetinama saradnika, koji su u menjevitom upadu svi pohapšeni. Ovoj grupi u pomoć je pritekla i 35. motorizovana brigada Sovjetske armije koja je obezbeđivala lokaciju oko zgrade. Interesantno je to da su pohapšeni čehoslovački rukovodici znali za invaziju, ali su predpostavljali da će sovjetskoj armiji zapravo trebati 10 do 11 sati da posle prelaska Poljske i Istočno nemačke granice stignu do Praga, ali ih je upad specijalaca Specnaza iznenadio i zatekao. Odmah po hapšenju Dubček je prebačen na aerodrom Ruzinije odakle je avionom prebačen u Moskvu gde je smešten na tajnu lokaciju na kojoj je ostao četiri dana gde je trebalo da razjasni " drugovima" u Moskvi svoju politiku liberalizacije. Vraćen je zajedno sa ostalim svojim reformatorima nazad u Prag tek 27. avgusta gde je formalno ostao prvi sekretar Komunističke partije Čehoslovačke, dok nije bio prisiljen 1969. da da ostavku posle čega se povukao u ilegalu.\nVeć do sedam sati izjutra 21. avgusta misija izolacije i hapšenja „odmetnutog" čehoslovačkog rukovodstva bila je završena jednom munjevitom operacijom. Preostali elementi 7.Gardijske vazdušno desantne divizije počeli su raspoređivanje na ključnim lokacijama širom Praga. Njihove mete bile su sve vladine zgrade, komunikacijski centri, telefonske centrale, kao i elektrana u okolini grada koji su bez većih problema bili zauzeti.\nKonzervativni elementi u čehoslovačkoj komunističkoj partiji zatražili su od predsednika Svobode da formira novu " hitnu vladu", ali je on to odbio i dao punu podršku pohapšenim rukovodiocima. Zbog toga je kadar Moskve, Gustav Husak 23. avgusta odleteo u Moskvu zahtevajući da Dubček i Černik budu uključeni u rešavanje konflikta na realciji Prag-Moskva. Posle nekoliko dana pregovora čehoslovačka delegacija potpisala je takozvani " Moskovski protokol" koji je bio sastavljen od 15 tačaka. Protokol je suspendovao mogućnost delovanja opozicionih grupa i vratio punu cenzuru u javnost koja je Praškim prolećem bila ukinuta i dobila specifične oblike reformi koje su pokrenute. Pokušaj kontrarevolucije u samoj Čehoslovačkoj nije negiran, ali su svi dekreti doneti od januara 1968. ukinuti.\nZa to vreme pripadnici 103. Gardijsko vazdušne desantne divizije dobili su još jedan zadatak, a to je bilo zauzimanje radio i televizijske stanice u samom Pragu. Inače oko šest sati ujutro radio stanica Prag izvestila je građane da je započela sovjetska vojna invazija na Čehoslovačku, te da je ovim snagama naređeno da slome i unište sve komunikacije i instalacije preko koji su se mogle prenositi informacije građanstvu. Ovo izveštavanje je bilo kratkog daha jer zaposleni nisu ni znali da su sovjetski padobranci već u gradu.\nInače tog 21. avgusta 1968 prvi pripadnici 6. Gardijske motostreljačke divizije Centralnog fronta počeli su da ulaze u predgrađe Praga u pratnji oklopnih jedinica 35. motorizovane divizije, koje su u Pragu već čekali pripadnici 103. Gardijske vazdušno desantne divizije raspoređeni na ključnim lokacijama širom grada. Prilikom približavanja zgradi Radia Prag, padobranci su naleteli na barikade, koje su građani revolitrani upadom, počeli da postavljaju širom grada. Pošto demonstranti nisu hteli da se pomere došlo je do sukoba u kome su učestvovali i oklopna voyila ASU 85 koja su bukvalno razorila barikade, što je razultiralo sa poginulim i ranjenim građanima. Padobranci su zatim hicima iz automata rasterali preostale okupljene demonstrante, posle čega je radio i TV stanica bila zauzeta. Ovaj incidnet se smatra prvim sukobom padobranaca i građana koji su se protivili invaziji.\nU kasnim popodnevnim časovima 21. avgusta tenkovi i motorizovana vozila ostalih sovjetskih jedinica koje su pripadale grupaciji armija Centralnog fronta počela su da ulaze u Prag zajedno sa jedinicama Varšavskog pakta, gde su ih čekali padobranci, Specnaz i delovi dve motorizovane divizije koje su podnele najveći teret operacije.\nU međuvremenu pripadnici VDV izvršili su helikopterski desant na aerodrom Hardec Karlove. Aerodrom su zauzeli pripadnici helikopterskih jurišnih jedinica, koji su formirani po prvi put kao nova formacija desantnjika.\nPadobranci su dobili još jedan zadatak, da spreče da građane u pokušaju da iz policijskih stanica i kasarni pokupe oružje kako bi se sprečila repriza scenarija iz oktobra/novembra 1956 u Mađarskoj. Operaciju zauzimanja Praga, padobranci su platili sa žrtvom od 96 ubijenih vojnika tokom akcije, dok je cifra ubijenih građana iznosila ukupno 108, od kojih je samo 72 stradalo u Pragu, dok je njih pet stotina ranjeno. Invazija jedinica Varšavskog pakta na Čehoslovačku uspšeno je zaustavila liberalne reforme i pokušaj smanjenja uticaja pojedinih rukovodioca Komunističke partije Čehoslovačke, dok je Sovjetski Savez uspešno u spoljnjoj politici realizovao proklamovao Brežnjevljevu " Doktrinu ograničenog suvereniteta".\nInvazija na Čehoslovčku pokazala je uspešnost sovjetskih tajnih operacija. KGB sa svojim trupama i GRU u sadejstvu sa Specnaz jedinicama koje su podržali padobranci i oklopno-mehanizovane jedinice, pokazali su se kao efikasna kombinacija. Analiza Operacije „Dunav" pokazala je, da su pripadnici 7. Gardijsko vazdušno desantne divizije, 103 i 108.vazdušno desantne divizije iskazali odličnu obučenost, uvežbanost i sposobnost da svoje snage brzo rasporede na ključna mesta. Operacija „Dunav" sa vidika upotrebe padobranskih jedinica pakazala je odličnu saradnju sa pripadnicima Specnaza, agentima KGB i GRU na terenu i da je postignut faktor iznenađenja, iako nije neutralisana češka vojska koja je ostala naoružana, ali u svojim kasarnama. Mada su se građani opirali akciji, ali ne kao u Mađarskoj 1956.\nSovjetska okupacija Čehoslovačke trajala je do 16.oktobra 1968. kada je postignut dogovor o delimičnom povlačenju vojske Varšavskog pakta. Brežnjev je u Prag poslao sovjetskog premijera Alekseja Kosigina kao vođu visoke delegacije koja je u Pragu saopštila da će se deo snaga koji je doveden u Čehoslovačku povući iz nje, ali i da će velika većina sovjetskih snaga ostati u njoj do daljnjega. Trupe iz Bugarske, DDR, Mađarske i Poljske su do kraja oktobra napustile Čehoslovačku. Sporazum koji je potpisalo novo čehoslovačko rukovodstvo sadržalo je pravo da oni sami kontrolišu zapadne granice, ali i da sovjetske vojne trupe ( čak 5 divizija) ostanu u unutrašnjosti zemlje sve do 1987.godine.\nnato moskva Praško proleće padobranci upad tenkovi Aleksandar Dubček Antoni Novotni Leonid Breženjv Aleksaje Kosigin Operacija Dunav Varšavski pakt Doktrina ograničenog suvereniteta


Merkel ipak ide na G20 - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Svijet > Merkel ipak ide na G20\n30. Novembra 2018. Istinito436Leave a Comment on Merkel ipak ide na G20\nNjemačka kancelarka Angela Merkel i ministar finansija Olaf Šolc ipak će poletjeti ka Argentini na današnji sastanak G20, nakon što je njihov avion bio primoran da prinudno sleti u Keln zbog tehničkih problema, javlja Rojters pozivajući se na izvore iz njemačke delegacije.\n– Avion njemačke vlade će dvoje zvaničnika prevesti do Madrida, gdje će oni preći na komercijalni let u završnom dijelu putovanja – objasnili su ti izvori.\nRojters navodi da će zbog ovog kašnjenja, Merkelova i Šolc, imajući u vidu dužinu leta, vjerovatno danas propustiti otvaranje dvodnevnog samita Grupe 20 industrijalizovanih nacija.\nNjemačko izdanje “Hafington posta” objavilo je sinoć da je avion sa Merkelovom, kojim je krenula na 15-časovni let ka argentinskoj prestonici Buenos Ajresu, prinudno sletio u Keln nakon otkazivanje pojedinih elektronskih sistema.\nList “Velt” je objavio da je odluka o okretanju i vraćanju aviona “Erbas A340” donijeta nakon jednog sata leta.\nHitne službe u Kelnu su bile obaviještene na vrijeme i sačekale su avion na pisti po sletanju.\nTagged angela merkel g20 istinito\nOsuđenici od 1. januara u “bh. Alkatrazu”


Štab: Potrebno 200 volontera za ujutro u Sremskoj Mitrovici | Autonomija\nŠtab: Potrebno 200 volontera za ujutro u Sremskoj Mitrovici\n"Uspešno smo odbranili više od 120 kilometara obale i napravili smo najveći podvig u celoj Srbiji. Međutim, moramo dalje"\nŠtab za odbranu od poplava opštine Sremska Mityrovica apelovao je večeras da im se javi 200 volontera, koji će biti u pripravnosti u slučaju probijanja nasipa.\n„Kontrolisaćemo nasipe i pojačavati, ako bude potrebno“, navodi se u saopštenju za javnost Štaba za odbranu od poplava.\nNavodi se da vodostaj Save stagnira večeras od 19 sati i da trenutno iznosi 863 centimetra. Najveći ikada izmereni vodostaj bio je 801 centimetar, izmeren 1974. godine.\n„Odličan dan je iza nas. Dobili smo veliku bitku, ali još uvek nismo pobedili. Uspeli smo da efikasno utvrdimo glavni nasip i da ga spojimo sa sigurnosnim uz generalni kanal, čime smo odbranili naše domove od istorijskog vodostaja Save“, piše u saopštenju.\nŠtab za odbranu od poplava je naveo da je uspešno izvršeno i preventivno evakuisanje građana iz potencijalno ugroženih ulica, kao i evakuisanje pacijenata iz Opšte bolnice.\n„Uspešno smo odbranili više od 120 kilometara obale i napravili smo najveći podvig u celoj Srbiji. Međutim, moramo dalje“, poručili su iz Štaba.


POREČ 7 KM-KUĆA U NIZU NA PRODAJI | In fiducia Nekretnine d.o.o.\n129.000,00 € 969.042,20 kn\nOKOLICA GROŽNJANA!!! Građevinsko zemlijšte u okolici Grožnjana, mirna lokacija


Goran Kurteš novi trener kikindskih rukometaša – TV Kikinda\nGoran Kurteš novi trener kikindskih rukometaša\nPosle dve pobede, jednog remija i tri uzastopna poraza uprava rukometnog kluba “Kikinda Grindeksa” odlučila je da se zahvali na saradnji treneru Miljanu Staniću i da ga zameni Goranom Kurtešom. Vojislav Bulatović, direktor kluba obrazložio je zašto je došlo do smene.\n-Ljudi koji vode klub analizirali su utakmice u prethodnom periodu. Smatramo da rezultati i atmosfera u klubu u poslednjih dve, tri nedelje nije bila na nivou na kom smo očekivali. Zato smo došli do zaključka da su promene bile neminovne da bi se ekipa trgla, da bi se ozbiljnije radilo i da bi se postigli bolji rezultati – istakao je Vojislav Bulatović, direktor kluba.\nGoran Kurteš je bivši reprezentativac Srbije i Jugoslavije, a po završetku igračke karijere trenirao je “Jugović”, “Vojvodinu”, mokrinsku “Crvenu zvezdu” i još neke klubove, a bio je i u Rumuniji.\n-Za dobar rezultat bitan preduslov je dobra atmosfera u klubu. Rukometaši Kikinde imaju kvalitet i uz veći angažman i veću borbenost rezultat može dosta da se popravi. Sa 90 odsto igrača sam radio do sada tako da ću se vrlo lako uklopiti sa njima i oni u moj sistem rada – rekao je Goran Kurteš, trener RK “Kikinda Grindeks”.\nU sredu od 20 sati u hali SC “Jezero” Kikinđani dočekuju beogradski “Partizan”.\n-Pred domaćom publikom imamo priliku da se iskupimo za loše rezultate. Imamo šansu da dobijemo utakmicu sa “Partizanom” jer niko nije nepobediv u ovoj ligi – dodao je Mirko Kenjalo, kapiten.\nIz “Kikinde Grindeksa” pozvali su sugrađane da daju podršku navijačima. Apelovano je na sve koji će prisustvovati utakmici da dođu ranije kako se ne bi stvorila gužva jer je najvaljen dolazak navijača iz Beograda.\n← Besplatna akcija analize krvi za penzionere Srbija i Srbi u Prvom svetskom ratu →


11.06.2015. - 21:49h 17:18h Autor: express.hr\nJedna od najvećih debata o ženskoj seksualnosti poslednjih godina ticala se ejakulacije, odnosno "squirtinga". Nedavno je "Journal of Sexual Medicine" objavio rezultate istraživanja koji bi trebalo zauvek da reše sve nedoumice.\nU istraživanju je učestvovalo sedam žena koje su obaveštavale da tokom seksualne stimulacije ispuštaju velike količine tečnosti. Vršile su se analize navedenih tečnosti, a zaključeno je da je reč o "neželjenom ispuštanju urina tokom seksualne aktivnosti". Drugim rečima, squirting je verovatno samo uriniranje.\nZbog nedostatka informacija o ženskoj anatomiji, ovaj i slični mitovi u tolikoj meri vladaju društvom da su mnoge žene u nedoumici provele sate proučavajući svoj polni organ uz pomoć ogledala. Evo nekih od najgorih neistina u koje mnogi i danas veruju:\n1. Žene koje se puno seksaju postaće manje "uske" i neće moći da pruže svom partneru toliko zadovoljstvo kao pre\n"Polni odnosi ne mogu trajno da rašire vaginu. Ovaj proces širenja tokom uzbuđenja i sužavanja nakon toga, događa se bez obzira koliko često žena upražnjava seks", objašnjava seksualni psiholog Majkl Kaslmen.\nVagina tokom seksa: Da li znate šta se sve dešava tamo dole?\nMeđutim, iako je vagina izuzetno elastična, postoji jedan izuzetak, a to su žene koje su rodile više puta. Naime, iako se vagina prirodno "vraća na staro" šest meseci nakon porođaja, ako i nešto elastično jako rastegnete više puta, postoji mogućnost da se neće vratiti u potpuno isto stanje. To je posebno vidljivo kod starijih žena, kod kojih mišići vagine počnu da se opuštaju. Ovo može da se spreči Kegelovim vežbama.\nNe postoji žena na svetu koja se nije u jednom trenutku zapitala da li se "oseća" malo prejako "tamo dole". Odgovor je: ne! Osim ako nemate infekciju, a to biste shvatili na druge načine, i u tom slučaju biste stvarno osetili promenu svaki put kad biste išli u toalet, znajte da svaka vagina ima svoj ukus i miris koji ne može da se uporedi ni sa čim drugim.\nIako postoji himen - tanka membrana na ulazu u vaginalni kanal, treba da znate da nisu sve žene rođene s njim, pa nije nužno da on pukne tokom prvog seksa i da treba da bude mnogo krvi. Naprotiv, ako uopšte nije bilo krvi, verovatno niste ni imali himen, i to je sasvim u redu.\nSuva vagina: 6 najčešćih razloga za ovaj neprijatan osećaj!\nNaučna zajednica i dalje raspravlja o postojanju G tačke, a činjenica da tek sedam odsto žena može da doživi orgazam tokom penetracije, dok ostalim 93 odsto treba stimulacija klitorisa, govori ponešto o važnosti G tačke, ukoliko ona i postoji. Samo da napomenemo da su italijanski naučnici nedavno G tačku nazvali "naučnom prevarom", tvrdeći da njeno postojanje nije potvrđeno od strane stručnjaka za ljudsku anatomiju.\nPostoji mit u ženskom heteroseksualnom svetu da ako vaša vagina nije depilirana/obrijana i glatka poput bebine guze, nijedan muškarac neće želeti da priđe vašem međunožju. Iako je u svetu sve vidljivija renesansa prirodnog "looka" (Kameron Dijaz je javno izjavila da prihvata novi trend "punog žbuna"), mnoge žene i dalje ne veruju u to.\nI dok se širi priča da je prirodan izgled ono što privlači sve više muškaraca, istina je negde između. Naime, većina muškaraca preferira oblikovane dlačice, znači potšišane i uređene, pre nego "šumu" u stilu 1970-ih ili potpunu nagost, zbog koje mnogi mogu da se osećaju kao pedofili, piše Daily Dot.\nMuškarci o brazilskoj depilaciji: Razlozi za i protiv!\nHiljade žena pati zbog izgleda svojih malih i velikih usana i to u tolikoj meri da se mnoge podvrgavaju labioplastici, tačnije korekciji stidnih usana, kako bi dizajnirale vaginu u nešto što smatraju "sitnim i privlačnim". Čak 37 odsto žena se ovoj operaciji podvrgava iz isključivo estetskih razloga, iako su nuspojave ožiljci, infekcije, krvarenja i trajno oštećenje nervnih završetaka, tačnije može doći do smanjene osetljivosti vagine.\nOperisala vaginu: Stidela sam se veličine svojih stidnih usana!\nVaginaPolni organIntimni delovi telaSeksualnostseksStidne dlačiceBrazilkaBrazilska depilacijaHimenG tačka


"Čačanski pobednik": Medalje za karatiste KK "Sloboda" - Ozonpress :: internet portal\nTag: Karate, Sloboda, Turnir\nU nedelju 12.12.2021. u sportskoj hali „Mladost“ u Atenici održan je karate turnir „Čačanski pobednik“. Organizatori turnira su karate savez uže Srbije, karate klub „Sloboda“ i karate klub „Borac“, a pokrovitelj takmičenja bio je Grad Čačak povodom obeležavanja Dana grada Čačka.\n– Takmičari karate kluba “ Sloboda“ su pokazali izuzetan kvalitet osvojivši pet odličja u pojedinačnoj konkurenciji i jedno u ekipnoj. Ekipa karate kluba „Sloboda“ u borbama, konkurenciji pionira, osvojila je prvo mesto pobedivši ekipu iz Gornjeg Milanovca u finalu takmičenja – kaže Duško Paunović, iz KK „SLoboda“.\nOni su takođe imali zapažen nastup i u pojedinačnoj konkurenciji. Andrej Prtenjak je osvojio drugo mesto u borbama, Mihajlo Purić, treće mesto i Kosta Jovanović, takođe treće mesto.\nPored njih medalje su osvojili Uroš Krstić treće mesto, Dimitrije Mijatović drugo mesto u katama.\nPrijateljska utakmica SNS – POKS


H2E® Dekarbonizacija Motora Krupanj čisti od naslaga gareži: komoru za sagorevanje, kompresioni deo glave motora, čelo klipa, vrhove dizni u cilindru, vrhove grejača u cilindru, vrhove svećica u cilindru, siceve izduvnih ventila, telo i glavu izduvnih ventila, izduvnu granu, EGR ventil, varijabilnu geometriju turbine, izduvne lopatice turbine, rasteretni ventil turbine, katalizator, DPF filter, vrhove temperaturnih senzora DPF-a i vrhove lamda sondi!\nDekarbonizacija Krupanj Cena\nNaslage ugljenika se stvaraju u svakom motoru SUS i vremenom počinju nepovoljno da utiču na rad samog motora, što se ogleda u slabljenju performansi, trzajima prilikom dodavanja gasa, smanjenju kompresije, lošijem sagorevanju goriva, povećanoj potrošnji i na kraju, dovodi do otkazivanja skupih delova motorne grupe. Te naslage se stvaraju tokom rada benzinskog i dizel motora kako u samoj kompresionoj komori (klipovima, ventilima, sedištima ventila) tako i u periferijama poput EGR ventila, katalizatora, DPF-a. Naslage ugljenika nisu samo problem kod starih motora, novije generacije motora još su osetljivije na nepravilnu izmenu radne materije (vazduh, gorivo i izduvni gasovi) koja je posledica gradske vožnje, pothlađenog motora i promene stepena prenosa na nižim brojevima obrtaja radi uštede goriva. Dekarbonizacija Krupanj sprečava stvaranje naslaga ugljenika i produžuje radni vek motora.\nDekarbonizacija Krupanj Delovi\nPravilan postupak H2E® Dekarbonizacije Krupanj nikako ne može biti štetan za motor. H2E® Dekarbonizacija može samo da produži radni vek motora sa unutrašnjim sagorevanjem, kao i da preventivno utiče kod novijih motora na zadržavanje fabričkih specifikacija tokom vremena eksploatacije vozila, što bi se reklo da motor nakon nekoliko stotina hiljada kilometara bude kao nov, a sve to zahvaljujući preventivnom vršenju H2E® Dekarbonizacije na svakih 10-30.000km čime motor biva zaštićen od prekomernog nakupljanja gareži, čađi i naslaga ugljenika i samim time mu se produžava radni vek u zagarantovanim proizvođačkim specifikacijama.


HONOR lansirao X10 5G pametni telefon | PC Press\nHONOR lansirao X10 5G pametni telefon\n27. maj 2020. PC Press\nHONOR je najavio novi HONOR X10, prvi 5G pametni telefon iz X serije za kinesko tržište. HONOR X10 sadrži 5G 7nm Kirin 820 SoC koji podržava devet 5G frekvencijskih opsega i trostruko podešavanje kamere opremljene RYYB senzorom. Pametni telefon ima odnos ekrana i tela od 92%, a isporučivaće se sa displejom sa brzinom osvežavanja od 90Hz i brzinom reagovanja na dodir od 180Hz za vrhunski doživljaj gledanja.\nHONOR X10 je opremljen kompletnom najnovijom tehnologijom HONOR-a i dobro je pozicioniran za eru 5G i obećava pružanje vrhunskih performansi u igrama i fotografijama korisnicima. Na događaju na kojem je predstavljen, Džordž Čao, predsednik HONOR-a, takođe je najavio da je ukupna globalna isporuka serije HONOR X prešla 80 miliona jedinica. Dostupan online i kod glavnih prodavaca HONOR-a od 26. maja u kontinentalnoj Kini, HONOR X10 će biti dostupan u safirno plavoj, ponoćno crnoj, titanijum srebrnoj i vatreno narandžastoj boji.\nNacionalni planinari su se 11. maja popeli na Mont Everest noseći HONOR X10 i testirali njegove 5G mogućnosti na više od 6500 metara nadmorske visine. Rezultat je bio zapanjujuć: HONOR X10 je zabeležio maksimalnu brzinu preuzimanja od 1617Mbps, dokazujući da je pametni telefon visokih performansi čak i u otežanim uslovima.\nBrzina osvežavanja HONOR X10 od 90Hz za njegov displej je dobitak za igrače koji žele da dožive glatko igranje igara. U poređenju sa većinom displeja na pametnim telefonima koji imaju osvežavanje od 60 Hz, HONOR X10 će imati znatno lakše skrolovanje i korisnici će imati manji umor očiju. Pored toga, HONOR X10 ima brzinu reagovanja na dodir od 180 Hz, značajno smanjuje zaostajanje dodira i ubrzava celokupno iskustvo. Konačno, HONOR X10 je opremljen baterijom od 4300 mAh koja podržava brzo punjenje od 22.5 W, omogućavajući neprekidno korišćenje tokom celog dana.\nHONOR X10 sadrži trostruko podešavanje kamere od 40 MP i najsavremeniji senzor slike koji je opremljen ekskluzivnim RYYB filterom koji povećava unos svetlosti za do 40%. Sa poboljšanjem osetljivosti na svetlost koju donosi RYYB, HONOR X10 može da podrži impresivne ISO standarde do 153.600. 5G 7nm Kirin 820 čipset ima ISP 5.0 koji podržava BM3D za smanjenje šuma na profesionalnom nivou, dok poboljšani AIS Super Night režim omogućava telefonu HONOR X10 da sintetiše slike sa više okvira i podrži ekspoziciju do 30 sekundi. Zajedno, ove nadogradnje će omogućiti telefonu HONOR X10 da snima ultrajasne noćne snimke sa povećanom svetlošću i boljim očuvanjem boje čak i u slabo osvetljenim okruženjima.\nKamera HONOR X10 takođe omogućava korisnicima da snimaju oštre slike čak i kada ima brzog kretanja. Kroz niz procesa optimizacije i AI, HONOR X10 je u stanju da sintetiše različite slojeve i kreira savršenu sliku. HONOR X10 takođe podržava 4K Ultra-HD mogućnosti snimanja video-zapisa. Što se tiče prednje kamere, HONOR X10 poseduje selfi kameru od 16MP. Zajedno sa poboljšanim AI mogućnostima, selfiji neće izgledati preterano obrađeno i biće prirodniji.\nHONOR X10 ima rezoluciju ekrana od 2400×1800 i odnos ekrana / tela od 92%, pružajući korisnicima nesmetan doživljaj gledanja. TÜV Rheinland-ov sertifikovani filter za plavo svetlo u telefonu HONOR X10 efikasno smanjuje štetnu plavu svetlost koju emituje ekran, smanjujući umor očiju za korisnike pametnih telefona. Komponente izgrađene po meri i HONOR-ov samostalno razvijeni algoritam optimizuju vidljivost ekrana pod jakom sunčevom svetlošću, predstavljajući svaki detalj sa optimalnom jasnoćom i oštrinom.\nU audio delu, HONOR X10 je opremljen pojačalom koje je kreirao HONOR koje poboljšava kvalitet zvuka. U kombinaciji sa funkcijom Virtual 9.1 Surround Sound, korisnici se mogu prepustiti imerzivnom zvuku. Stalno promenljive nijanse na staklu telefona HONOR X10 nastaju zahvaljujući tehnologiji stakla u 21 sloju. Da bi se dopao mladima u svetu, HONOR X10 proizvodi se u safirno plavoj, ponoćnoj crnoj, titanijum srebrnoj i vatreno narandžastoj boji.\nTagovi: 5G, Android, Honor, honor x10, pametni telefon, telefon\n← Spotify omogućio u aplikaciji više od 10.000 pesama\nBolji kontinuitet je jednostavniji uz VMware Horizon →


Vila Astarti - Leptokarija - Leto 2020 - Karudijan Travel | Letovanje Grčka\nPočetna » Vila Astarti\nVila Astarti je novosagrađena vila koja je svoje prve goste primila u sezoni 2016. Nalazi se u centralnom delu mesta Leptokarija, na oko 120 metara udaljenosti od plaže. Vila Astarti se sastoji od dve zgrade, bazena, mini parka i recepcije. Raspolaže moderno opremljenim dvokrevetnim i trokrevetnim studijima, koji su smešteni na prvom i drugom spratu. Sve smeštajne jedinice poseduju osnovno opremljenu kuhinju srazmerno broju ležajeva, kupatilo, terasu, LCD TV i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu najma apartmana. U vili postoji i mogućnost korišćenja WiFi interneta, tokom boravka gosti sami vode računa o higijeni apartmana, dok se promena posteljine vrši jedanput u toku boravka.\nApart Hotel Macedonia Sky je hotel apartmanskog tipa i nalazi se u mirnom delu mesta Hanioti.…\nVila Nikiforos 2 se nalazi u mirnom, centralnom delu Haniotija, na oko 130 metara od plaže…\nprevious post: Vila Kariatis\nnext post: Hotel Olympos


Isplata penzija za maj, za osiguranike koji su penziju ostvarili u Bosni i Hercegovini, počela je u sredu, 10. juna.\nIzaberite vest 12.01.2022. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 12.01.2022. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 02.02.2022. godine 10.01.2022. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.01.2022. - Radno vreme ekspozitura tokom božićnih praznika 27.12.2021. - Kupoprodaja nepokretnosti 24.12.2021. - Radno vreme ekspozitura tokom novogodišnjih praznika 24.12.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 23.12.2021 22.12.2021. - Penzije iz Crne Gore 13.12.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 08.12.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 24.11.2021. - Penzije iz Crne Gore 19.11.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.12.2021. godine 18.11.2021. - Poziv za podnošenje ponuda 12.11.2021. - Korisnici mBank mobilne aplikacije Komercijalne banke imaju mogućnost da ostvare popust 12.11.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.11.2021. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura 11.11.2021. 09.11.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 27.10.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 26.10.2021. godine 25.10.2021. - Penzije iz Crne Gore 20.10.2021. - Nacrt Ugovora o pripajanju NLB banke A.D. Beograd Komercijalnoj banci AD Beograd 13.10.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.10.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.10.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 26.10.2021. godine 01.10.2021. - Upozorenje za klijente – Lažni mejlovi Komercijalne banke 22.09.2021. - Penzije iz Crne Gore 21.09.2021. - Poljoprivreda na prvom mestu: Napraviti pobedničku strategiju 13.09.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.09.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.09.2021. - Još jednostavnija plaćanja mobilnim telefonom i dodatna sredstva na "klik" 24.08.2021. - Penzije iz Crne Gore 19.08.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 16.08.2021 11.08.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2021. - Počela isplata penzija iz Bosne i Hercegovine 06.08.2021. - Briga manje tokom odmora! 03.08.2021. - Počela isplata penzija iz Slovenije 22.07.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 20.07.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 16.08.2021. godine 13.07.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2021. - Produženo radno vreme ekspozitura Komercijalne banke 07.07.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 23.06.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 11.06.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.06.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2021. - Krediti za podršku privredi u saradnji sa Ministarstvom finansija Republike Srbije i Narodnom Bankom Srbije 25.05.2021. - Okvir podrške - konkurs za male privrednike 25.05.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2021. - Upozorenje za klijente - lažni imejlovi Komercijalne banke 18.05.2021. - Početak prijema zahteva za subvencionisane agro kredite 17.05.2021. - Uvedena jedinstvena naknada za platni promet u okviru NLB grupe 13.05.2021. - Deset nagrada povodom deset godina NLB KomBank Organic konkursa 12.05.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.05.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2021. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2021 28.04.2021. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 26.04.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 13.04.2021. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.04.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.04.2021. - Ekspozitura na Aerodromu Nikola Tesla prestaje sa radom 31.03.2021. - Izmena Uputstva za sprovođenje Odluke o uslovima i načinu obavljanja platnog prometa sa inostranstvom 30.03.2021. - Prva zajednička akcija članica NLB Grupe u Srbiji, sa značajnim pogodnostima za sve postojeće i nove klijente 26.03.2021. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke 24.03.2021. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 19.03.2021. - Izmena radnog vremena ekspoziture u Delta sitiju 18.03.2021. - Obaveštenje o dodatnim olakšicama u otplati duga u skladu sa Odlukom i dopunom Odluke NBS 18.03.2021. - Posebna ponuda agrar kredita za obrtna sredstva 11.03.2021. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.03.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.03.2021. - Donacija ultrazvučnog aparata za GAK „Narodni front“ 26.02.2021. - Povremeni prekidi u radu digitalnih servisa 24.02.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 12.02.2021. - Radno vreme ekspozitura povodom Dana državnosti 11.02.2021. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.02.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.02.2021. - Vlastimir Vuković novi predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke 02.02.2021. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 29.01.2021. - Održana vanredna sednica Skupštine Komercijalne banke Beograd 29.01.2021. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 28.01.2021. godine 26.01.2021. - Blaž Brodnjak za Blic: Digitalizovaćemo većinu usluga 22.01.2021. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 13.01.2021. - Penzije iz Hrvatske 08.01.2021. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.01.2021. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke 05.01.2021. - Održana prva sednica novog Upravnog odbora 05.01.2021. - Radno vreme ekspozitura na Badnji dan 30.12.2020. - Komercijalna banka, je od danas, članica NLB Grupe 29.12.2020. - Radno vreme ekspozitura za Novu godinu 28.12.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 24.12.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 11.12.2020. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2020. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 09.12.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.12.2020. - Radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju do 17 h 30.11.2020. - Nastavlja se akcijska ponuda za štednju 26.11.2020. - Proglašeni pobednici crowdfunding hakatona iNOVACIJA 25.11.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 24.11.2020. - Obaveštenje akcionarima za isplatu dividendi 23.11.2020. - Radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju do 18 h 18.11.2020. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 11.12.2020. godine 17.11.2020. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Delta Sitiju 16.11.2020. - Upozorenje za klijente – zlonamerni mejlovi 12.11.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.11.2020. - Online konferencija o značaju sistema osiguranja depozita 09.11.2020. - Radno vreme ekspozitura 11. novembra 09.11.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.10.2020. - Akcijska ponuda povodom Svetskog dana štednje 29.10.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 26.10.2020. - Upozorenje za klijente – zlonamerni mejlovi 22.10.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 21.10.2020. - Takmičenje u osmišljavanju rešenja za Crowdfunding digitalnu platformu 14.10.2020. - Platite vožnju taksijem uz pomoć QR koda 13.10.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.10.2020. - Komercijalna banka dobitnik priznanja Srpskog filantropskog foruma 08.10.2020. - KOMBANK & BBA & UBS Crowdfunding hakaton 07.10.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.10.2020. - Upozorenje za klijente – lažni mailovi 01.10.2020. - KOMBANK & BBA & UBS Crowdfunding hakaton 28.09.2020. - Visa Platinum biznis kartica 25.09.2020. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 24.09.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za avgust 11.09.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 09.09.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.09.2020. - Platite vožnju taksijem uz pomoć QR koda 31.08.2020. - Ekspozitura u TC Delta City radi ponovo do 22h 24.08.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za jul 17.08.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 12.08.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.08.2020. - Lažna Fejsbuk stranica Komercijalne banke 07.08.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.08.2020. - Priznanje preduzetnika Komercijalnoj banci u Trsteniku 31.07.2020. - Obaveštenje o dodatnom moratorijumu duga 24.07.2020. - Promenite adresu uz stambeni kredit 22.07.2020. - Najuspešniji u isplati subvencionisanih agro kredita 22.07.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za jun 17.07.2020. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 13.07.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.07.2020. - Izmena u radnom vremenu ekspoziture u TC Delta City 08.07.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 26.06.2020. - Ekspozitura u Kraljevu na novoj adresi 26.06.2020. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 17.07.2020. godine 15.06.2020. - Prestanak važenja moratorijuma u otplati obaveza 15.06.2020. - VAŽNO OBAVEŠTENJE - Zaštita korisnika od sve učestalijih fišing prevara 14.06.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 14.06.2020. - Kombank mBank dostupna na Huawei AppGallery 12.06.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 04.06.2020. - Obaveštenje za klijente o novčanoj pomoći Republike Srbije 03.06.2020. - Plaćanje Dina Co-branding karticom na odloženo 25.05.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za april 25.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 21.05.2020. - Brže i jednostavnije uz instant plaćanje Komercijalne banke 14.05.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za april 11.05.2020. - Obaveštenje o promenama u radu ekspozitura Komercijalne banke ad Beograd 10.05.2020. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 10.05.2020. - Lažne vesti na internetu 08.05.2020. - Obaveštenje o radnom vremenu ekspozitura za isplatu penzija 07.05.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 29.04.2020. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 29.04.2020. - Greške pri ubacivanju kartica u bankomat 29.04.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 27.04.2020. - Otvoreno 11 ekspozitura koje su imale privremenu obustavu rada 23.04.2020. - Doniran inkubator i specijalne maske bolnici Dragiša Mišović 22.04.2020. - Isplata penzija iz Crne Gore 21.04.2020. - Otvaranje posebnog namenskog COVID-19 računa 21.04.2020. - Produžen rok važenja kartica do kraja juna 16.04.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske za mart 08.04.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 03.04.2020. - Izmena poslovanja sa kreditnim i karticama sa odloženim plaćanjem u sklopu zastoja u otplati obaveza (moratorijuma) 02.04.2020. - Obaveštenje za penzionere 01.04.2020. - Aktivirajte elektronske kanale 31.03.2020. - Donirano 8 miliona dinara za respiratore 30.03.2020. - Devizne penzije i prihodi iz inostranstva 27.03.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 28.04.2020. godine 26.03.2020. - Upozorenje penzionerima 24.03.2020. - Radno vreme ekspozitura 24.03.2020. - Isplata primanja penzionerima 21.03.2020. - Naknade za korišćenje sefova po starom 21.03.2020. - Zatvorene ekspoziture u tržnim centrima i na aerodromu 20.03.2020. - Obaveštenje o moratorijumu duga 13.03.2020. - Obaveštenje za klijente 10.03.2020. - Akcijska ponuda kredita za motorna vozila 09.03.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.03.2020. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke 09.03.2020. 03.03.2020. - Krediti za plaćanje turističkih aranžmana 24.02.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za januar 13.02.2020. - Najbolja biznis ideja mladih sa KiM 13.02.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2020. - Plaketa za najplemenitiji podvig Anastasiji Vujić 10.02.2020. - Medan za Novosti: Zaradili smo 75,3 miliona evra 10.02.2020. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.02.2020. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 09.03.2020. godine 29.01.2020. - SVEČANO OTVORENA FILIJALA U DRVARU 23.01.2020. - Počela isplata penzija iz Crne Gore 22.01.2020. - Opšta bolnica u Vršcu bogatija za inkubator 15.01.2020. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2020. - Otvaranje računa po osnovu obveznica devizne štednje 09.01.2020. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za decembar 27.12.2019. - Štednja na poklon novogodišnjim bebama 26.12.2019. - Promocija nove Dina kreditne kartice 25.12.2019. - Doniran inkubator Opštoj bolnici u Pančevu 25.12.2019. - DONACIJA ZA FONDACIJU „DECA NAM SE RAĐALA“ 23.12.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 18.12.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 18.12.2019 17.12.2019. - Novo WEB 3.0 elektronsko bankarstvo 16.12.2019. - Medan za Blic: Komercijalna može da raste ko god bio vlasnik 16.12.2019. - Godina snažnog i dinamičnog rasta za Kombank Banja Luka 13.12.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 12.12.2019. - Odloženo plaćanje Dina DIS Co-branding karticom 09.12.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.12.2019. - Poziv za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 27.11.2019. - Profit u prvih 10 meseci 7,74 milijarde dinara 27.11.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 18.12.2019. godine 25.11.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 14.11.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 07.11.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.11.2019. - Sajam poljoprivrede u Stopanji 01.11.2019. - Nove štediše stigle u Kombank 30.10.2019. - Udruženju „Čep za hendikep“ predati prikupljeni čepovi 29.10.2019. - Tradicionalna akcija povodom Svetskog dana štednje 24.10.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2019. - Ilustrovana politika: Izuzetni rezultati Kombank Banja Luka 15.10.2019. - Stambeni krediti 15.10.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 08.10.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 30.09.2019. - Akcija „Zajedno za bebe“ u Ćupriji 30.09.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke 26.09.2019. - Ekspozitura u Staroj Pazovi u novom prostoru 25.09.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 20.09.2019. - Kombank agrar krediti i na Šumadijskom sajmu poljoprivrede u Kragujevcu 18.09.2019. - Večernje novosti o uspesima Komercijalne banke Banja Luka 16.09.2019. - Priznanje Zlatni BAM za Komercijalnu banku Banja Luka 16.09.2019. - Traktorijada u Banatskom Novom Selu 13.09.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.09.2019. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 09.09.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.09.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 30.09.2019. godine 06.09.2019. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita 03.09.2019. - Na Danima paprike u Drenovcu predstavljeni Kombank agrar krediti 30.08.2019. - Promocija Kombank agrar kredita na Sajmu šljiva u Osečini 26.08.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 19.08.2019. - I ove godine rekordna zarada 16.08.2019. - Prevare sa elektronskim karticama 14.08.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.08.2019. - Novo Web 3.0 elektronsko bankarstvo 06.08.2019. - Produženo radno vreme ekspoziture u Guči zbog „Sabora trubača“ 01.08.2019. - Dr Vladimir Medan uručio donaciju bolnici u Pančevu 25.07.2019. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 24.07.2019. - Počela je isplata penzija iz Crne Gore za jun 15.07.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 09.07.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.07.2019. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 23.07.2019. godine 25.06.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za maj 14.06.2019. - Kampanja „Transparentni keš krediti“ osvojila bronzanu nagradu Effi 13.06.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.06.2019. - Gotovinski krediti i krediti za refinansiranje 06.06.2019. - Isplata penzija iz Bosne i Hercegovine za maj 04.06.2019. - Popust za putničko zdravstveno osiguranje 29.05.2019. - Oglasi za posao u IT sektoru 28.05.2019. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 23.05.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 21.05.2019. - Vladimir Medan za Biznis: Sigurno i stabilno poslovanje 21.05.2019. - Podrška mladim takmičarima na takmičenju u profesionalnim veštinama u Kini 15.05.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 13.05.2019. - Ponovo lažna Facebook stranica Komercijalne banke 09.05.2019. - Specijalna sajamska ponuda poljoprivrednih kredita! 08.05.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.05.2019. - Brisanje ZIF FIMA SEE ACTIVIST iz Registra IF 25.04.2019. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 24.04.2019 24.04.2019. - Radno vreme ekspozitura za Uskrs i Prvi maj 24.04.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za mart 15.04.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.04.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 09.04.2019. - Seka Sablić laureat Glumačkih svečanosti 02.04.2019. - Povoljniji uslovi za auto kredite 29.03.2019. - Dani komedije u Jagodini 26.03.2019. - Istorijski profit od 8,12 milijardi dinara 26.03.2019. - Prezentacija digitalnih usluga 22.03.2019. - Počela isplata penzija iz Crne Gore za februar 22.03.2019. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke - 24.04.2019. godine 14.03.2019. - Isplata penzija iz Hrvatske 07.03.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2019. - Umetnost plaćanja u Kombank dvorani 04.03.2019. - Tekući računi za mali biznis i preduzetništvo 01.03.2019. - Nagrada za najboljeg glumca svečanosti „Milivojev štap i šešir“ 28.02.2019. - Izvestaj sa odrzane ponovljene redovne sednice Skupstine Banke - 27.02.2019 26.02.2019. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 20.02.2019. - Boško Mekinjić na čelu Udruženja banaka BiH 19.02.2019. - Zatvaranje ekspoziture u Cvijićevoj ulici 14.02.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.02.2019. - Poziv za ponovljenu redovnu sednicu Skupštine Banke - 27.02.2019 21.01.2019. - Rekordan poslovni rezultat Komercijalne banke 16.01.2019. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.01.2019. - Poslovna debitna DinaCard kartica 09.01.2019. - Otvaranje izložbe „MINI AKT Vol. 4“ u KomBank Art holu 09.01.2019. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 28.12.2018. - DinaCard kartice Komercijalne banke za svaku priliku 25.12.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Novu godinu i Božić 24.12.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za novembar 20.12.2018. - Podsetnik za roditelje beba rođenih na Svetski dan štednje 14.12.2018. - Intervju dr Vladimira Medana, predsednika Izvršnog odbora u Večernjim Novostima 14.12.2018. - Od tipografije do animacije 13.12.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 11.12.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 10.12.2018. - Profesori sa Univerziteta Anadolija predstavili radove u KomBank Art holu 26.11.2018. - Komercijalna banka u borbi protiv nasilja nad ženama 23.11.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za oktobar 22.11.2018. - Male i srednje firme lakše do kredita 20.11.2018. - Ekspozitura u Temerinu u novom prostoru 19.11.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 15.11.2018. - Vizija budućnosti industrijskog dizajna 15.11.2018. - Dr Vladimir Medan: U prvih devet meseci, dobit 55 miliona evra 14.11.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 08.11.2018. - Komercijalna banka AD Podgorica proslavila 25 godina postojanja 08.11.2018. - Povoljniji uslovi za oročenu štednju u Komercijalnoj banci 07.11.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 07.11.2018. - Poziv klijentima Banke na usklađivanje sa zakonom SPN i FT do 25.12.2018 godine 06.11.2018. - Otvorena dvodnevna pop-up izložba umetničkih dela iz Gruzije 02.11.2018. - Svečano i veselo proslavljen Svetski dan štednje 01.11.2018. - Komercijalna banka darivala bebe rođene na Svetski dan štednje 29.10.2018. - Dina debitna kartica za dobar START 25.10.2018. - Tradicionalna akcija Komercijalne banke povodom Svetskog dana štednje 24.10.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za septembar 24.10.2018. - Promocija proizvoda za preduzetnike i mali bizinis u Kruševcu 19.10.2018. - Izveštaj sa odrzane vanredne sednice Skupštine Banke - 17.10.2018 17.10.2018. - Online keŠkrediti Komercijalne banke 16.10.2018. - Kreativnost u izradi scenskih kostima 15.10.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 10.10.2018. - Ne nasedajte na lažnu Facebook stranicu Komercijalne banke 09.10.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.10.2018. - Usluga KOM4Pay predstavljena na konferenciji "BankMark" 06.10.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Komercijalne banke AD Beograd - 17.10.2018. 01.10.2018. - Komercijalna banka na Sajmu poljoprivrede u Kraljevu 27.09.2018. - On-line dinarski gotovinski krediti 26.09.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 24.09.2018 26.09.2018. - Ekspozitura u Valjevu od 1. oktobra na novoj adresi 26.09.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 17.10.2018. godine 24.09.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za avgust 19.09.2018. - Dani paprike u Drenovcu kod Paraćina 18.09.2018. - Komercijalna banka na vršačkim Danima berbe grožđa 18.09.2018. - Studenti Odseka keramika na FPU predstavili svoje radove u KomBank Art holu 14.09.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 14.09.2018. - Otvaranje izložbe keramike u KomBank Art holu 12.09.2018. - Komercijalna banka dodelila nagrade najuspešnijim poljoprivrednicima na sajmu u Svilajncu 11.09.2018. - Medan: Više od 33.000 klijenata Komercijalne banke na Kosovu 10.09.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 31.08.2018. - Otvorena izložba fotografija "Studija akta" autorke Dragane Antonić iz Sarajeva 31.08.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 24.09.2018. godine 29.08.2018. - Otvaranje nove sezone u KomBank Art holu izložbom fotografija "Studija akta" 29.08.2018. - Do diplome uz pomoć studentskih kredita Komercijalna banke 24.08.2018. - Komercijalna banka na viteškom festivalu u Manasiji 23.08.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za jul 20.08.2018. - Stambeni krediti uz povoljnije kamatne stope, veće iznose i bez naknade 16.08.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 10.08.2018. - Izmenjeno radno vreme ekspoziture u Guči zbog "Sabora trubača" 08.08.2018. - U prvih šest meseci 2018. godine dobitak Komercijalne banke 31 milion evra 07.08.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 02.08.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 31.07.2018. godine 19.07.2018. - Medan: Puna podrška domaćoj Dina kartici 13.07.2018. - Isplata penzija iz Hrvatske 06.07.2018. - Predsednik Izvršnog odbora dr Vladimir Medan u Podgorici 06.07.2018. - Beogradske priče kroz foto-objektiv 05.07.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.07.2018. - Otvaranje izložbe fotografija članova Facebook grupe "Moj Beograd dušu ima" 01.07.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupstine Banke - 31.07.2018. godine 28.06.2018. - CHAT BOT odgovara na pitanja klijenata na Viberu 26.06.2018. - Počela je isplata penzija za maj, za osiguranike koji su penziju ostvarili u Crnoj Gori 25.06.2018. - KOM4PAY - novi način plaćanja preko interneta 22.06.2018. - Otvorena izložba radova učenika Srednje škole Tehnoart iz Beograda - Od kaligrafije do juvelira... 14.06.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 05.06.2018. - Edukativni paneli Komercijalne banke o IPARD fondovima 05.06.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 01.06.2018. - Izvestaj sa odrzane vanredne sednice Skupstine Banke - 30.05.2018 31.05.2018. - Prikupljanje podataka o klijentima u skladu sa Zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma 25.05.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za april 24.05.2018. - Sajamski uslovi za investicione agro kredite do kraja jula 24.05.2018. - Otvorena izložba o zaštiti kulturnog nasleđa 15.05.2018. - Počela isplata penzija za april iz Hrvatske 14.05.2018. - Specijalna sajamska ponuda investicionih agro kredita Komercijalne banke! 08.05.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 08.05.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupštine Banke koja se održava 30.05.2018. godine 07.05.2018. - Brža, jednostavna procedura i transparentna ponuda dinarskih keŠkredita 30.04.2018. - Novi pogledi na umetnost na izložbi "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" 27.04.2018. - Radno vreme ekspozitura za Prvi maj 27.04.2018. - Izložba slika studenata FPU "Novi motivi u Primenjenom slikarstvu" u KomBank Art holu 26.04.2018. - Mogućnost podizanja gotovine u evrima na bankomatima Komercijalne banke 26.04.2018. - Izveštaj sa održane redovne sednice Skupštine Banke - 26.04.2018. godine 24.04.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za mart 18.04.2018. - KOM4PAY - plaćanje preko interneta za korisnike elektronskog bankarstva 16.04.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.04.2018. - Plaćanje taksi integrisanim elektronskim bankarstvom 11.04.2018. - Nagradna igra za korisnike beskontaktnih Visa kartica 10.04.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 04.04.2018. - KomBank Arh hol predstavlja izložbu studentskih radova "Dizajn za bolji grad" 04.04.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke za Uskrs 03.04.2018. - Overdraft i Visa Business kartica bez naknade za korisnike tekućih računa Kombank Standard i Kombank Ekspert 02.04.2018. - Dr Vladimir Medan preuzeo dužnost predsednika Izvršnog odbora Komercijalne banke 30.03.2018. - Sajam penzionera u Novom Sadu 29.03.2018. - Komercijalna banka odobrava subvencionisane kredite za poljoprivredu 26.03.2018. - Poziv za redovnu sednicu Skupštine Banke koja je sazvana za 26.04.2018. 22.03.2018. - Dvorana Doma sindikata postaje Kombank dvorana 16.03.2018. - Izveštaj sa održane vanredne sednice Skupštine Banke - 14.03.2018 07.03.2018. - Agresivno protiv loših kredita 06.03.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 05.03.2018. - Član IO Dejan Tešić za Danas: JoŠsmo bliži klijentima 02.03.2018. - Obaveštenje o dopuni Poziva za vanrednu sednicu Skupštine Banke - 14.03.2018 28.02.2018. - Proizvodi za penzionere predstavljeni na Sajmu za treće doba 23.02.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za januar 23.02.2018. - Evropska komisija u poseti Komercijalnoj banci 22.02.2018. - Dobitak Komercijalne Banke u 2017. godini 61 milion evra 21.02.2018. - Poziv za vanrednu sednicu Skupstine Banke - 14.03.2018. godine 19.02.2018. - Crno beli svet Nikole Zaklana do 9. marta u KomBank Art holu 14.02.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 13.02.2018. - Radno vreme ekspozitura Komercijalne banke povodom Dana državnosti 08.02.2018. - Ekspozitura Komercijalne banke u Somboru u novom prostoru 07.02.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 06.02.2018. - Dopisivanje na Viberu uz stikere Komercijalne banke 31.01.2018. - Atletski savez uručio zahvalnicu Komercijalnoj banci 30.01.2018. - Izvestaj sa odrzane redovne sednice Skupstine Banke - 29.01.2018 25.01.2018. - Poklon za 143 bebe rođene na Svetski dan štednje 24.01.2018. - Isplata penzija iz Crne Gore za decembar 23.01.2018. - KRULJ ZA SKAJ NJUZ: "Srbija čvrsto na putu evrointegracija" 22.01.2018. - Novina na bankomatima Komercijalne banke - podizanje gotovine u evrima 18.01.2018. - Jednostavnom aplikacijom Kombank trejder trgujte na svetskim berzama 16.01.2018. - Zimska akcija za putničko zdravstveno osiguranje 15.01.2018. - Penzije iz Bosne i Hercegovine 15.01.2018. - Počela isplata penzija iz Hrvatske 11.01.2018. - Međunarodna izložba "MINI AKT" treći put u KomBank Art holu


Disk pločice | Trgoauto Umag\nHome » Disk pločice\nDisk pločice – TRW\nDisk pločice – Brembo\nBrembo nije marka koja radi samo s određenim krugom proizvođača automobila, već suradnju pokušavaju napraviti sa svima pa tako pokrivaju preko 98 posto europskih vozila. Pločice Brembo savršen spoj s Brembo diskovima, za najviši stupanj sigurnosti prilikom kočenja, nastale su iz iskustva u kočnim sustavima i zahvaljujući suradnji s najvećim proizvođačima automobila.\nBrembo pločice osiguravaju najbolje performanse, pouzdanost i trajanje. Rezultat su naprednog projektiranja, nakon kojeg su obavljena stroga ispitivanja na probnom stolu i rigorozna testiranja na cesti. Zaustavni put s Brembo kočnicama smanjen je na minimum u svim uvjetima na cesti. Brembo kočnice posjeduju homologaciju je prema normi ECE – R90 i s oznakom koja omogućuje identifikaciju. Poznati talijanski proizvođač kočnice osigurava da jamstvo stupnja kvalitete određenog proizvoda proizlazi uvijek iz nadzora nad svim fazama proizvodnog procesa. Govorimo li o priznanjima, treba znati da su svi Brembo proizvodi projektirani i izrađeni kako bi zadovoljili najrigoroznije specifikacije glavnih proizvođača automobila i najstrože uvjete za dobivanje međunarodnih certifikata.\nIsto tako, Brembo rezervni dijelovi certificirani su kao originalni ili istovjetni originalnim dijelovima, u skladu s normom EC 1400/2002. To znači da se mogu montirati kao zamjena osnovne opreme i za vrijeme trajanja jamstva vozila, bez gubitka prava na jamstvo. Naša ponuda pokriva gotovo sve automobile koji se nalaze u domaćem voznom parku, a valja napomenuti kako je pokrivena kompletnu ponudu i za modele viših klasa, poput Mercedes-Benza, BMW-a ili Audija.\nViše informacija potražite na www.brembo.com\nDisk pločice – Delphi\nDisk pločice – ICER\nKao novi “brand” na Hrvatskom tržištu ICER je uveden 2004 godine, želja je bila da uvedemo jeftinog, a s druge strane kvalitetnog dobavljača disk pločica.\nICER je Španjolska tvrtka koja sama proizvodi pločice (tarni materija) za osobni i teretni program. ICER postoji od 1961 ali tek je nedavno prisutan u širem razmjeru, tako da koriste najnovije strojeve i metode proizvodnje pločica što garantira vrhunsku kvalitetu, a pošto sami rade svoje pločice (ne kupuju od drugih) i cijena je na prihvatljivom nivou.\nICER također proizvodi pločice i za druge dobavljače koji žele dopuniti svoj program (npr. Jurid), isto tako u skorije vrijeme biti će u prvoj ugradnji u Mercedes Actros što dokazuje vrhunsku kvalitetu. Sve pločice su homologirane i atestirane, ne koriste azbest pri proizvodnji što garantira neškodljivost za okoliš.\nViše informacija na www.icerbrakes.com\nDisk pločice – Comline\nDisk pločice – Bosch\nDisk pločice – Nipparts


Odbojkaši Mladosti osvojili Kup | KakanjLive\nOdbojkaši Mladosti osvojili Kup\n10.03.2018. - Brčanska Mladost je u finalu Kupa Bosne i Hercegovine u kakanjskoj sportskoj dvorani pred 250 gledalaca savladala banjalučki Borac rezultatom 3:0.\nOdbojkaši brčanske Mladosti opravadali su ulogu favorita finalnog turnira Kupa Bosne i Hercegovine. Nakon što su jučer u polufinalnom susretu bez većih problema savladali kalesijsku Bosnu rezultatom 3:0 danas su protiv banjalučkog Borca ponovili sjajnu igru i zasluženo došli do trofeja.\nBanjalučani su u prvom setu rezultatski priključak držali samo do prvog tehničkog timeouta (8:7) nakon čega je uslijedila sjajna igra Brčaka koji su prvi set dobili rezultatom 25:15.\nU drugom setu na prvom tehničkom timeoutu Brčaci imaju prednost od tri poena (8:5). Stečenu prednost zadržali su i do drugog tehičkog timeouta (16:13), a onda slavili ubjdeljivo i u drugom setu 25:18.\nSvoju dominaciju posljednjih godina u bosanskohercegovačkoj odbojci Brčaci su demonstrirali i u trećem setu. Identičnu prednost kao i u drugom setu imali su na dva tehnička timeouta i na kraju zasluženo slavili sa 25:18 za novi trofej u svojim vitrinama.\nOvom pobjedom Brčaci su pokazali da su bez premca u bh odbojci, a i u domaćem šampionatu su nakon ''regularnog'' dijela sezone pokazali da su na najboljem putu da odbrane duplu krunu.\nKakanjski odbojkaši su svoju put na finalnom turniru Kupa BiH nažalost završili već u polufinalu iznenađujućim porazom od banjalučkog Borca rezultatom 3:2.\nMLADOST – BORAC 3:0 (25:15, 25:18, 25:18)\nMLADOST: Mladen Lukić, Eldar Trakić, Jovan Ćendić, Radoslav Janjić, Mirza Keserović, Aladin Tokić, Azur Eminović, Saša Zimonjić, Žarko Kisić, Tihoir Gajić, Almir Čolo, Andrija Divljan, Adi Osmanović. Trener: Branko Mišić.\nBORAC: Marko Amanović, Nikola Popović, Nikola Radonić, Borko Ilić, Miloš Popović, Milivoj Turanjanin, Slaviša Soprenić, Njegoš Kovačević, Davor Džombić, Milan Mitrinović, Mladen Makivić, Nikola Bulović. Trener: Mišo Marjanović.


Opel Zafira 2016 na probi Auto magazina - Smedia\nOpel Zafira 2016 na probi Auto magazina\nAko se za neki auto može reći da je u vrhu liste idealnih porodičnih vozila, to je svakako "opel zafira". Veliki Opelov MPV je osvežen a mi smo imali ekskluzivnu priliku da se iz prve ruke upoznamo sa novitetima i provozamo najatraktivnije verzije\nOpel već tradicionalno za promotivne vožnje svojih novih modela bira idilične rute oko Frankfurta a ovaj put domaćini su nas ugostili u postojbini čuvenog Rajnskog rizlinga. Deonice auto-puta bez ograničenja brzine i lokalni putevi idealna su prilika da se upoznamo sa redizajniranom “opel zafirom”. Na kratkoj prezentaciji stručnjaci Opela su nas upoznali sa izmenama i strategijom velikog MPV-ja.\nS obzirom da se neki konkurenti povlače iz ove kategorije vozila, Opel je rešio da primeni suprotnu strategiju. Tačno je da SUV vozila uzimaju sve više maha na tržištu...


Upravljanje Ljudskim Resursima - Knjigovodstveni program MPP2\tUpravljanje Ljudskim Resursima - Knjigovodstveni program MPP2\nPERSONAL sasa 2019-09-17T13:41:26+00:00\nevidencija članova porodice sa opcijom da su osigurani preko zaposlenog,\nPosebna znanja i veštine (slika 4).\nPodaci o stažu (trenutnom, prethodnom, specijalnom, beneficiranom) (slika 6).\nZaduženje lica inventarom za ličnu upotrebu (mobilni, automobil, kartice, laptop, klјučevi …) (slika 9)).\nKorisnik ima mogućnost da dokumenta kakva se koriste u njegovoj firmi uneste u program i takve dokumente kreira i štampa iz programa za jedno ili grupu lica. Ovo je omogućeno tako što se Word dokument učita u program Personal, zatim se uz pomoć alat za obradu teksta označe delovi teksta koji su promenlјivi u zavisnosti od podatka lica. Na osnovu toga dobijaju se već gotovi dokumenti spremni za štampu, koji se čuvaju u bazi programa i vezuju se za lice, tako da postoji pregled kreiranih dokumenata po licu (slika 10).\nObrazac 1 – Zaposleni na neodređeno/određeno vreme,\nObrazac 2 – Zaposleni po ugovoru o delu,\nObrazac 3 – Zaposleni preko zadruga.\nMaksimalan broj aktivnih lica u evidenciji\nPersonal 40 do 40 aktivnih lica\nPersonal 100 do 100 aktivnih lica\nPersonal 400 do 400 aktivnih lica\nPersonal 1000 do 1000 aktivnih lica\nPersonal 1000+ preko 1000 aktivnih lica\nSlike i prikazi modula:


БОГ ЋЕ ВАМ СУДИТИ: Руси блокирали Амере!\nBOG ĆE VAM SUDITI: Rusi blokirali Amere!\nDokle god budu i Kina i Rusija ulagali nekakve "vetove", Srbima nema druge no da se ne roguše protiv NATO hijena i Jenki šakala!\nTramp ima samo jedno vazno pitanje pred sobom! Da li ce spasiti zapadne genocidne hijene od brisanja sa karte svijeta ili nece! Odluka je na njemu. Rusija je spremna.\nTreba pred UN tražiti sankcije protiv SAD-a zbog njihovog dokazanog mešanja u izbore u Makedoniji, a ako ih UN ne izglasa, Rusija i Kina da im ih same uvedu.