Na Kosovu još 426 slučajeva korone | Novosadski informativni portal 021\nInfo 27.02.2021. | 16:59\nTestirane su 3.454 osobe, od kojih je 426 bilo pozitivno.\nIzlečeno je 205 pacijenata, a ukupan broj izlečenih je 59.643, dok je broj aktivnih slučajeva 7.539.\nUkupan broj zaraženih je 68.777 od ukupno 303.652 testiranih.


Iako su žene obrazovanije od muškaraca i imaju više iskustva, potrebno im je više vremena da dospeju u odbore kompanija, ocenjeno je danas na predstavljaju istraživanja o ženama u odborima direktora.\nIzvršna direktorka Instituta FEFA i jedan od autora istraživanja Tanja Kuzman izjavila je da žene treba da porade na komunikacionim veštinama i samopromovisanju, a osobine koje su cenjene kod žena su preciznost i tačnost.\nKako je rečeno, najveće prepreke za žene su takozvani "dvostruki teret", jer žene pored karijere visoko vrednuju i ulogu u porodici.\nPokazano je da žene provode četiri sata više na kućnim poslovima od muškaraca, dok oni od tog vremena troše dva sata na poslu i dva sata za odmor, rekla je Kuzman.\nPrepreka je, kako je navela i da korporativni model koji zahteva dostupnost u svako doba dana, kao i nedostatak samopromocije, dok se žene koje rade na tome često definišu kao napadne i odbojne.\nJedna od autora istraživanja i prodekan za nauku na FEFA Katarina Djulić navela je da je jedno od rešenja na nivou države da se poveća učešće žena u odborima uvodjenje kvota, razmatranje zakonske regulative o plaćenoj nezi deteta koju pruža otac, otvaranje vrtića i staračkih domova.\nKako je rečeno, u svakoj kompaniji treba da se obezbedi unapredjivanje žzena i da se koriguju politike ljudksih resursa.\n"Kompanije bi trebalo da se usredsrede na politike koje su usmerene na žene sa dobrim rezultatima i koje i vode ka izvršnim funkcijama", navodi se u istraživanju i dodaje da je potrebno i formirati bazu podataka o potencijalnim kandidatkinjama za prijem u odbor.\nPredsednik MK grupe Miodrag Kostić izjavio je na je u menadžmentu njegove kompanije učešće žena 30 do 35 odsto i da su žene analitičnije i lojalnije firmi nego muškarci.\nOn je poručio ženama da pokažu šta znaju i koliko vrede i da se same izbore za mesto u društvu.\nPrimena olakšica za ‘švajcarce’ od 1. avgusta


Autor KucniLekar\t OdDec 3, 2021\nNajbolji način da u svoj organizam unesete vitamine i zaštitite se od virusa jeste da se hranite zdravo, namirnicama bogatim vitaminima koje će itekako ojačati vaš imunitet.\nEvo šta treba da uvrstite u vaš zimski jelovnik.\nJedna šoljica kuvanog spanaća će vam dati 377 odsto dnevne potrebe vitamina, 30 odsto vitamina C, 20 odsto vitamina E i 15 odsto cinka.\nSamo tri velike kašike ovih ukusnih grickalica osigurava 90 odsto dnevne potrebe za vitaminom E. Jednu kašiku semenki dodajte u jogurt ili salatu kako biste podigli nivo vitamina u telu i ojačali odbrambeni sistem.\nSamo četiri grama janjetine daće vam čak 50 odsto dnevnih potreba za selenom te 38 odsto potrebnog cinka.\nŠoljica seckane sirove crvene paprike osiguraće vam 291 odsto dnevnih potreba vitamina C, što je više i od pomorandže.\nPorcija šampinjona sadrži više od 50 odsto dnevne doze selena koja vam je potrebna te 15 posto cinka. Možete ih ispržiti zajedno sa sokom od paradajza i poslužiti sa testeninom.\nDa bi organizam stvorio mehanizam koji ga brani potrebno je izbegavati određene namirnice kojima se hrane virusi.\nDa bi se razvili i opstali u telu i njima su potrebne određene namirnice. Svaka bolest i infekcija se može smanjiti uz pravilnu ishranu, a isto je i sa virusima.\nPrevencija je najbolja u ovom trentku. Ukoliko ojačate organizam, nema razloga za strah.\n4 namirnice su posebno opasne i stvaraju pogodno tlo za razvoj virusa.\nOva namirnica u suštini služi kao inkubator za viruse, jačajući ih i čineći ih agresivnijim.\nČak i ako jedete jaja iz slobodnog uzgoja, ona će i dalje biti hrana patogenim elementima. Virusi se hrane prirodnim hormonima koji postoji u jajima, a ima ulogu steroida za virus.\nPreterano konzumiranje rafiniranog šećera stvara odličnu podlogu za razvoj virusa.\nNaime, šećer smanjuje sposobnost leukocita da uništavaju bakterije. Nekoliko sati nakon što uzmete komad slatkiša, vaš imunitet je oslabljen.\nTakođe su loši za oganizam, ali ne u meri kao prethodno navedene namirnice. Svakako se preporučuje smanjena doza mesa u ovom periodu.\nNajbolji saveznici zdravlja u ovom trenutku su povrće i voće koje treba što više unositi. U njima se nalazi obilje vitamina koji jačaju imunitet i stvaraju zaštitinu barijeru između organizma i virusa.\nKorisne strane kokosovog ulja\nNamirnice koje bi bilo poželjno koristiti ukoliko imate problem sa holesterolom VIDEO


Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o visini, načinu utvrđivanja i plaćanja naknada po osnovu izdatih odobrenja za pružanje audiovizuelnih medijskih usluga "Službeni list Crne Gore, broj 11/2016" od 18.02.2016.\nIzdanje: Službeni list Crne Gore, broj 11/2016\nDatum objavljivanja: 18.02.2016.\nMatični broj: 0/11/2016/277\nSlužbeni list Crne Gore, broj 11/2016


Evropa čeka svog prvog predsednika | Evropa | DW | 04.11.2009\nPosle parafa predsednika Češke Vaclava Klausa na Lisabonski ugovor, u Evropskoj komisiji ne očekuju komplikacije. Britanski opozicionar Dejvid Kameron je odustao od referenduma tako da Evropa čeka svog prvog predsednika.\nPosle Klausovog potpisa nema više prepreka Ugovoru\nOcenjujući odluku predsednika Češke, kao krucijalnu za ratifikaciju Lisabonskog ugovora u toj zemlji, predsednik Evropske komisije, Žoze Manuel Barozo je istakao da je sada „apsolutno jasno da će Lisabonski ugovor stupiti na snagu vrlo brzo“:\n„Više ne očekujem nepotrebno odlaganje implementacije Lisabonskog ugovora. Nadam se da ćemo sada nastaviti, i to što je brže moguće, sa nominacijama za predsednika Saveta EU i potpredsednika EK, tj visokog predstavnika EU. Posle toga, kada budem imao i kompletnu listu kandidata, nastaviću sa formiranjem novog sastava Evropske komisije“, rekao je Barozo koji se nalazi u Vašingtonu, na samitu EU i SAD.\nBarozo je ovom prilkom čestitao svima, koji su u 27 zemalja članica naporno radili kako bi Lisabonski ugovor postao stvarnost.\nMeđutim pozicije oko Lisabonskog ugovora i dalje nisu je u potpunosti usaglašene. Dejvid Kameron, lider konzervativaca u Velikoj Britaniji, koga mnogi vide kao pobednika predstojećih nacionalnih izbora, zalagao se za održavanje referenduma među Britancima, kada je u pitanju novi evropski ugovor. Posle ovakve češke odluke Kameron kaže da održavanje tog referenduma verovatno neće biti moguće, ali da će njegova partija razmotriti kako da zaštiti britanske interese:\n„Britanski narod je želeo referendum kada je reč o Lisabonskom ugovoru. Mislim da je pravedno da narod kaže šta misli kada se radi o ugovoru koji menja prirodu Evrope. Ali izgleda da ovaj Ugovor više neće biti samo ugovor već će postati deo evropskog zakona..To je situacija na koju ćemo videti kako da odgovorimo i zaštitimo interese Britanaca u budućnosti.”\nPočinje trka za „drim tim“ EU\nDa je Klausovim potpisom otklonjena i poslednja prepreka na putu primene Lisabonskog ugovora, smatra i Frederik Rajnfeld, premijer Švedske, zemlje koja trenutno predsedava EU.\nOn je najavio da će novi Ugovor stupiti na snagu 1. decembra, kao i da se do tada „svi detalji moraju rešiti“.\nU Briselu se tako sada razmatraju datumi za održavanje vanrednog sastanka lidera zemalja EU na kome bi se donele odluke o najvažnijim funkcijama EU, koje sa sobom nosi Lisabonski ugovor. Tako bi pola milijarde Evropljana 12. ili 19. novembra trebalo da dobiju svog prvog predsednika i šefa diplomatije.\nTrajni link https://p.dw.com/p/KMu7


Booking.com: Hoteli u blizini znamenitosti Backerbosch Golf Course, Bemelen, Holandija. Rezervišite hotel odmah!\n→ 8 623 smeštajna objekta\nTražite smeštaj blizu znamenitosti Backerbosch Golf Course?\nHoteli koje vam preporučujemo blizu znamenitosti Backerbosch Golf Course\n(4,6 km od destinacije Backerbosch Golf Course)\nObjekat Beaumont Maastricht smešten je u istorijskoj zgradi u dinamičnoj četvrti Vik. Nalazi se na 3 minuta hoda od Železničke stanice u Mastrihtu. Maggie.\n(4,3 km od destinacije Backerbosch Golf Course)\nHotel Amrâth Grand de l’Empereur smešten je u stogodišnjoj zgradi u stilu secesije, na 50 metara od železničke stanice u Mastrihtu. Ann.\n"Nice, clean room, reasonable price, great location right across from the train station."\n(4,4 km od destinacije Backerbosch Golf Course)\nDizajnerski hotel Hampshire - Maastricht se nalazi u popularnoj četvrti Vajk (Wyck), na 10 minuta hoda od Frajthofa. Iryna.\n"It was a very comfortable stay, qualitative and professional service. This is a place you want to come back. I will defenitely stay there again and again"\n(4,5 km od destinacije Backerbosch Golf Course)\nHotel Townhouse nalazi se u istorijskom Mastrihtu i nagrađen je ekološkom etiketom Green Key. susanna.\n"We booked a medium room, but when we arrived they gave us a large room, lucky us! The room was fantastic, with a balcony-terrace, the bed super comfy, the bathroom large and clean. The staff at the reception..."\n(3,4 km od destinacije Backerbosch Golf Course)\nProsečna ocena na osnovu 3 059 recenzija\nNH Maastricht nalazi se na periferiji istorijskog grada, pored samom kongresnog centra MECC. U ponudi ima prostrane sobe, intimnu terasu i centar zdravlja sa velnes sadržajima. sandra.\n"Staff was very helpfull\nVery relaxing environment...ideal for meetings at Congreess Venue"\nViše objekata u blizini Backerbosch Golf Course Pregovarali smo sa hiljadama hotela kako bismo vama obezbedili najbolje ponude. Zovemo ih Tajne ponude i one traju ograničen vremenski period.\nU blizini znamenitosti: Backerbosch Golf Course\nGradovi Aerodromi Mastriht


Arhiva - Ratko Mladić u sudnici Haškog tribunala, 22. novembra 2017.\nMeđunarodni sud u Hagu usvojio je zahtev odbrane Ratka Mladića za izuzeće trojice sudija iz apelacionog veća, koje će razmatrati Mladićevu žalbu na prvostepenu presudu, kojom je osuđen na doživotni zatvor zbog genocida i zločina protiv čovečnosti u BiH. Odluka je čudna kada se gleda praksa Tribunala, ali nije čudna kada se pogleda koji ju je sudija doneo, ocenjuju posmatrači.\nPrema odluci koju je doneo sudija Žan-Klod Antoneti iz apelacionog veća izuzeti su predsedavajući Teodor Meron i članovi Karmel Ađijus i Liu Daćun, zbog "utiska da su pristrasni", javlja Beta, a prenose mediji.\nSva trojica sudija dugi niz godina bili su vodeće sudije Haškog tribunala. Meron je bio dugogodišnji predsednik Tribunala, a sada je predsednik rezidualnog Mehanizma, pravnog naslednika tog suda, dok je Ađijus bio potpredsednik i predsednik Tribunala, a sudija Liu Daćun potpredsednik.\nOvom odlukom, sudija Antoneti praktično je usvojio argumente Mladićeve odbrane da sudije Meron, Ađijus i Daćun nisu nepristrasne zato što su učestvovale u donošenju ranijih presuda Haškog tribunala kojim su Mladiću podređeni oficiri VRS osuđeni zbog genocida i drugih zločina u Srebrenici, u julu 1995.\nU tim presudama, po odbrani, sudije Meron, Ađijus i Daćun su unapred utvrdili i Mladićevu krivicu za genocid u Srebrenici, donoseći u ranijim slučajevima pred sudom zaključke o generalovoj ulozi i odgovornosti.\nUmesto njih, današnjom odlukom u apelaciono veće koje će razmatrati Mladićevu žalbu postavljene su sudije Emparani Mami Ričard Radžonson, Priska Matimba Nijambe i Geberdao Gustave Kam. U apelacionom veću, po danas objavljenoj odluci, biće i sudije Sejmor Panton i Elizabet Ibanda-Nahamija.\nBivšeg komandanta Vojske Republike Srpske, generala Mladića, Haški tribulan je u novembru prošle godine osudio na doživotni zatvor zbog genocida u Srebrenici, progona Muslimana i Hrvata širom BiH, terorisanja stanovništva Sarajeva dugotrajnim granatiranjem i snajperisanjem i uzimanja pripadnika Unprofora za taoce, 1992-95. Oslobođen je optužbe za genocid u još šest bosanskih opština, a na presudu žalbu su uložile i odbrana i optužba.\nOdluka neobična za tribunal, ne i za sudiju\nPo mišljenju Nemanje Stjepanovića iz Fonda za humanitarno pravo, ova odluka je čudna i loša.\n"Došla je neočekivano kada se ima u vidu praksa tribunala, mada sa druge strane nije neočekivana, kada se uzme u obzir to da je nju, sticajem okolnosti, sam doneo sudija Antoneti, rekao je Stjepanović za Glas Amerike.\n"Ako bi se ovako radilo, mogao bi da se sruši sav rad Haškog tribunala godinama unazad", ocenio je Stjepanović podsećajući da su mnoge sudije bile u predmetima koji su u vezi sa nekim drugim predmetima.\nOn je podsetio da je sudija Antoneti "uvek išao nasuprot prakse Haškog tribunala". Tako, on je u slučaju Šešelj u prvostepenoj presudi naveo da nikakve kampanje i sistematskih zločina u BiH nije bilo, nego da su svi zločina koji su počinjeni bila očekivana posledica rata, kao i da su srpske vlasti u opštinama po BiH iz kojih je proterivano nesrpsko stanovništvo zapravo preduzimale humanitarne mere, jer su ljudima koje su proterivali davali autobise da bi bolje otišli.\nTa presuda je pala u žalbenom postupku, a sudija Antoneti je bio u veću i za Jadranka Prlića gde je imao suprotno mišljenje većini u pretresnom veću, podseća Stjepanović.\nIpak, on je ocenio da su dokazi protiv Mladića takvi da "sve i ako bi hteli, verovatno ne bi mogli da ga oslobode ni studenti prava" kada bi se našli u poziciji da mu sude, ali je upozorio i na nepoznanicu koju nosi činjenica da sudije koje će dalje suditi Mladiću nisu bile angažovane pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju.\n"Ja očekujem da Mladićeva odbrana brže-bolje obnovi onaj zahtev za njegovo lečenje u Rusiji i to će verovatno biti prvi test da se vidi kako se ponaša ovo novo veće", zaključio je Stjepanović.\nNi 13 godina kasnije ne zna se ko je ubio gardiste


Asirci po prvi put proslavljaju svoju Novu godinu u Turskoj (SETimes.com)\nAsirci po prvi put proslavljaju svoju Novu godinu u Turskoj 11/04/2005\nANKARA, Turska -- Malobrojnoj asirskoj zajednici u Turskoj dopušteno je po prvi put da javno proslavi svoju Novu godinu, izvestio je u subotu (9. aprila) Njujork tajms. Grupa od 6.000 ljudi okupila se 1. aprila na brdu u Anatoliji da obeleži ovaj praznik. Organizatori su dobili dozvolu vlade za pripremu proslave, u svetlu demokratskih reformi koje su usvojene da bi se ojačala kandidatura Turske za prijem u EU. (Njujork tajms - 09/04/05) Ovaj tekst naručio je SETimes.com.


Kan 2017 - košnica velikih majstora | Analitika - Informativni Portal\nKan 2017 - košnica velikih majstora\nNajprestižnija filmska smotra odavno nije okupila toliko značajnih autora kao što su Roman Polanski, Mihael Haneke, Andrej Zvjagincev, Takaši Mike... Morate imati na radaru deset filmova koji se od 17. do 28. maja prikazuju na francuskoj rivijeri\nObjavljeno: 19. 05. 2017 - 06:30 Promjenite veličinu teksta: A A A\nDošlo je doba godine kada sjaj, glamur i filmski skandali spakuju kofere, napuste raštrkane domove i doputuju na najprestižniju destinaciju filmofila – Kanski festival. Prethodnih godina, prije dolaska na francusku rivijeru, mogli su da se nadaju da će biti preči od filmova u zvaničnoj selekciji festivala. Međutim, grdno su se prevarili ako misle da će tako biti i ove godine na jubilarnom, 70. izdanju Kana.\nKan je uvijek bio priča za sebe – pun turbulencija, filmova koji obećaju pa razočaraju, potcijenjenih remek-djela, kontroverza, velikih imena... Svake godine uspije da iznenadi i iznjedri priče o filmu i „oko“ njega. Ipak, odavno nijedno izdanje kao ovogodišnje nije izgledalo kao da ima toliko potencijalnih remek-djela. Morate imati na radaru makar desetak premijera ostvarenja velikih majstora, koji se od 17. do 28. maja predstavljaju na francuskoj rivijeri.\nKada je predsjednik žirija autor poput fenomenalnog, ali često previše transparentnog reditelja Pedra Almodovara, čini se da nije teško predvidjeti ko će osvojiti Zlatnu palmu. Međutim, organizatori su malo začinili stvari dodajući u zapršku oprečne članove žirija poput reditelja Čan-Vuka Parka i Paola Sorentina i glumačkih zvijezda Džesike Čestejn i Vila Smita. Sa ovakvim timom, iznenađenja ostaju moguća. Jedina osoba koja će imati teži posao od njih jeste glumica Uma Turman. Predsjednica žirija uručiće specijalno priznanje u kategoriji „Un Certain Regard“ koja nikada nije djelovala zanimljivije.\nU moru takmičarskih i ostvarenja koja se prikazuju van konkurencije, deset naslova već zuji u ušima i najavljuje potencijalna remek-djela – od Romana Polanskog, preko Sofije Kopole, do Mihaela Hanekea i Andreja Zvjaginceva.\n1. Francuski duhovi\nFestival je otvoren u srijedu ostvarenjem „Ismael's Ghosts“ koje je prikazano van konkurencije. Film o filmu, u režiji fenomenalnog francuskog reditelja Arnoa Deplešena, okupio je sjajni glumački trio - Šarlot Gejnzburg, Marion Kotijar i Metjua Amalrika. Prikazuje borbu reditelja Ismaela sa duhovima bivših žena. Psihološko ostvarenje, karakteristično za Deplešenov opus, donijelo je zanimljiv, iako težak start ovogodišnje selekcije. Ipak, francuski duhovi pokazali su se kao idealan protivotrov za početak manifestacije kojom ove godine suvereno vladaju jaka politička ostvarenja.\n2. Autentični Polanski\nČak i kada nešto izgleda nespojivo, sve dolazi u obzir kada je riječ o vještom oku Romana Polanskog. Zato i te kako ima smisla kombinovanje Eve Grin i Vinsenta Pereza u filmu „Based on a True Story“, novoj drami ovog francusko-poljskog majstora. Uz fenomenalnog Olivijea Asajasa, koji potpisuje scenario, i muziku oskarovca Aleksandra Desplata možemo očekivati još jedno upečatljivo djelo. Film Polanskog, koji se prikazuje van konkurencije, fokusiran je na književnicu sa manjkom inspiracije. Njena naizgled jednostavna blokada nakon upoznavanja sa jednom mladom damom prerasta u uznemirujući problem.\n3. Samurajska kletva\nKada jedan majstor kao što je Takaši Mike dostigne 100 na rediteljskoj ljestvici, onda znate da morate provjeriti šta je spremio da to adekvatno obilježi. Iako ostvarenje „Blade of the Immortal“ nije u konkurenciji, to nipošto ne znači da se smije zaobići. Naprotiv, zanimljiva priča o samurajskoj kletvi mlade Manji i njen pokušaj da očisti svoju dušu sigurno će držati pažnju ljubiteljima filma.\n4. Zaboravljeni Italijan\nČesto zaboravljeni italijanski sineasta Serđo Kastelito, majstor koji stoji iza čuvenog filma „Don't move“ (2004), ove godine lovi nagradu u kategoriji „Un Certain Regard“. Film „Fortunata“ je još jedna priča karakteristična za Kastelitov opus. Pripovijest o problematičnom životu samohrane majke sa osmoro djece sigurno će biti dobro kotirana ove filmske godine.\n5. Njemačka osveta\nReditelj Fatih Akin poznat je kao autor koji voli da se bavi političkim temama. Zbog toga je nezaobilazan dio ovogodišnjeg Kana i legitiman borac za Zlatnu palmu. Akinovo ostvarenje „In the Fade“ sa Dajanom Kruger jeste priča o tragičnom životu mlade Katje kojoj je, nakon smrti supruga i djeteta u bombaškom napadu, na umu samo osveta. Pitanje je da li je ovo dovoljno jaka priča da bi se Fatih Akin mogao nadati francuskom poklonu, iako je dobio Zlatnog medvjeda 2004. godine. Ovaj film svakako ne smije da bude zaobiđen – Akin je već pokazao da umije da se izbori sa vrlo kompleksnim narativima.\n6. Ruski napad\nRuski reditelj Andrej Zvjagincev sigurno će ostaviti pečat na ovogodišnji festival trilerističnim pristupom porodičnoj drami. Film „Loveless“, čiju režiju i scenario potpisuje, jeste pripovijest o propalom braku u kom supružnici zaboravljaju najvažnije - 12-godišnjeg sina. Kada se dječak izgubi, oboje shvataju hendikepe svojih dvostrukih života. Zvjagincev je osvojio Zlatnog lava u Veneciji 2003. za film „The Return“, a ovo sasvim izvjesno može biti njegova francuska godina.\n7. Majstor Haneke\nAko postoji autor koji se u Kanu osjeća kao kod kuće, to je dvostruki dobitnik Zlatne palme Mihael Haneke. Rediteljski kralj ove godine predstavlja buržoasku dramu „Happy End“ koja pažljivo prati bogatu evropsku porodicu tokom izbjegličke krize. Hoće li Haneke ući u istoriju Kana kao prvi trostruki dobitnik Zlatne palme? To nikoga ne bi začudilo. Njegov novi film je prikrivena politička priča koja uključuje izbjeglice - najvažniji evropski problem. Osim toga, okupio je fenomenalnu glumačku ekipu koju predvodi majstorska Izabel Iper.\n8. Godarova biografija\nAdaptacija biografije Žan-Lika Godara, koju je napisala njegova druga supruga En Viazemski, sigurno nije bila jednostavna čak ni autoru filma „The Artist“, Mišelu Hazanavičijusu. Ipak, drama „Redoubtable“ obećava mnogo i već se kotira veoma visoko u lovu na Zlatnu palmu. Ostvarenje prati period kada je Godar snimao čuveni film „La chinoise“ (1967) i pokazuje kako su ga promijenili posao i veza sa En. Hazanavičijus je uronio u veliki posao: pored režije, potpisao je scenario i montažu filma u kom Godara igra popularni Lui Garel.\n9. Povratak Kopole\nMalo koji naslov se čeka sa takvim nestrpljenjem kao „The Beguiled“, novi triler Sofije Kopole. Iako je priča, koja je smještena u američki internat tokom građanskog rata, atipična za ćerku čuvenog Frensisa, možda će pokazati da ova autorka može da se snađe u različitim žanrovima. Uz standardnu Kopolinu prvotimku Kirsten Danst, uloge su podijeljene zvjezdanoj ekipi koja uključuje Nikol Kidman, Kolina Farela i El Fening.\n10. Koreanski div\nKoreanski reditelj Bong Džun-Ho skrenuo je pažnju engleskog govornog područja lansiranjem zanimljive priče o djevojčici i njenom najboljem prijatelju - velikoj životinji po imenu Okja. Uz distributersku podršku Netfliksa, film „Okja“ privukao je veliku pažnju svjetske filmske javnosti. Džun-Ho sigurno neće trijumfovati u Kanu, ali predstavljanje na francuskoj obali uzdignuće ga makar jednu rediteljsku ljestvicu gore i skrenuti pažnju na njegove naredne projekte.\nKvaka sa Netfliksom\nKanski festival svake godine okruže kontroverze prije nego što program zvanično počne. To je očekivano od najglamuroznije filmske smotre, ali ovu godinu su ipak obilježili neki neočekivani obrti u znaku borbe sa tehnologijom.\nNetfliks je stao iza filmova „Okja“ i „The Meyerowitz Stories“ i poslao ih Kanskom festivalu na tacni. Organizatori su zakoračili na nepoznato zemljište. Sa jedne strane, Netfliksovi filmovi dostupni su samo korisnicima ovog servisa. Sa druge, Kan ima konkretno propisana pravila. U selekciju mogu da uđu samo naslovi koji su prikazani u francuskim bioskopima\nČinjenica je da su ova ogoljena pravila Kana zastarjela. Međutim, autentičnost čini ovaj festival tako važnim. Zato nije iznenađujuća odluka organizatora da od sljedeće godine Netfliks i slični igrači moraju da prikažu filmove francuskoj publici prije ulaska u selekciju. Da li će ova neočekivana borba Kana sa tehnologijom biti pogubna za modernu kinematografiju? Ostaje da vidimo.\nFOTO: scannain.com / festival-cannes.com\nTagovi: Kan 2017 filmovi


Erdogan: Palestinci izloženi brutalnim napadima pred očima cijelog svijeta | TRT Bosanski\n17.05.2018 ~ 28.01.2019\nErdogan je informisao Merkel o vanrednom sastanku Organizacije islamske saradnje (OIC), koji će biti održan u petak u Istanbulu. Turski predsjednik je tokom razgovora istakao kako je od velikog značaja da ovo pitanje nastavi pratiti međunarodna zajednica, u sklopu Ujedinjenih naroda.\nDvojica predsjednika su također razgovarala i o vanrednom samitu Organizacije za islamsku saradnju (OIC) koji će 18. maja biti održan u Istanbulu.\nOsim toga, Erdogan je o posljednjim dešavanjima u Jerusalemu i Gazi telefonom razgovarao i s poglavarom Rimokatoličke crkve papom Franjom.\nNa kraju je istakao da je uvjet za mir dvodržavno rješenje prema kojem bi Jerusalem imao specijalni status.\nTagovi: Palestina , diplomatija , Erdogan


Na kafi sa Stefanom Usiljaninom: Žaklina i Sloboda Srbić bi bile dobre drugarice - Kafoholicarke\nAko ste čuli za Žaklinu, ženu iz naroda, onda znate i za njega – mladog glumca, koji svakodnevno zasmejava publiku svojim skečevima na Instagramu i TikToku.\nUz domaću kaficu Stefan nam je pričao o svojoj najdražoj ulozi, ulozi Žakline, koja je preko noći „zapalila“ intertnet.\n„Žaklina je jedna sasvim obična žena i to baš žena iz naroda kao što i moja monodrama nosi naziv „Žaklina, žena iz naroda“. Svestan sam komičnosti koju posedujem i oduvek sam voleo da zasmejavam ljude, prijatelje, porodicu, ide mi to od ruke. Prijatelji su mi predložili baš to, da snimim\nnešto smešno od par sekundi i okačim na svoj instagram profil. Jedno veče našminka me sestra, stavio periku i snimim video klip od 60 sekundi, okačim i to je „buknulo“. I tako krene moja Žaki (smeh), priseća se Stefan sa osemhom na licu.\nNaruči svoj e Book sa 20 recepata za kafene napitke koje možeš napraviti kod kuće i BEZ APARATA\nFoto: Privatna arhiva/Stefan Usiljanin\nŽaklina svakodnevno osvaja srca publike, a njeni skečevi imaju i po 100000 pregleda.\n„Nije joj baš mnogo trebalo vremena da osvoji svoju publiku i ljude koji je\niskreno vole i žele da je gledaju i slušaju. Ona ima taj narodni humor koji je baš retkost i to je njen „mamac“, naravno uz priče koje su jako realne, dešavanja svih nas svakodnevno, samo ona to govori kroz komičan način. Jako je prilagodljiva svim dobrim ljudima“, govori nam Stefan o Žaklini i otkriva šta to publika najviše voli kod nje.\n„Ona je mnogo slatka, barem ja tako volim da kažem. Jako je realna u svakom trenutku, iskrena, ima dušu i ima taj narodni humor, e to je sve publika prepoznala kod nje i baš sve to zavolela. Zavoleli su njen stil oblačenja, kao i njen način govora, naglasak i to što nema dlake na jeziku. Kaže sve što misli u datom trenutku i ne da na sebe! Svi ljudi poznaju barem jednu Žaklinu u svom okruženju koju vole“, kaže Stefan.\n„Ona govori apsolutno o svemu, nema tabu teme. Ima svoj stav i svoje mišljenje pa iako je pogrešno, ona ostaje pri tome. Prepričava dogodovštine svoje porodice, svojih prijatelja, svoje rodbine. Priča i o ljubavi, sexu, bolu, sreći, radosti, patnji, kroz sve to svi prolazimo. Svako dešavanje koje je ostavilo trag sećanja, vrlo rado podeli sa publikom. Najviše govori o svom suprugu Živoradu, ćerki Milici, svekru i svekrvi. Ko god da je iznervira i ona kada poludi na sve, uključuje kameru i prenosi publici“, kroz osmeh nam o svojoj Žaklini priča Stefan.\nŠto se kafe tiče, Žaklina je velika kafoholičarka, a po odabiru kafe složila bi se sa Tićom.\n„Pije domaću, ili kako sad moderno kažu crnu kafu bez šećera, oštru, veliku, jaku, ali sa mnogo ljubavi. Najviše voli sama sebi da skuva kafu, jer, kako ona kaže, uvek joj sbrčkaju neke splačine pa joj se i ne pije tada. A sama tačno zna koliko vode, a koliko kafe (smeh)“, otkriva nam Stefan i dodaje da bi se Žaklina odlično slagala sa našom voditeljkom sa TikToka, Slobodom Srbić.\n„Sa velikim zadovoljstvom bi popila kafu sa Slobodom Srbić. Njih dve bi i te kako imale o čemu da razgovaraju i podele iskustva i mišljenja. Baš bi bile dobre drugarice„, kaže nam ovaj mladi glumac.\nInspiraciju za zanimljive priče, Stefan svakodnevno nalazi među ljudima.\n„Neke priče su dogadjaji baš iz mog života i života mojih dragih ljudi. A mi\nglumci koji volimo svoj poziv, mi uvek imamo inspiraciju. Kreativnost plus komičnost plus velika želja da nasmeješ ljude – to je uspeh“, govori nam Stefan.\nStefanovu monodramu „Žaklina, žena iz naroda“ možemo pogledati u Akademiji 28 u Beogradu ali i u ostalim gradovima u Srbiji.\n„Sa Žaklinom putujem i po Srbiji, to mi je cilj, da je što više ljudi vidi i čuje i da se što više ljudi nasmeje onako iz srca„, iskreno nam kaže Stefan i otkriva da je od malih nogu želeo da bude glumac.\n„Od detinjstva sam želeo da budem glumac, samo to i ništa više. To je poziv koji nudi velike stvari, razvija maštu, kreativnost, sposobnost i sticanje odgovornosti za prikazivanje tuđih sudbina. Ponovo da se rodim birao bih\nisto. Gluma, uvek i zauvek„, ističe ponosno.\n„Imao sam čast, sreću i zadovoljstvo da sarađujem sa velikim rediteljima i velikanima našeg glumišta. Ponosan sam na svaku svoju ulogu, svaka ima svoj pečat i svaka uloga me je obeležila. Serija „Selo gori, a baba se češlja“,\n„Urgentni centar“, film „Kao na filmu“, „Prelepa Srbija“, značajne nagrade za moj rad i glumačko umeće“, nabraja Stefan i otkriva koju ulogu priželjkuje.\n„Priželjkujem ulogu kroz koju ću pokazati da su porodica i prijatelji svetinje. Tu želim da pokažem da ne smemo da zaboravimo odakle smo i šta smo to radili, kako smo živeli dok nismo postali neko i nešto, kako su živele naše bake i deke, naši preci. Tradiciju obožavam„, naglašava Stefan.\nOvaj mladi glumac nikada ne miruje, pa planova uvek ima mnogo.\n„Planova uvek ima. Samo rad, red i disciplina prema sebi, svom poslu i životu. Planiram još jednu predstavu sa jednom koleginicom, planiram nakon dužeg igranja da napravim i tribinu vezanu za komediju i umetnost. Krenuo sam sa snimanjem „Stojanke i Brke“, komični prikaz na\njednoj televiziji. Samo neka se radi“, poletno nam govori Stefan i za sam kraj šalje poruku svim kafoholičarima.\n„Ja sam srećan glumac jer dnevno nasmejem preko 200 hiljada ljudi. To je moja sreća i uspeh. Smeh je zdrav! Veliki pozdrav za sve kafoholičare! Popijte kaficu, opustite se i uživajte. Život je lep! P.S.- pozovite i Žaklinu na kafu, slobodno“, završava ovaj duhoviti glumac.\nglumacintervjusloboda srbićstefan usiljaninžaklina\nКоментари су искључени на Na kafi sa Stefanom Usiljaninom: Žaklina i Sloboda Srbić bi bile dobre drugarice


Na inicijativu Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, Zavod za proučavanje kulturnog razvitka raspisuje javni poziv za\nAutor na konkurs može poslati samo jedan rukopis. Ranije objavljivani i nagrađivani radovi, izbori iz prethodno objavljivanih zbirki pesama i radovi potpisani imenom i prezimenom umesto šifrom neće biti uzimani u obzir.\nDobitnici će biti nagrađeni plaketom sa likom Novice Tadića, objavljivanjem nagrađenih rukopisa u okviru edicije „Prisustva“, nazvanoj po prvoj pesničkoj zbirci Novice Tadića, pokrenutoj u okviru izdavačke delatnosti Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka, kao i novčanim iznosom iz nagradnog fonda od ukupno 100.000 dinara neto, koji će biti isplaćen u vidu autorskog honorara za objavljenu zbirku.


Sremski svinjokolj 14. decembra u Vognju - AgroSmart\nSremski svinjokolj u Vognuju, 27. po redu, tradicionalno će se održati u centru sela kod Doma kulture, 14 decembra sa početkom u 8.30 časova.\nOrganizator manifestacije je Mesna zajednica Voganj pod pokroviteljstvom Opštine Ruma.\nManifestaciji će prethoditi privredna tribina u holu seoske škole u petak, 13.decembra sa početkom u 19 časova.\nNa dan manifestacije, u subotu u 8.30 program će početi podelom takmičarskih brojeva, dok će samo takmičenje za najbolju mesarsku ekipu i kuvanje kotlića početi u 9 sati. Takođe, tokom čitavog dana će se održati i bazar mesa, na kom će posetioci imati priliku da kupe meso i mesne prerađevine po povoljnijim cenama.\nU 9.30 održaće se i šaljiva trka, a astupiće i KUD „Voganj“. A među takmičarskim disciplinama biće i brzo hodanje u vreći, najbolji likovni rad, najbolja amatersla mesarska ekipa, najbolja sremska domaća kobasica, najbolja džigernjača, najbolji čvarci i mast, originalnost nastupa i autentičnost ekipe.\nŽiri će ocenjivati takmičare, ali tek nakon što se izvrši provera mesa na trihinelozu. Ocenjivaće se i najbolja reduša, kao i najbolji kotlić. U 13.30 sati u restoranu „Krajina“ biće proglašeni i pobednici.


Žene sa invaliditetom tokom pandemije dodatno izložene nasilju | Novosadski informativni portal 021\n10:00 > 17:02\nPočetkom prošle godine ceo svet je zahvatila pandemija korona virusa. Zatvaranje, karantin, strah od bolesti, neizvesnost koliko će trajati - sve ovo je pojačalo rizik od nasilja nad ženama, a sa najviše "izazova" susrele su se žene sa invaliditetom, koje su i pre pandemije bile u osetljivom položaju.\nU ustanovama za smeštaj dece i odraslih prisustvo virusa potvrđeno je u 29 ustanova, uključujući i ustanove za smeštaj dece i odraslih sa invaliditetom, i to kod 438 korisnika i 115 zaposlenih.\nKada je reč deci i odraslim osobama sa invaliditetom koje su van institucija sistema, jedan od ključnih problema je bio nemogućnost da dobiju pomoć i podršku personalnih asistenata, neformalnih negovatelja, srodnika i prijatelja koji sa njima ne žive u zajedničkom domaćinstvu zbog zabrane kretanja u večernjim časovima.\nNa ovaj problem ukazale su brojne organizacije i pojedinci, pa je Poverenica za zaštitu ravnopravnosti preporučila da se u krug lica kojima na lični zahtev MUP izdaje dozvolu za kretanje uvrste i licencirani personalni asistenti, kao i neformalni negovatelji, navodi se u izveštaju "Rodna analiza odgovora na COVID-19 u Republici Srbiji".\nOrganizacija za podrsku ženama s invaliditetom "Iz kruga – Vojvodina" bila je prva adresa na koju se žene koje su trpele nasilje javljale za pomoć. Ivana Nikolić Zelić iz te organizacije kaže za emisiju "Živeti bez straha" da su za vreme vanrednog stanja imali povećan broj poziva žena sa invaliditetom.\n"Žene sa invaliditetom sa kojima smo mi radile tokom tog perioda bile su u različitim situacijama. To je dosta zavisilo od okolnosti u kojima inače žive. Ako je neko u lošoj vezi ili u lošim odnosima sa bliskim okruženjem, vanredno stanje je dovelo do toga da se situacija samo pogorša", objašnjava ona.\nNasilje tokom pandemije trpele su žene različitog uzrasta i stepena invaliditeta.\n"Najmlađa korisnica je imala 23 godine, a najstarija 63. Vrste nasilja su bile različite, a najzastupljenije je bilo psihičko nasilje. Mlade žene sa invaliditetom su bile izložene prezaštićivanju unutar porodice, koje vremenom prerasta u različte oblike nasilja - u prinudnu izolaciju, zabranu kretanja, uskraćivanje prava na samostalan život, uskraćivanje prava na rad, zapošljavanje, kontrolu socijalnih kontakata, dakle iz te prevelike brige, još u toj situaciji kada imamo pandemiju, strah da se ne zaraze - ta prezaštićenost je bila dominantna. Starije žene sa invaliditetom su se susretale sa rizikom od prisilnog smeštaja u institucije - gerontološke centre i tome su uglavnom bile izložene od strane drugih članova porodice", navodi naša sagovornica.\nIstraživanja pokazuju da su devojčice i žene s invaliditetom u četiri puta većem riziku od nasilja nego devojčice i žene bez invaliditeta. One pored psihičkog i fizičkog nasilja neretko trpe i druge, jednako opasne oblike, ukazuje Ivana Nikolić Zelić.\n"One zapravo preživljavaju sve oblike nasilja, kao i žene bez invaliditeta. Najzastupljenije je psihološko, potom fizičko, vrlo često iskuse i seksualno nasilje, ekonomsko, proganjanje i ono što je karakteristično posebno za žene sa invaliditetom jesu izolacija i zanemarivanje. Veoma često se zanemaruju potrebe žena sa invaliditetom, emocije, vrlo često su nasilne osobe koje su im upravo podrška u svakodnevnom životu i neretko i asistencija. Bude im uskraćeno korišćenje pomagala, ne daje im se terapija, lekovi koje treba svakodnevno da uzimaju, ili im se, s druge strane, da veća doza, pa se dešava da više spavaju nego što su budne. Ne učini im se životni prostor pristupačnim kao što su kuhinja, kupatilo, izlazak iz kuće ili stana, gde bi one mogle samostalno da funkcionišu, što ih samo još više dovodi u taj podređen položaj, da još više zavise od onoga ko je nasilan prema njima", kaže Nikolić Zelić.\nPrezaštićenost zapravo vodi u izolaciju, napominje naša sagovornica.\n"Ako vi nekoga stalno štitite, ne dozvoljavate mu da samostalno izađe iz kuće, da ode u prodavnicu, sprečavate ga da nađe posao, to nekako pokrene sve te druge oblike nasilja. Sa druge strane, za žene sa invaliditetom često kažemo da su izolovane i zbog brojnih prepreka u okruženju. Ako imaju tu granicu kada izađu, pitanje je na koji način će one koristiti javni prevoz, kako će stići do određene institucije, da li ćemo ih videti na nekim opštim mestima, ne mora biti institucija i prijava nasilja, već prodavnica, bioskop, tržni centar. Ukoliko one ne mogu da uđu na sva ta mesta, one su izolovane", objašnjava ona.\nVanredno stanje delimično je bio privid svakodnevnog života osoba sa invaliditetom.\n"Prošle godine smo imali situaciju vanrednig stanja i videli kako to izgleda za sve nas - kada ste ograničeni i ne možete da izađete iz kuće kada vi to želite. Od žena sa invaliditetom sa kojima smo radili smo čuli da one takav život žive i bez vanrednog stanja. Razlika je što se taj period za nas recimo završio, a za njih traje još uvek zbog brojnih barijera kojima su ograničene", kaže Nikolić Zelić.\nBarijere su neretko prisutne kada je u pitanju sama prijava nasilja. Žene sa invaliditetom imaju zakonsku mogućnost da prijave nasilje i da se za to vode postupci kao i za bilo koju drugu ženu - da se obrate Centru za socijalni rad, policiji, tužilaštvu, da traže smeštaj u Sigurnu žensku kuću, ali pitanje je šta će od svega toga uspeti da urade.\n"Problem je i ukoliko nemaju informaciju kome treba da se obrate. S tim se najčešće susreću žene koje žive u institucijama, u domovima za smeštaj odraslih lica, dakle to je jedna grupa žena sa invaliditetom koja je potpuno isključena iz svega. One nemaju informacije ni kome mogu da se obrate, kako da dobiju zaštitu, kako da se izmeste iz tog doma u kojem žive, a najčešće se nasilje dešava u samom domu, od strane drugog korisnika", navodi naša sagovrnica.\nOna ukazuje i na ekonomski momenat - žene sa invaliditetom su često izložene ekonomskom nasilju koje ne podrazumeva samo zabranu zapošljavanja ili to da one nemaju uvid u porodičnu zaradu, već im često novac uzimaju drugi članovi porodice ili partner koji je nasilan.\n"To je velika zamka kada žena odluči da izađe iz nasilja jer se onda javljaju brojne situacije o kojima ona razmišlja: ako se osamostali kako i na koji način će plaćati stan, ako ima decu, kako će ih školovati, kako će uopšte funkcionisati ako nije zaposlena. Kroz rad sa ženama m ih osnažujemo da se dodatno obučavaju, prolaze razne kurseve, od bazičnih stvari kako da napišu CV, kako da se obrate poslodavcu i drugih", dodaje Ivana Nikolić Zelić.\nPsihološkinja Ivana Perić iz SOS Ženskog centra koji radi sa ženama koje su žrtve nasilja kaže da su se tokom perioda izolacije i njima pojačano obraćale žene sa invaliditetom.\n"Kada nas pozovu žene sa invaliditetom, mi obično pružimo psihološku i informativnu podršku, ali ih često upućujemo na koleginice iz organizacije "Iz kruga - Vojvodina", zato što se one posebno time bave. Međusobno sarađujemo, tako da kada je potrebno neko dugotrajno, kontinuirano psihološko savetovanje, one ih upute na nas. Tokom perioda izolacije najviše su nam se obraćale žene koje su samohrani roditelji i trpe nasilje od bivših partnera, a isto tako i žene kod kojih je nasilje eskaliralo - žive u bračnoj ili vanbračnoj zajednici i tokom korone je dolazilo do učestalijeg, akutnog oblika nasilja. Izolacija zapravo pojačava i doprinosi porastu faktora rizika od nasilja", objašnjava Perić.\nIvana Perić iz SOS Ženskog centra savetuje ženama sa invaliditetom da se ne ustručavaju da prijave nasilje, jer će time učuniti prvi korak ka njegovom prevazilaženju.\n"Govorimo im da se uvek obrate za podršku, da prijave nasilje. Mi sa ženama inače pravimo bezbednosni plan: da nauče da prepoznaju kada dolazi od povećanog rizika od nasilja, a žene to znaju. Znaju u kakvom je ono stanju, kada narasta tenzija. Postoji određeni ciklus nasilja, od mirne faze do narastanja tenzije i eskalacije. U toj fazi narastanja tenzije mora da se podigne nivo opreznosti, da one znaju kako da odreaguju. Da li će prvo zvati policiju ili neke prijatelje, primarnu porodicu kod koje mogu da se sklone, da imaju dokumenta kod sebe, novac, da mogu da kažu deci šta planiraju, da u tom momentu pre samog akutnog nasilja znaju da odreaguju. Prvo što im savetujemo je podizanje bezbednosti. Uvek ih najpre upućujemo na policiju, jer je ona prva karika u reagovanju, u smislu zaustavljanja nasilja. Oni mogu da izreknu hitne mere i udalje počinioca. U tim akutnim momentma je ključno odvojiti počinioca od žrtve, a naša je preporuka i da se obrate nekome za podršku, zbog osnaživanja", napominje ova psihološkinja.\nKako dodaje, veoma je bitno da žene razumeju da se nalaze u nasilju, da se ono ne zaustavlja samo od sebe, da shvate da rizik od nasilja neće pasti, "može samo da raste, a što je veći kontinuitet situacija je opasnije, pa dolazi do težih oblika nasilja: seksualnog i fizičkog".\nVažno je da znaju da prepoznaju i te rane znakove nasilja, kao što je proveravanje, proganjanje, kontrola, vređanje, ponižavanje. Psihološko nasilje još uvek ne poznajemo u dovoljnoj meri, smatra Ivana Perić.\nOrganizacija Iz kruga - Vojvodina pruža pomoć na različite načine - žene im se mogu obratiti SOS telefonom, mejlom, ličnim dolaskom, a usluge su prilagođene različitim stepenima invaliditeta. A koliko je važna održivost ovakve usluge za žene sa invaliditetom koje su neretko višestruko zanemarene, napominje Ivana Nikolić Zelić iz organizacije Iz kruga - Vojvodina.\n"Organizacijama koje pružaju SOS podršku je veoma važno da ona u kontinuitetu funkcioniše. Mi smo se trudili da ispoštujemo tu uslugu i tokom trajanja vanrednog stanja, pa i tokom ove godine kada i dalje imamo izazove u radu. Zato nam je ta podrška dragocena, kako bi usluga ženama sa invaliditetom bila stalno dostupna. Rad SOS službe organizacije Iz kruga - Vojvodina u periodu od juna do decembra 2021. godine osim domaće fondacije Rekonstrukcija ženski fond i holandske fondacije Mama Cash, podržava i UNDP u okviru projekta Integrisani odgovor na nasilje nad ženama i devojčicama u Srbiji III", napominje ona.\nIvana Nikolić Zelić ukazuje i na to koliko je bitno osnaživanje žene sa invaliditetom da prijavi nasilje i koji su to procesi i koraci koje je čekaju.\n"Sama prijava nasilja je ozbiljan korak za svaku ženu. Da li će se odlučiti na to, u velikoj meri zavisi od toga koliku ima podršku i da li je za to osnažena. Kada vam žena kaže da želi da prijavi nasilje institucijama, onda se zaista detaljno sa njom planira svaki korak. Iskustvo iz prakse nam je pokazalo da je žena u još većem riziku kada reši da prijavi nasilje jer time pokazuje da se suprotstavila i da više ne želi da trpi. To znači da će se verovatno čuti da je taj neko prijavljen za nasilje i to je nešto što može dodatno da pokrene nasilnika na nasilje. S druge strane je veoma važno da žena uvek može da se obrati Centru za socijalni rad, policiji, naročito ako je situacija nasilja akutna, ako je ozbiljno ugrožena, najjednostavnijim pozivom na 192 može da prijavi. Tu je svakako tužilaštvo, ali i zdravstvene institucije jer je važno da imaju medicinsku dokumentaciju o posledicama koje nasilje na njih ostavlja", objašnjava naša sagovornica.\nAko ipak nisu spremne na korak prijave, u smislu traženja institucionalne zaštite, tu su SOS telefoni.\n"Kod nas mogu da dobiju i neophodne informacije i zajedničko pavljenje dogovora kako da ona bude bezbedna i zaštićena. Osnovni principi po kojima radimo su poverljivost i anonimnost, dakle, ne tražimo da nam se žena predstavi, ne mora da ostavlja ni svoje lične podatke, ni adresu. Dovoljno je samo da pozove i ispriča ono šta joj se događa, a mi ćemo sa njom da napravimo neki plan", ističe Ivana Nikolić Zelić.\nVažni telefoni za prijavu nasilja:\nNovi Sad "Iz kruga Vojvodina": 021/447-040, 066/447-040, 0800-10-10-10\nJedinstveni SOS telefon za Vojvodinu: 0800-10-10-10\nSigurna ženska kuća Novi Sad, CSR: 021/6465746\nAutonomni ženski centar - SOS telefon za podršku ženama žrtvama nasilja: 0800 100 007


STOCKHOLM 2017 Sofa trosed, Sandbacka tamnoplava - IKEA\nSTOCKHOLM 2017 Sofa trosed\nPresvučena mekim somotom, posebno duboka i zadivljujuće prostrana. Takođe, brojni zasebni jastučići pružaju komfor i potporu, bilo da se sedi ili leži. Sofa koja se priželjkuje i u kojoj se uživa godinama.\nSANDBACKA navlaka izrađena je od pliša koji, zahvaljujući tradicionalnoj tehnici tkanja, daje toplu duboku boju i bogatu površinu gustog flora, a tkanina ima i blagi sjaj.Sedišni i jastučići za leđa pružaju udoban oslonac i lako se vraćaju u prvobitni oblik jer su ispunjeni vrlo elastičnom penom i vlaknima poliestera.Uvek ćeš sedeti udobno zahvaljujući dugotrajnim oprugama u džepovima koje podupiru telo.Možeš okretati jastučiće naslona kako bi se ravnomerno habali i duže trajali, jer su dvostrani i imaju istu tkaninu s obe strane.Podloge od filca štite površinu od grebanja.25 godina garancije. Uslove važenja pročitaj u garantnom listu.5 velikih (58,5x58,5 cm) i 5 malih (46,5x46,5 cm) jastuka za leđa dobija se uz proizvod.Sofa se isporučuje s navlakom.Pliš odražava svetlost na poseban način, zbog čega se može činiti da menja boju.Na plišu se mogu pojaviti sitna vlakna. To se događa prirodno i ona će nestati tokom vremena, ali mogu se i ukloniti valjkom za odeću.Otisci koji se mogu pojaviti na plišu obično nestanu posle nekog vremena. Rukom možeš nežno gladiti površinu u smeru flora ili upotrebiti četku za odeću. Takođe se možeš poslužiti i usisivačem s mekim nastavkom.Otpornost ove navlake na abraziju ispitana je na 35.000 ciklusa. Za nameštaj koji se svakodnevno upotrebljava kod kuće tkanina treba da bude otporna na 15.000 ili više ciklusa. Više od 30.000 ciklusa smatra se dobrom otpornošću na abraziju.Navlaka ima 5. nivo otpornosti na svetlost (odlika boje da ne bledi) na lestvici od 1 do 8. Po industrijskim standardima, otpornost na svetlost od 4 naviše pogodna je za upotrebu kod kuće.Dizajner\nUkupni sastav:77% pamuk, 23% poliester\nOkvir:Iverica, Puno drvo, Šperploča, Lesonit, Poliuretanska pena 25 kg/m³, Poliuretanska pena 30 kg/m³, Visokoelastična poliuretanska pena (hladna pena) 127 kg/m³, Punjenje od šupljih vlakana poliestera, Netkano polipropilensko vlakno\nJastuče sedišta:Poliuretanska pena 30 kg/m³, Visokootporna poliuretanska pena (hladna pena) 35 kg/m³., Filc, Punjenje od šupljih vlakana poliestera, 67% Polyester, 33% pamuk, Poliuretanska pena 25 kg/m³\nJastučić naslona:Netkano polipropilensko vlakno, Poliesterska mikrovlakna\nPostava:67% Polyester, 33% pamuk\nZaštitna navlaka:Netkano polipropilensko vlakno\nCik-cak opruga/ Deo s oprugama u džepovima/ Metalni delovi:Čelik\nNogar:Puna hrastovina, Bezbojni lak\nElastični pojas:40% guma, 60% polipropilen\nPresvlakaNe peri.Ne izbeljuj.Ne suši u mašini za sušenje veša.Ne peglaj.Profesionalno hemijsko čišćenje tetrahloretilenom i ugljovodonikom, standardni program.Slabije mrlje se mogu skinuti sunđerom nakvašenim vodom ili blagom sapunicom.\nSTOCKHOLM 2017Sofa trosedbr:403.445.00Ovaj proizvod ima više pakovanja.\nŠirina: 119 cmVisina: 69 cmDužina: 119 cmTežina: 57.30 kgPakovanje(a): 1\nŠirina: 119 cmVisina: 69 cmDužina: 119 cmTežina: 55.40 kgPakovanje(a): 1\nUputstva za sastavljanjeSTOCKHOLM 2017 Sofa trosed403.445.00\nOstali dokumentiSTOCKHOLM 2017 Sofa trosed403.445.00\n„Na ideju za sofe u STOCKHOLM 2017 kolekciji podstakli su me načini na koje ih koristimo i mesta na kojima stoje. Raskošna veličina, mnogo jastučića i veliki sedišni jastuci kao stvoreni su da se sofa uskladi s potrebama. Lezite, sedite, podignite noge, sami ili u društvu, jedite, smestite se uz kompjuter ili samo leškarite... Nadam se da ćete brzo uvideti koliko je udobna, prilagodljiva i kakvim kvalitetom zrači svaki njen detalj.“\nSofa trosed, Sandbacka tamnoplava


Singl Poljubi me u novom izdanju Aleksandre Kovač (VIDEO) | Novinska agencija Beta\nSCENA | 07.02.2020 11:05 > 07.02 11:14\nSingl Poljubi me u novom izdanju Aleksandre Kovač (VIDEO)\nNagradjivana kantautorka i prva dobitnica MTV nagrade iz Srbije Aleksandra Kovač udahnula je novi život pesmi "Poljubi me" koja se nalazi na njenom novom albumu "Mlečni put".\nAleksandra je tu pesmu komponovala 1999. godine, za vreme bombardovanja Beograda, na stihove majke Spomenke. Sledeće godine pesma se našla na albumu tada mlade pevačice a sada jedne od najvećih zvezda hrvatske muzičke scene Nine Badrić.\nSada je Aleksandra donela novi život toj vanvremenskoj baladi, koju mnogi kritičari ali i publika smatraju jednom od najlepših ljubavnih pesama. Ona je za novi album pesmu orkestrirala i aranžirala za simfonijski orkestar, i pozvala neke od najboljih srpskih klasičnih muzičara da je obogate svojim vrhunskim muziciranjem.\nKlavir je odsvirao Aleksandrin otac Kornelije Kovač.\n"Ovo je jedna od mojih omiljenih pesama i jedan od najboljih tekstova moje majke Spomenke koja nama je za vreme svog kratkog života podarila i tekstove kao što su 'Zlatni dan', 'Da te volim' ili 'Ti si mi u krvi'. Dugo sam imala želju da pesmu "Poljubi me" orkestriram za simfonijski orkestar, otpevam onako kako sam je napisala i podarim joj potpuno novi život", rekla je Aleksandra.\nDodala je da je to pesma o rastanku i kraju jedne ljubavi.


Najbolji praktični saveti za štednju novca | Mogu Ja To Sama - Svaki ženski trik na samo jedan klik!\nŠtednja novca mnogima nije omiljena aktivnost o kojoj razmišljaju. Svi znamo da ima dana kada nam baš fali novac koji je bio uzalud potrošen. Dobra vest je što samo nekoliko malih promena može da popravi novčane nevolje i da vam pomogne da više uštedite.\nU nastavku saznajte najbolje praktične savete za štednju novca.\nNE PROPUSTITE: Inspirativno - osnažite sebe i zauzmite se za svoj uspeh u karijeri!\nIzbegnite kasno plaćanje računa\nKada na vreme plaćate račune, možete da uštedite. Mnogi računi se umanjuju za određeni procenat kada se plate do zadatog roka. Iako vam to deluje malo, jer je ušteda po računu do 300 dinara, istina je da je to na godišnjem nivou pozmašna cifra.\nKartica vs. gotovina\nStručnjaci smatraju da se impulsivne kupovine lakše obavljaju karticom. Neka gotovina svakako bude sa vama, posebno kada ste u šopingu ili u noćnom provodu. Vaš bankovni račun će vam biti veoma zahvalan zbog svesnog trošenja.\nIzbegavajte mesečne pretplate i rate\nRazmislite koliko imate mesečnih pretplata na određene stvari i koliko vam to zapravo koristi. Ako vam kartica za teretanu ili ples skuplja prašinu, onda je vreme da se odjavite i započnete nešto novo. Uvek postoji alternativa i svi znamo da možemo besplatno i da plešemo i da vežbamo. Takođe, ako ne koristite fiksni telefon, otkažite ga, ako ste prijavljeni u biblioteci, a uopšte ne odlazite tamo, onda je vreme da otkažete karticu. Zaista nema potrebe da gomilate troškove i da usluge ne koristite.\nKontrolišite svoj račun\nAko ste navili da plaćate karticom, savetuje se da redovno kontrolišete svoj račun. Po istraživanjima, aplikacije su mnogo efikasnije, jer više koristimo telefon nego računar za proveravanje novca. Korisnici aplikacija su uspeli da uštede do 16% ukupog novca na mesečnom nivou. Smatra se da najviše novca možemo da uštedimo na hrani, ako redovno pratimo akcije.\nDa li nam je kablovska televizija neophodna?\nMlađe generacije kažu da veoma malo gledaju program na TV-u, ali zato uredno plaćaju skupe pakete svakoga meseca. Kablovska TV sa programima polako, ali sigurno odlazi na drugo mesto, kada su izvori informisanja u pitanju. Više koristimo internet nego TV. Za vreme pandemije zabeležen je rast pretplata na Netflix i HBO u Srbiji, a ostaje samo da se zapitamo da li nam je taj paket zaista neophodan. Dok pretplata samo raste, ljudi sve manje vremena provode za TV-om, jer sve što gledaju, mogu da potraže i na internetu.\nBirajte garderobu koja nije markirana\nAko želite da uštedite, onda se otarasite mišljenja da svaka stvar mora da nosi zvučni naziv. Kupujte ono što vam se dopada, i pogledajte kakva ponuda postoji u buticima polovne garderobe (oduševićete se markiranim stvarima koje koštaju 10x manje!) Na godišnjem nivou, uštedećete mnogo novca ako izbegavate skupe butike!\nNaravno, mnogo je lakše otići u restoran ili naručiti hranu, ali istina je da ćete mnogo uštedeti ako kuvate. Pri tome, moći ćete da regulišete i svoju ishranu i svesno birate sastojke koji vam odgovaraju.\nNE PROPUSTITE: Test ličnosti - koliko ste mladi u duši?\nStručnjaci savetuju da izbegavate impulsivne kupovine i da pratite svoje troškove, da ih beležite i vodite računa o njima.\nImate zakazan intervju za posao? Znamo proverene trikove koji će vam pomoći!\nTop saveti za bolji početak radnog dana


Ključna razlika: Strategija je sveobuhvatan plan djelovanja formuliran ili osmišljen kako bi se postigao određeni cilj. S druge strane, politika je skup smjernica koje pomažu ljudima da donesu odgovarajuće odluke ili djeluju u određenoj situaciji.\nU poslovnim praksama, politika i strategija igraju ključnu ulogu. Općenito se smatra da su slični na mnogo načina. Međutim, međusobno se vrlo razlikuju čak iu osnovnim definicijama. Strategija i politika organizacije definirane su kao ključne karakteristike tvrtke i stoga se često koriste zajedno u određivanju prirode bilo koje organizacije kao što je „strategija i politika“. Strategija je poput plana koji obično donosi srednji menadžment.\nOvaj plan je pripremljen kako bi se osiguralo da organizacija ispunjava postavljene ciljeve i ciljeve. Važno je napomenuti da zbog uključenosti srednjeg menadžmenta tvrtke u formuliranje politike, ona odražava njihovo razmišljanje i pristup. Najviše rukovodstvo igra ulogu vođenja i kontrole. Strategija pomaže organizaciji da dosegne željenu platformu s trenutne platforme.\nS druge strane, politika je poput nacrta formuliranog za rutinske vrste aktivnosti. Pruža smjernice za rješavanje redovnih vrsta aktivnosti. Politike su također vrlo važne za svaku organizaciju. Pomaže u odgovaranju na pitanja kao što je što učiniti u određenoj situaciji. Politike se provode čvrsto dok rade kao protokol.\nPolitika i strategija su različiti na mnogo načina. Politike su uglavnom uokvirene najvišim rukovodstvom, dok strategije obično oblikuje srednji menadžment. Politika pomaže nižem menadžmentu da se nosi s rutinskom vrstom problema bez potrebe za uplitanjem od strane najvišeg rukovodstva.\nPolitika se bavi akcijama i mislima, dok se strategija bavi akcijama više. Politike su pravila za aktivnosti koje se ponavljaju u organizaciji. S druge strane, strategija se obično formulira za bavljenje svježim ciljem ili problemom koji se ranije nije susreo ili razmatrao. Proces izrade strategije i politike je sličan. Međutim, u formuliranju strategije teže je identificirati i analizirati čimbenike povezane s problemom.\nUsporedba politike i strategije:\nPolitika je skup smjernica koje pomažu ljudima da donesu odgovarajuće odluke ili djeluju u određenoj situaciji.\nStrategija je sveobuhvatan plan djelovanja formuliran ili osmišljen kako bi se postigao određeni cilj.\nObično srednji menadžment\nObično top menadžment\nBaviti se sa\nMisli i akcije\nPrije svega akcije\nOdlučuje o dugoročnom zdravlju poduzeća\nRadi se o donošenju ključnih odluka\nTo je službena linija koju je usvojila organizacija\nPomaže menadžerima u donošenju odgovarajućih odluka\nDobra strategija može donijeti izvanredne rezultate za prosječnu tvrtku\nPomaže u suočavanju s prijetnjama kao odgovor na ekološke snage i razvoj\nRutinske / dnevne aktivnosti\nRazlika između mramora i talijanskog mramora\nRazlika između formule za dojenčad i formule za malu djecu\nRazlika između Drone i RC zrakoplova


CBCG nema nikakvu osnovu da tumači zakon o “švajcarcima” – Bankar.me\nCBCG nema nikakvu osnovu da tumači zakon o “švajcarcima”\nNovember 5, 2015 BANKE, CRNA GORA, CRNA GORA, PLANETA, SVE VIJESTI 2 Comments\nCentralna banka, umjesto da sprovodi Zakon o konverziji kredita u švajcarskim francima (CHF) u eure, ona ga tumači i time nanosi štetu građanima koji su uzeli kredite u CHF kod Hypo Alpe Adria banke (HAAB), rekao je Dnevnim novinama predstavnik klijenata Dragan Senić.Banka i Zakon\nPrema riječima Senića, Centralna banka nema pravo da tumači zakon te se postavlja pitanje zašto onda to radi.\n“Ona na to nema ni zakonsko pravo jer nije ni zakonodavac, a nije ni sud. Osnovno je pitanje zašto to radi. Ranije su u CBCG govoril da nemaju zakonsko pravo da se miješaju u odnos klijent-banka, a sada nakon usvajanja zakona oni se miješaju svojim tumačenjem, za šta, ponavljam, nemaju zakonski osnov”, objasnio je Senić.\nIako je za 683 građanina novi zakon predstavljao spas, on se i dalje ne primjenjuje adekvatno. Nove ugovore sa Hypo Alpe Adria bankom odbila je da potpiše većina klijenata jer u aneksu ugovora tvrde da je zakon neustavan, te da ukoliko dođe do poništenja zakona, klijent mora da im između ostalog vrati sve beneficije stečene po ovom osnovu.\n“Zakon je jasan i odnosi se na sve klijente. Citiraću član 1 Zakona: Ovim zakonom obuhvaćeni su svi krediti koje su komercijalne banke odobrile klijentima u stranoj valuti švajcarski franak, uključujući i one koje su banke jednostrano raskinule zbog nemogućnosti plaćanja od strane klijenata. Osnov za konverziju kredita predstavlja iznos koji je klijent dobio u banci u trenutku zaključenja ugovora”, saopštio je Senić.\nTvrdnju HAAB da je zakon neustavan Senić ocjenjuje kao neutemeljenu.\n“Jednostavno, zašto bi predsjednik parlamenta Ranko Krivokapić i predsjednik države Filip Vujanović, kao i 85 odsto poslanika podržali ovaj zakon ako je neustavan. Isto tako, postavlja se logično pitanje zašto nešto što je u matičnoj državi banke (Austrija) vrhovni sud odbacio može da se primijeni kod nas. Austrija je još 2008. zabranila kredite u CHF fizičkim osobama koje ne primaju prihode u toj valuti. Ranije je i Narodna banka Srbije upozoravala na rizike zaduživanja u CHF, kao i MMF” istakao je Senić.\nOdgovornost za kredite\nVeliku odgovornost za probleme sa kreditima u CHF, kako tvrdi Senić, ima Centralna banka Crne Gore.\n“Staro rukovodstvo CBCG ima veliku odgovornost što je dozvolilo da dobijemo pokvareni proizvod i sadašnje jer nije zaštitilo svoje građane. A šta je banka uradila sa kreditima, da li ih je prebacila iz jednog džepa u drugi ili prodala to se nas klijenata ne tiče”, kazao je Senić.\nNa stranu klijenata stao je i bankarski ombudsman Halil Kalač, koji je konstatovao da klijenti nijesu razumjeli ovu vrstu bankarskog proizvoda, nijesu informisani o visokom riziku i dovedeni su zabludu.\n“Kao posljedica toga nastao je visok obračun valutnih rizika i kamata, što je dovelo do uvećanja duga, tako da i poslije višegodišnjeg izmirenja obaveza, duguju više nego kada su regulisali kredit”, rekao je Kalač.\nHrvatski parlament jasno Senić je nedavno saopštio da franci nikada nijesu ni ušli u tu državu, već euri. Konkretan odgovor na pitanje da li su franci ušli u Crnu Goru ili euri, Dnevne novine od CBCG nijesu dobili.\nIz Centralne banke ponovili su da postupak nadzora podrazumijeva posrednu ili neposrednu kontrolu banke, sačinjavanje odgovarajućeg izvještaja o kontroli, u kojem će biti sadržane eventualne nepravilnosti u radu banke, davanje primjedbi od strane banke na izvještaj, zauzimanje stavova Centralne banke po tim primjedbama i nakon toga se stiču uslovi da se prema banci preduzmu eventualne mjere u okviru ovlašćenja CBCG.\n“U postupku primjene Zakona pojavili su se značajni problemi, a kao posebno sporno i aktuelno otvorilo se pitanje da li su Zakonom o konverziji obuhvaćena i potraživanja po osnovu kredita koja je banka ustupila drugim licima. Ustupanjem potraživanja drugom licu, u skladu sa Zakonom o obligacionim odnosima, prestaju sva prava i obaveze ustupioca potraživanja i prelaze na lice kome je potraživanje ustupljeno. U konkretnom slučaju, po podacima kojima raspolaže CBCG, između privrednih društava kojima su ustupljena potraživanja i banke ne postoji svojinska i upravljačka povezanost, već se radi o privrednim društvima koja su samostalni subjekti i čiji je status uređen sistemskim zakonima. Ističemo i to da u odnosu na ova društva Centralna banka nema nikakva supervizorska ovlašćenja”, tvrde u CBCG.\nPristali na veću kamatu\nShodno zakonu, klijenti su pristali na zaračunatu fiksnu kamata od 8,2 odsto na godišnjem nivou iako je kamata u vrijeme potpisivanja kredita bila znatno manja.\nU Crnoj Gori kredite u francima odobravala je samo Hipo Alpe Adrija banka, a radi se o ukupno 683 kredita. Nakon naglog skoka franka za oko 80 odsto u odnosu na euro, klijenti koji su podigli stambene kredite našli su se u nezavidnoj situaciji zbog enormnog uvećanja rate, zbog čega su i pokrenuli zajedničku tužbu protiv te banke.\nPOJMOVIKredit u svajcarskim frankama Hypo banke Krediti u švajcarskim francima Tuzba protiv Hipo banke zbog kredita u svajcarskim francima Zakon o konverziji kredita u švajcarskim francima Hrvatska\nPrevious Uskoro tenderi za nikšićki Institut i Ulcinjsku rivijeru\nSljedeći Laži u koje bogati ljudi nikada neće povjerovati\nZar je moguce da ce CB CG svoj kvalitetan status nezavisnog regulatora staviti u sluzbu banke, od koje austrijska drzava jedva ceka da se otarasi, a koja je samo pravila gubitak u svih desetak godina poslovanja na CG trzistu. Izgleda da su penzioneri od sefova u CB CG tako unistiti ukupan kredibilitet koji se tesko stvara od institucije politicki regrutovane da cuti i eto ponesto provjeri u kontrolama bez konkretnog rzultata?\nI zasto CB CG cuti o sadrzini anex-a koji je banka ponudila klijentima koji konvertuju u skladu s zakonom kredite u EUR? U pitanju je kompletno nezakonsko stivo, koje otkriva svakom recenicom nelegalnost stava izvrsnih direktora banke.


11 akcija za kvalitetniji život naših krznenih prijatelja | Giving Balkans\nEfikasna primena akcija za dobrobit životinja zahteva povećanu svest, poboljšanu komunikaciju i saradnju organizacija civilnog društva, odgovornih kompanija, volontera, pa i pojedinaca-ljubitelja životinja koji žele da im omoguće što kvalitetniji život.\nKako se 4. oktobra obeležava Svetski dan životinja, mogli ste da naiđete na brojne inicijative dobročinitelja koji brinu o svojim krznenim sugrađanima, a njihove akcije pružaju primer kako lokalna ili šira zajednica može zajedničkom aktivacijom da postigne željene rezultate. Tako je, uz građane, donatore i organizacije koji su se uključili u stvaranje boljih uslova za životinje, rezultiralo da mnoge spremne dočekaju predstojeću zimu.\nCatalyst Balkans je uoči ovog međunarodnog dana posvećenog pravima i dobrobiti životinja primio priznanje organizacije Svetski dan životinja (World Animal Day) zbog brojnih crowdfunding kampanja na Donacije.rs koje su pomogle da se obezbede bolji uslovi za njihov život. Baš iz tog razloga, detektovali smo i druge koji dele našu misiju – a to je doprinos boljem životu za što veći broj četvoronožnih drugara.\nHajde da vidimo kako udruženja, kompanije i pojedinci to postižu.\nGlovo pomaže napuštenim životinjama\nBrojnim azilima i prihvatilištima za pse i mačke svakodnevno je potrebna svaka vrsta pomoći. Mnogi pomažu kako i koliko znaju i mogu a nedavno nas je obradovala vest iz kompanije Glovo u Srbiji. Oni su odlučili da mnogim prihvatilištima i azilima poklone korišćene torbe za dostavu hrane.\nRadi se o 400 komada prostranih i kvalitetnih torbi od termo-izolacionog materija koje je ova kompanija izbacila iz upotrebe zbog nedavnog spajanja sa drugom kompanijom koja se bavi dostavom do kućnog praga. Ove torbe crvene boje mogu da posluže za smeštaj manjih pasa i maca pa će im obezbediti mnogo udobniji i topliji boravak tokom predstojećih hladnih dana.\nBudući da u timu imamo veliki broj kolega koji vole životinje i brinu o njima, a i sama sam udomila psa sa ulice, vrlo lako smo odlučili da torbe koje više nisu u upotrebi poklonimo azilima, prihvatilištima i pojedincima koji su život posvetili brizi o životinjama bez doma. Torbe su termo-izolacione, što znači da će napuštenim ljubimcima koji će u njima boraviti ili spavati pružiti toplotu i udobnost i u ekstremnijim vremenskim uslovima, zbog čega nam je svima puno srce, izjavila je Anja Đurić, Marketing lead kompanije Glovo u Srbiji.\nUoči Svetskog dana životinja odnosno Svetskog dana napuštenih životinja, volonteri udruženja za zaštitu mačaka „Sklonište dobrote“ iz Hrvatske organizuju štand sa ciljem edukacije sugrađana, promovisanjem rada udruženja i udomljavanja, kao i skupljanja donacija.\nŠtand je postavljen u subotu, 9. oktobra na Trgu Republike u Čakovcu, kada su pozvali sugrađane da dođu i pridruže se volonterkama u što većem broju kako bi izrazili svoju podršku.\nU ponudi su bile šolje, majice, privesci, fotografije na platnu, a svi proizvodi su ručno rađeni od strane vrednih volontera. Osim „mačkarske“ ponude, održana je i humanitarna tombola.\nKako je u igri izvlačenja brojeva svaka tombola dobitna, posetioce štanda su očekivale i nagrade. Sav prihod prikupljen u tomboli i iz donacija za stvarčice sa štanda iskoristiće se u svrhe plaćanja lečenja bolesnih i stradalih mačaka i troškova hrane.\nDođite, sudjelujte, pomozite s 5,10 kn, svaka pomoć je dobrodošla, a doma ćete ići ispunjenih srca, poručuju iz ovog udruženja.\nDa životinje nikad ne budu gladne: Akcija doniranja hrane\nPovodom Svetskog dana životinja, organizacija Animal Rescue iz Srbije pokreće akciju prikupljanja hrane za pse, mačke i ptice.\nAkcija prikupljanja donacija počinje simbolično danas, s idejom da se proširi po Srbiji. U toku je prijavljivanje zainteresovanih saradnika, tačnije pet-šopova i veterinarskih stanica koji će formirati mrežu za ostavljanje donacija širom glavnog grada, navode iz ove organizacije.\nSjeti me se: U akciju za napuštene životinje se uključili i osnovci iz Hrvatske\n„Sjeti me se četvrtak“ je godišnjica kojom se svakog četvrtog četvrtka u septembru naglašava važnost udomljavanja kućnih ljubimaca i stavlja naglasak na sve kućne ljubimce.\nTog je dana u ivanečkoj osnovnoj školi započeo novi ciklus projekta Daj šapi glas! koji za cilj ima senzibilizaciju učenika i lokalne zajednice za brigu prema napuštenim životinjama i izmenu stavova i ponašanja prema vlastitim kućnim ljubimcima kako bi se broj napuštenih životinja smanjio, a kroz volonterski i humanitarni angažman učenika i njihovih bližnjih olakšao rad udruga koje se bave napuštenim životinjama\nSpomenuta godišnjica je povezana s humanitarnom akcijom s Međunarodnim danom zaštite životinja. U akciju prikupljanja hrane, veterinarskih i potrepština za svakodnevni boravak napuštenih životinja Sjeti me se uključio se velik broj učenika, a prikupljene donacije dostaviće se lokalnim udrugama i azilima Spas i Životni zov iz Varaždina i Prijatelji životinja i Sklonište dobrote iz Čakovca.\nOsim humanitarne akcije u školi se odvijao i niz aktivnosti. Učenici nižih razreda slikali su svoje ljubimce, posetili uzgajivačnicu zečeva – kućnih ljubimaca, izrađivali tangram s temom životinja.\nUčenici viših razreda izrađivali su logo na temu Međunarodnog dana zaštite životinja kroz aktivnost Životinjski izazov unutar eTwinning projekta Živimo zeleno 2 / Living greenly 2.\nTom prilikom su oba projekta povezali svojim izazovom – pozivom ostalim sudionicima eTwinning projekta da se priključe projektu Daj šapi glas!\nDa bezbrižne dočekaju zimu: Životinjama iz Zoo planeta neophodna je naša pomoć\nPredstavnici Udruženja Zoo planet iz Srbije uputili su apel građanima da im pomognu da obezbede dovoljno hrane, prostirki i lekova za 180 životinja o kojima se staraju u Zoo kutku u selu Kamenica.\nZoo planet je pokrenuo akciju „I ja spremam zimnicu” koja ima za cilj da pomogne životinjama o kojima se staraju da bezbedno dočekaju zimu.\nMoramo da kupimo seno za životinje i za to nam je potrebno 470.000 dinara. Finansiramo se od donacija, kao i od ulaznica, ali u ovom trenutku nemamo neophodna sredstva da mirno dočekamo zimu, ističe Stojanović.\nNa majicama su prikazane kornjača, veverica, poskok, lane, medved i zec, inače ugrožene vrste u Srbiji, kako bezbrižno spavaju. Naša težnja je da im obezbedimo da mogu bezbrižno da žive i u prirodi, i kod nas u Zoo kutku, objašnjava Stojanovići dodaje da prihod od prodaje samo jedne majice može da obezbedi 10 bala sena.\nKako bi skrenula pažnju na problem pasa bez doma ali i onih koji se bore sa invaliditetom i pomogla ovim krznenim sugrađanima, kompanija DM drogerie markt donirala je 336.000 RSD (prim. aut: 2.800 EUR) u Dein Bestes proizvodima udruženju „Spaske“ koje brine o povređenim psima na teritoriji grada Kraljeva.\nPočetkom oktobra u svetu se obeležava Svetski dan životinja, a mi smo želeli da ga obeležimo na pravi način i posvetimo pažnju onima koji zavise od naše pomoći. Uvek se vodimo time da naše malo nekome zaista mnogo znači, te smo istinski srećni što imamo mogućnost da pružimo podršku najrazličitijim organizacijama u našoj zajednici. Tako smo prepoznali i rad Udruženja „Spaske“ kojem smo želeli da pomognemo, ali i da ih motivišemo da nastave da grade srećnije okruženje za naše ljubimce, rekla je Svetlana Zarić, menadžerka asortimana kompanije dm.\nUdruženje „Spaske“ iz Kraljeva postoji već osam godina na dve lokacije u gradu i brine o više od 120 pasa. Stoga je za njih ova donacija veoma značajna, a iskoristili su je i kao povod da podsete sugrađane na važnost humanijeg odnosa prema životinjama.\nOsim ove donacije, DM je u prethodnom periodu uručio Dein Bestes proizvode u vrednosti od 161.000 RSD (1.300 EUR) udruženju "Felix" koje se bavi zbrinjavanjem maca, od kojih se neke suočavaju sa invaliditetom, kao i donaciju od 49.500 RSD (420 EUR) u robnoj vrednosti ka udruženju „Udomi i Spasi“.\nSituacija je jako loša gore. Ljudi nemaju ni kap vode. Ono što sam mogao da poteram, ja sam im odneo. Apelujem na sve ljude dobre volje da pomognu meštanima i jadnim životinjama, kaže za Vlada Vasiljković.\nNa presahlom suvoplaninskom izvoru Rakoš bazeni za napajanje stoke vodom prazni su već danima, od kada je Vojska Srbije 11. septembra prestala da dovozi cisterne sa vodom, a kraj bezvodnog izvora zabeležene su potresne scene sa nemoćnim stočarima koji slušaju urlike izbezumljenih, žednih i iznemoglih životinja, piše Rešetka.\nTokom jučerašnjeg dana ugovoreno je da će Vojska nastaviti dopremanje vode životinjama na Suvoj planini sa još jednim vozilom. Iz Ministarstva poljoprivrede najavljuju i iskopavanja novih izvorišta, ali stočari kažu da i dalje nema dovoljno vode za sva grla.\nUdruzi Snoopy 3.000 kuna, poklon publike Classical Music Festival-a\nOrganizatori međunarodnog Classical Music Festival-a predali su Udruzi Snoopy donacije prikupljene tokom festivala koji je održan u Puli sredinom septembra. Publika je svojim donacijama podržala ovu humanitarnu akciju koja je spojila klasičnu muziku i ljubav prema psima, te je prikupljeno 3.007 kuna (400 EUR). Svi donatori dobili su na poklon leptir-mašnu, zaštitni znak Festivala, a izradila ih je Petra Fabian Kapov, poznata pulska dizajnerka koja stoji iza brenda Mashna.\nPoznato da psi djeluju blagotvorno na zdravlje ljudi te im smanjuju stres i anksioznost, djeluju meditativno i iscjeljujuće, baš poput klasične glazbe. Radi pandemije i epidemioloških mjera klasični su glazbenici bili odvojeni od koncertnih djelatnosti, provodili su vrijeme s instrumentom unutar "četiri zida", bez mogućnosti da svoju ljubav i vještine podijele s publikom. S druge strane, mnoga su skloništa za napuštene životinje također bila primorana zatvoriti vrata za posjetitelje i potencijalne udomitelje. Upravo smo zato kroz Festival i ovu akciju za udrugu Snoopy spojili dva najbolja čovjekova prijatelja: psa i glazbu, s ciljem da se da priliku psima da nađu svog čovjeka, a glazbi da nađe svog slušatelja, poručila je ravnateljica Festivala Andrea Milohanić.\nUručenju donacije prisustvovale su i Petra Fabian Kapov, direktorka marketinga CMF-a Jasna Mašinović Puh te volonterka udruge Snoopy Vanja Šimunić Lač, koja je gošćama uručila zahvalnice. Istaknula je da se uglavnom i finansiraju donacijama, čime pokrivaju veterinarske i druge račune, a mesečno zbrinjavaju i udomljuju između 30 i 50 pasa i to uglavnom u inostranstvo.\nMagbellis je novi neodoljivi brend na hrvatskom tržištu posvećen dodacima za pse. Inspirisan vernim i nestašnim mešancem Džekijem, Magbellis proizvodi imaju i humanitarnu notu. Naime, od svakog prodanog proizvoda, deo prihoda ide u Udrugu za pomoć i unapređenje života životinja Merida.\nOve godine moj brend Ulica snova i naš najprepoznatljiviji proizvod Moj planer slave deset godina i pravo je vrijeme za razvoj novih proizvoda i novoga brenda kojim se iznimno ponosim. Magbellis je jedna lijepa, posebna priča puna ljubavi i nadam se da će je kupci prepoznati, pojašnjava Magdalena Bešker.\nU samu srž brenda utkali smo i humanitarnu notu. Od svakog prodanog proizvoda dio prihoda ide u Udrugu za pomoć i unaprjeđenje života životinja “Merida” koja je osnovana s dva osnovna fokusa djelovanja u segmentu zaštite životinja – neposredna pomoć životinjama na terenu i edukacija javnosti. Kao što je moja obitelj udomila Jackyja, želimo potaknuti i druge da pronađu svoje klupko ljubavi među onima kojima je ljubav najpotrebnija", pojašnjava osnivačica i vlasnica brenda Magbellis, Magdalena Bešker i dodaje kako su se svi psi na fotkama iskazali kao pravi, preslatki modeli i udomljeni su iz raznih udruženja. Za fotke se pobrinula Gordana Popović iz Pet Almighty Photography.\nSve proizvode možete pogledati i nagraditi i sebe i svog ljubimca na web stranici magbellis.com, pronađite ih na Facebooku i Instagramu. Ne zaboravite, kupovinom proizvoda iz linije Magbellis, uključujete se u vrednu akciju pomaganja životinjama.\nPojedinci dobročinitelji – udruženju iz Severne Makedonije stigao lek za mace\nJedno od najvećih udruženja za zaštitu životinja u Severnoj Makedoniji – aktivističko udruženje za dobrobit životnja Anima Mundi – sprovelo je kampanju u kojoj su pomogli bolesnim mačkama sa povređenim očima. Bila im je neophodna određena vrsta masti za oči, Terramicin, koja nije dostupna u toj zemlji, pa je ovaj lek donirala jedna brižljiva Makedonka koja živi u inostranstvu.\nU okviru kampanje „Pomozite napuštenim mačićima i mačkama sa bolesnim ili povređenim očima“ makedonske organizacije za spasavanje životinja Anima Mundi - udruženje za zaštitu životinja, Melita Tomislav Ivanova poslala je udruženju Terramicin, čudotvornu mast za oči, koja je nedostupna na Balkanu.\nAli, Melita je našla način da nabavi Terramicin, a ona i njena organizacija su pomogli mnogim mačićima i mačkama sa problemima sa očima širom Makedonije! Bravo!, navodi organizacija Anima Mundi na svom Facebook profilu.\nPrva bočica ove donacije ići će Aleksi Dom za mače koje je spasila pre nekoliko meseci.\nHvala vam puno, dragi prijatelji na ovoj donaciji!, zaključuje Anima Mundi.\nKućice za pse pred oštru zimu kao donacija azilu u Prištini\nShkumbin Shehu je napravio 10 kuća za azil za pse u Prištini (Prishtina Dog Shelter), a kao rezultat ove donacije, ovaj azil sada ima dodatnih 10 kvalitetnih kuća napravljenih od bora, što će psima osigurati siguran i topli boravak u narednom periodu.\nZar nisu prelepe kućice za pse, koje je napravio naš dragi prijatelj Shkumbin Shehu koji je s ljubavlju radio na njima. Sada, sa još 10 kvalitetnih kuća napravljenih od bora, potpuno smo spremni za oštru zimu. Naši psi će ostati suvi tokom zime, glasi u objavi azila.\nBriga o životnjima često nije pri vrhu liste prioriteta, ali ovakve akcije dokazuju da to može da se promeni. Ukoliko si i ti zagovornik boljih uslova za životinje, pridruži se ovoj borbi – podeli vest na društvenim mrežama, doniraj lokalnom azilu za napuštene životinje, ili odvoji svoje slobodno vreme za volonterski rad u nekoj organizaciji ili azilu. Mogućnosti su brojne, a sve što ti treba je malo volje, i naravno, mnogo ljubavi za svoje krznene sugrađane.


10 najinteligentnijih serijskih ubica u istoriji čovečanstva - Fokuzz\n10 najinteligentnijih serijskih ubica u istoriji čovečanstva\nZvanična definicija „serijskog ubice“ je osoba koja je za određeno vreme ubila najmanje troje ljudi, mada se vremenom taj broj sveo na dvoje. Prosečni koeficijent inteligencije serijskih ubica je 94,7 i on spada u „prosečne“ koeficijente, mada mnogi od njih imaju i veći. Evo liste 10 najinteligentnijih serijskih ubica.\nRođen u Jorkširu, Engleska, 8. aprila 1898. godine, Džon Redžinald Holidej Kristi je ubio 8 žena (možda i više, uključujući i suprugu), tako što ih je davio ili terao da udišu otrovna isparenja. Tela je držao u svom stanu na Noting Hilu, a jedno je čak skrivao i ispod poda. Bio je dobar student, sa koeficijentom inteligencije 128, što je „iznad proseka“. Od britanske armije je čak dobio i stipendiju za školovanje u Halifaks srednjoj školi.\nU Burbanku, Kalifornija, 18. decembra 1948. godine, rođen je Edmund Emil Kemper III. Sa 15 godina je zatvoren jer je ubio pištoljem babu i dedu, ali je pušten kada je napunio 21. godinu. Dobio je nadimak „Ko-Ed ubica“ jer je ubio i masakrirao 6 devojaka sa koledža. Aprila 1973. je ubio majku na spavanju i zadavio njenog najboljeg prijatelja. Uprkos mentalnom poremećaju, Edmund je skoro genije sa koeficijentom od 136. Inteligenciju je iskoristio da izađe iz mentalne ustanove, tako što je prevario lekara na otpusnom testu, pamteći sve odgovore.\nRođen 24. novembra 1949. godine u Burlingtonu, Vermont, Teodor Robert Bandi je bio zgodan i šarmantan čovek spolja, ali hladnokrvni ubica iznutra. Tačan broj žrtava nije potvrđen, ali smatra se da je 36 žena umrlo od njegove ruke, neke sa imale svega 12 godina, u različitim državama. Prilikom testiranja, koeficijent mu je bio 136, što spada u kategoriju „nadarenih“. Koristio je nadarenost da vara žrtve, mameći ih i izigravajući policajca, a bio je i psiholog po obrazovanju.\nAtraktivna i zgodna Kristen Heder Stjuart je rođena u Fols Riveru u Masačusetsu, 13. novembra 1967. Kada se zaposlila u medicinskom centru za veterane, prijavljeno je mnogo smrtnih slučajeva tokom njenih smena. Utvrđeno je da je kriva za 4 smrtna slučaja (mada se smatra da ih je bilo i do 40), izazivajući srčane udare ubrizgavanjem epinefrina. Tačan koeficijent joj se ne zna, ali se zna da je u školi bila odlična i da je diplomirala godinu i po dana pre zvaničnog roka.\nDžordž Rasel Junior\nPoznat kao „Ubica sa istočne obale“, Džordž Voterfild Rasel je rođen aprila 1958. Iako je bio šarmantan, kao tinejdžer je ispoljavao simptome sociopatije i nasilnog ponašanja. Razvio je mržnju prema ženama, brutalno je ubio 3 i morbidno ih eksponirao. Iako je napustio školu, koeficijent mu je bio visok i smatran je „nadarenim“. Jedno vreme je radio i pri policiji.


Danubius - Flour tip "500" 5kg – eurogrocery\nWheat flour T-500 Wheat flour for acid dough and homemade pasta in the 500 type is darker than the flour type 400. It is distinguished by fine granulation and it is recommended to prepare delicacies from the fermented dough, pizza,...\nPšenično namensko brašno za kisela testa i domaću testeninu u okviru tipa 500 je za nijansu tamnije u odnosu na brašna tipa 400. Odlikuje se finom granulacijom, a preporučuje se za pripremanje poslastica od fermentisanog testa, pice, kiflice štrudle, hleb, kao i za pripremanje domaće testenine i sličnih proizvoda. Ove vrste proizvoda se odlikuju malo grubljom strukturom testa.


POZABAVITE SE NJENOM ISTORIJOM, DA VIDITE KO JE ONA! Halid Muslimović optužen da je pretukao ljubavnicu zbog duga od 94.500 €, sad se oglasio: Rekao sam svoju stranu priče!\nMIlica Gudzulic\t 25.04.2019. 21:35h 09:45h\nPevač Halid Muslimović optužen je za teško nasilje protiv bivše partnerke Sonje Bašić iz Velike Kladuše i mogao bi da završi u zatvoru! Protiv pevača. koji je eks-ju publici poznat kao "Plavi čuperak". Podignuta je optužnica u decembru, a suđenje je počelo. Međutim, on se na prvom ročištu nije pojavio.\nHalid je, navodno, pretukao i iz automobila izbacio svoju bivšu dragu, kojoj je dugovao, ni manje ni više nego 94.500 evra, a nasilje se dogodilo kada je žena zatražila da joj vrati deo duga. Kako se navodi, ona nije jedina žena kojoj je Halid dugovao veće sume novca, ali se druge dame nisu oglašavale javno, niti ga tužile.\nHlid Muslimović tim povodom kratko je izjavio da "ne daje izjave", jer će "sud reći svoje".\n"To je montaža iz raznih uglova, a mediji koji se toliko interesuju za ovaj slučaj, trebalo bi da se pozabave istorijom te žene i vde kakva je ona", rekao je u telefonskom razgovoru o ženi s kojom je bio u emotivnoj vezi.\nPevač je ranije, preko svog advokata pokušao da smiri situaciju i zataška slučaj, ali mu to nije uspelo. Naime, on jemolio Sonju da se vide i uz kafu "dogovore o svemu", uz obećanje da će joj dug od 94.500 evra vratiti u ratama, ako prestane da se oglašava u medijima i ako odustane od tužbe.\nUmesto kafe, dobio je žestok odgovor.\n"Neću odustati, suviše sam povređena. Što se tiče viđanja sa njim, od toga nema ništa, nikad tu kafu nećemo popiti", istakla je ona tada.\nUDARIO ME 3 PUTA, PA IZVUKAO IZ AUTA, PALA SAM NA KAMEN! A ONDA SAM GA PITALA ZAŠTO ME TUČE! Pogledajte stravičnu ispovest ljubavnice Halida Muslimovića! (KURIR TV)\nSonja tvrdi da ju je u leto prošle godine Halid tri puta udario rukom preko usta, a potom uhvatio za kosu, izvukao iz kola i izbacio. Pala je i udarila je desnim kukom o kamen i tako zadobila povrede. Sve to se, prema navodima napadnute žene, desilo kada je tražila da joj Halid vrati novac.\n"Tokom vožnje sam ga upitala kad će da mi da 22.000 maraka. Poludeo je, okrenuo automobil prema Banjaluci, vozio 150 na sat. Molila sam ga da zaustavi, jer neću da poginem, imam decu. Onda je počeo da me udara i izbacio me", rekla je svojevremeno Sonja.\nKurir.rs/Srpskainfo/Foto: Marina Lopičić, Damir Dervišagić\nČUPAO JE, GRIZAO, OSTAO DUŽAN SKORO 95.000 EVRA... SAD HOĆE DA SE POMIRE! Halidova ljubavnica POTVRDILA pa poručila: Tu kafu NEĆEMO POPITI!\nHALID MUSLIMOVIĆ ODE U POLITIČARE: Popularni pevač kandidat za poslanika Republike Srpske\nUPORNA MUSLIMOVIĆEVA LJUBAVNICA POTEGLA VEZE: Halidu ću zabraniti ulazak u moju zemlju!\nŠOK! LJUBAVNICA HALIDA MUSLIMOVIĆA TVRDI: Zverski me je tukao, čupao, grebao, grizao jer mi je dužan 94.500 evra!


Medijski mrak: Rusija osuđuje progon ruskih novinara u EU - Sputnjik Srbija\n19:59 18 April 2021\n16:55 18.03.2021 Preuzmite kraći link\n„Naravno, Nemačka nije jedina. U brojnim zemljama EU vidimo takav pristup ruskim novinarima – ne samo tog holdinga (televizije RT), nego i drugim ruskim novinarima. Negde su progonu izloženi mediji koji izveštavaju na ruskom jeziku, negde pojedinačni novinari...To nisu dvostruki standardi, to je prosto pravo mračnjaštvo u kome se nalaze, kako vidimo, čitave zemlje EU“, rekla je Zaharova.\nPrema njenim rečima, vlasti Nemačke vrše pritisak na banke u zemlji kako bi one odustale od saradnje sa ruskim medijima – „ili ćemo sve to smatrati čudom“.\n„Činjenica da je na desetine drugih velikih nemačkih međunarodnih banaka, kao i regionalnih finansijskih institucija kojima se obratilo rukovodstvo biroa već odbilo saradnju bez ikakvih osnovanih argumenata sugeriše, direktno ukazuje na to da se na njih vrši pritisak relevantnih organa Nemačke“, smatra portparolka.\nOna je takođe skrenula pažnju na članak portparola Udruženja novinara Nemačke u kojoj on, prema rečima Zaharove, vređa mnogobrojne zaposlene holdinga „Raša tudej“.\n„Smatramo da su takvi ispadi ne samo kontraproduktivni, nego i agresivni“, konstatovala je ona.\nTakođe je dodala da je Ministarstvo spoljnih poslova Rusije ogorčeno „otvorenom diskriminacijom televizije RT u Nemačkoj, hajkom koja je pokrenuta protiv medija“.\nPodsetimo, nemačka „Komercbanka“ je 26. februara uputila pismeno obaveštenje o gašenju računa „Raša tudej“ u Nemačkoj, kao i video-agencije „Raptli“. Ministarstvo spoljnih poslova Nemačke saopštilo je da nemački kabinet ministara nije uticao na „Komercbanku“ da prekine poslovanje sa „Raša tudej“.\nNemačka, RT, Rusija


Svet - Putovanja.info\nViše Naslovna Moja Foto Tura Svet\nNajava: Uskoro izmene na sajtu. Pročitajte više... Svet\nSortiraj po Datumu postavljanja\nNazivu foto ture\nStranica 1 od 817 Blackpool, engleska Paralija\nAžurirano Juče u 10:31\nGrad prepun zabavnih atrakcija za sve uzraste.\nAutor foto ture\nAžurirano 18 mart\nFebruar na jugu Portugala\nNajatraktivniji dio ostrva su vulkanska jezera i brojni vidikovci pored puta. Pomalo djeluje nestvarno, posebno održavanje čistoće i cvjetni aranžmani na ovim "miradoro".\nAžurirano 12 mart\nVatikanski vrtovi su privatni urbani vrtovi u okviru Vatikana, gde pokrivaju više od polovine njegove teritorije. Moguć je pristup ovom prelepom predelu u vidu organizovanih turističkih tura i ukoliko budete imali priliku, nemojte propustiti da ih posetite.\nUporedo sa razvojem ovog prostora u 13. veku kada se Papa Nikola III premestio nazad u Vatikan, kreće i razvoj vrtova unutar njegovih zatvorenih zidova. Početkom 16. veka prostor je pretrpeo brojne promene, u skladu sa renesansnim razvojem vrtova, a nakon toga je poprimio i neka barokna obeležja. Originalni dizajn vrta je radio Donato Bramante, a posle njegove smrti uređenje je nastavio Piro Ligorio.\nDanas se vrtovi prostiru na 23 hektara, unutar kojih se nalate brojne srednjevekovne građevine, zgrade i spomenici od 9. veka do današnjeg doba, raspoređene unutar cvetnih partera, topijarnih formi, bogatih travnjaka i 3 hektara šume. Lepoti vrta doprinose brojne fontane, skulpture, veštačka pećina ili groto i brojni drugi elementi koji stvaraju neponovljiv prostor vrhunskih estetskih kvaliteta. Autor foto ture\nAžurirano 3 mart\nAžurirano 2 mart\nAžurirano 1 mart\nAžurirano 28 februar\nTara, Zlatibor,Sirogojno ,Terzića avlija\nAžurirano 25 februar\nStranica 1 od 817 Prijavi se kako bi mogao da pratiš ovo Pratioci\nPutopisi za: Svet\nNajnovije fotografije: Svet\nNaslovna Moja Foto Tura Svet


Pred božićne i novogodišnje praznike gužve na graničnim prelazima u BiH\nDuža zadržavanja na ulazu u Bosnu i Hercegovinu bilježe se na graničnim prelazima Bosanski Brod, Bosanska Gradiška, Orašje, Velika Kladuša i Donja Gradina, navedeno je iz Bosanskohercegovačkog auto-moto kluba (BIHAMK), prenosi Anadolu Agency (AA).\nPojačan je promet vozila i na ostalim graničnim prelazima, ali zadržavanja za sada nisu duža od 30 minuta.\nSitniji odroni zemlje ili kamenja na kolovoz učestali su i na ostalim putevima u BiH. Posebno izdvajaju dionice koje prolaze kroz usjeke, kao i preko planinskih prevoja. Pojačan je intenzitet saobraćaja na putevima ka ski centrima i zimskim izletištima.\nApeluju na vozače da voze oprezno i da na put ne kreću bez zimske opreme, čije je posjedovanje i zakonski obavezno.\nNjemačka produžila pooštrene granične kontrole s Češkom i Austrijom\nVučić: Za sve građane BiH važi isti tretman pri ulasku u Srbiju


Članovi | FTTH\nO udruženju Uprava udruženja\nVisoka škola strukovnih studija za informacione i komunikacione tehnologije sa sedištem u Beogradu (Visoka ICT škola) je škola čiji je osnivač Vlada Republike Srbije. U vreme reforme visokog obrazovanja na nacionalnom nivou, Visoka ICT škola je prvi put uspešno akreditovana 2007. godine za studijske programe koji pružaju savremena integrisana znanja u oblasti informacionih i komunikacionih tehnologija.\nTokom prvog akreditacionog perioda, razvoj studijskih programa konstantno je zasnivan na primeni savremenih tehnologija u nastavi, posebno u školskim laboratorijama za praktičan rad studenta.\nTelefonija Brčko D.O.O. Beograd, uspešna kompanija u oblasti kablovskih telekomunikacija. Primarne delatnosti ove kompanije su projektovanje i instalacija lokalnih, pristupnih i FTTx telekomunikacionih mreža.\nUdruženje FTTH Srbija osnovano je 2017. godine, na inicijativu predstavnika industrije i TK operatera, predstavnika institucija, inženjera, profesora i drugih pojedinaca koji su godinama u svojoj profesionalnoj karijeri uključeni u projektovanje, planiranje, razvoj, regulaciju, implementaciju, edukaciju ili investiranje u FTTH tehnologije, FTTH servise i FTTH infrastrukturu.\nCopyright © 2018. - 2020. FTTH | Designed by MD Web solutions


Android revija » 10.000 dinara popust na sve telefone u Telenoru do 1. avgusta 10.000 dinara popust na sve telefone u Telenoru do 1. avgusta – Android revija\n10.000 dinara popust na sve telefone u Telenoru do 1. avgusta\nTelenor je letnju ponudu obogatio i novim modelima pametnih telefona, a ističu se Telenor Smart 2, po elegantnom dizajnu, Telenor Smart PRO 2, po izuzetnoj kameri i ZTE Blade G, po velikom ekranu. To su uređaji iz Telenorove porodice telefona sa Android operativnim sistemom koji su do sada bili najtraženiji. Sva tri modela dostupna su za dinar uz pakete veće od 990 dinara.\nJoš jedna od zanimljivosti je ta što su zaposleni u Telenoru angažovani za snimanje spota koji promoviše letnju ponudu telefona. Oni su izabrani kao ljudi koji mogu da daju najbolju preporuku korisnicima da izaberu mobilni telefon koji najviše odgovara njihovom stilu, jer ih intenzivno koriste i o njima znaju najviše. Oni su ujedno i lica Telenora i korisnici koji su prikazani u svakodnevnim situacijama: putovanje, zabava, igranje igrica ili slušanje muzike.\n10.000 dinara popust na sve telefone u Telenoru do 1. avgusta was last modified: June 26th, 2013 by Goran Aničić\nTelenorTelenor Smart 2Telenor Smart PRO 2Telenor SrbijaZTE Blade G


Konkurs za izlaganje u Galeriji SKC Novi Beograd za 2018. - Portal Pasaž\nKonkurs za izlaganje u Galeriji SKC Novi Beograd za 2018.\nPosted: 7. oktobra 2017. u 08:52 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nGalerija SKC Novi Beograd raspisuje konkurs za samostalne i grupne izložbe za izlagačku 2018. godinu . Pozivaju se svi zainteresovani likovni, primenjeni umetnici kao i umetničke grupe i udruženja likovnih umetnika, da daju svoje predloge za organizaciju samostalnih ili grupnih izložbi u Galeriji SKC Novi Beograd za 2018. godinu.\nPrijava za konkurs se šalje mejlom na adresu ljiljana.subotic@gmail.com\ni treba da sadrži:\n– 5 fotografija radova koji se predlažu za izložbu, sa naznačenom dimenzijom, tehnikom i godinom nastanka ;\n– Profesionalnu biografiju autora ;\n– Tehnički opis izložbe ;\n– Kontakt adresu, i-mejl adresu i telefone i\nKonkurs je otvoren do 31. oktobra, 2017. godine. Nepotpuni konkursni materijal neće biti razmatran. Ako se prijava na konkurs šalje, poslati na gore naznačenu adresu sa napomenom „Za Ljiljanu Subotić – za konkurs“. Poslati konkursni materijal se ne vraća.\nGalerija SKC Novi Beograd se obavezuje da postavi izložbu, organizuje otvaranje, i da obavesti medije.Galerija nije u mogućnosti da obezbedi propratni materijal a pojedinosti oko svake izložbe pojedinčano, dogovaraće se autor i galerista.\nO odabiru izložbi odlučiće Savet Galerije. Svi prijavljeni autori će biti obavešteni o rezultatima konkursa putem i-mejla do 15. novembra, 2017. godine.\nZa dodatne informacije možete se obratiti na brojeve telefona 011 2694 944 ili\n064 837 4112 i 064 4611 756 ili kod urednika likovnog programa Ljiljane Subotić, kao i na mejl adresu ljiljana.subotic@gmail.com


Kosovo, ipak, presedan\nUzevši u obzir probleme, Kosovo bi, kroz međunarodne garancije za autonomiju unutar Srbije postigla jednako kao i jednostranim proglašenjem nezavisnosti. Vašington je sprečio raspravu o tome. Posle krize u Gruziji, vredi preispitati takvu opciju, za slučaj da se pojave slični problemi. piše za „Njuzvik“ Rut Vedžvud sa Džon Hopkins univerziteta.\nU februaru, uz američku podršku, Kosovo je proglasilo nezavisnost - devet godina nakon što je NATO krenuo u rat kako bi prekinuo nasilničko ponašanje Srbije u toj pokrajini. Nedugo pošto je Kosovo razvilo svoju novu nacionalnu zastavu, Rusija, zaštitnik Srbije, upozorila je (kako je rekao ministar spoljnih poslova te države) da je u teoriji secesija Kosova „stvorila presedan" koji se može upotrebiti i na drugim mestima. Sada, nakon ruske invazije Gruzije - navodno pokrenute kako bi se zaštitili separatisti u Južnoj Osetiji i Abhaziji - dobar je trenutak da se zastane i upita, da li je Kosovo bilo vredno toga.\nNedavna poseta malenoj zemlji pokazala je kako život može biti biti složen u mikro-državi. Dobra vest je da Kosovo ima mladu, pro-zapadnu populaciju koja govori engleski jezik, poznaje kompjutere i ushićeno je na pomisao o stvaranju nove vlade.\nAli ima i mnogo loših vesti. Stopa nezaposlenosti mladih je 60 odsto. Planinska država bez izlaza na more, mogla bi biti bašta Evrope, ali nedostaje joj bilo kakva infrastruktura, ako se izuzmu putevi sa dve kolovozne trake, železnica koja propada i skupe vazdušne veze. Premijer Hašim Tači, nekadašnji lider Oslobodilačke vojske Kosova, obećava da će izgraditi auto-put do susedne Albanije za pet godina, ali to se teško može nazvati putem ka spoljnom svetu. U međuvremenu, struje često nema satima, čak i u prestonici, Prišini, a izgradnja nove termoelektrane koju će finansirati Svetska banka usporeno je zbog natezanja oko toga ko će biti snabdevač uglja.\nPriština obiluje restoranima koji se izdržavaju od velikog broja stranaca čiji troškovi uveliko nadmašuju one koje ima lokalno stanovništvo. Putevi koji vode ka kosovskim granicama oivičeni su poluzavršenim kućama. Ali one se grade novcem mladih ljudi koji rade u Nemačkoj, Švajcarskoj i Italiji. U unutrašnjosti, ekonomija je u tako lošem stanju da mnogi strahuju da će nezaposlenost nagnati mlade da se vrate starovremskoj, nelegalnoj prekograničnoj trgovini: švercom droge, oružja ili belog roblja.\nŠto se tiče vlade ove nastajuće države, još uvek postoji prilična konfuzija ko je glavni. Savet bezbednosti, zbog ruske blokade, nije bio u stanju da ukine nadgledajući politički okvir definisan nakon intervencije NATO. Međunarodni upravnik, Lamberto Zanijer, specijalni izaslanik generalnog sekretara UN, ostaje na Kosovu, mada njegove dužnosti postaju sve maglovitije. Ali on je još potreban, jer Beograd odbija da direktno razgovara da vladom Kosova. Misija UN je, takođe, jedina vlast koju priznaje većina Srba koji još žive na severu Kosova, uključujući i sporan grad Mitrovicu.\nEvropska unija i SAD su nedavno pokrenule akciju kako bi neiskusnoj državi pomogli da napiše zakone i reši administrativne probleme. Ali, stvari su komplikovanije nego što se na prvi pogled čine. EU treba da rasporedi 1.700 policajaca, sudija, tužilaca, čuvara zatvora i carinika, ali je čitava operacija odložena zbog zbrke oko nadležnosti. Više od 15.000 vojnika NATO ostaje na dužnosti u malešnoj državi. Ali, snage NATO nisu uspele da spreče etničko nasilje kada je poslednji put izbilo, marta 2004. godine, sa razarajućim posledicama, uključujući osam mrtvih, 900 povređenih, stotinama uništenih srpskih kuća, te zapaljenim crkvama i neproceljivim svetinjama. Države NATO su, od tada, malo popustile pravila službe koja su vezivala ruke vojnicima, ali oni ostaju vojnici, a ne policajci, te ostaje nejasno da li imaju načina da bez ubijanja zaustave nerede.\nNedavni povratak bivšeg komandanta OVK Ramuša Haradinaja u politički život mogao bi predstavljati novu teškoću za mladu državu. Haradinaj je u aprilu oslobožen optužbi za učešće u ubijanju srpskih civila tokom rata. Ovakva odluka, koja je usledila nakon ptetnji i smrti svedoka, dodatno je uznemirila lokalnu srpsku zajednicu, ali Haradinajev povratak, takođe, predstavlja pretnju i za Tačija.\nNa međunarodnoj sceni, stvari ne deluju puno svetlije. Svega 45 država priznalo je nezavisnost Kosova. Ono nikada neće postati članica UN, sve dok se tome protivi Rusija, koja ima pravo veta, ali Kosovo se može uključiti u Svetsku banku, gde veto ne postoji. Među evropskim susedima, Bosna, Grčka, Makedonija, Crna Gora, Rumunija, Slovačka i, interesantno, Gruzija, odbili su da priznaju nezavisnost. Novoizdati kosovski pasoši možda neće imati prođu na svetskim aerodromima, što će predstavljati problem sa putnike sa Kosova.\nIako su SAD pogurale nezavisnost početkom godine, najmanje jedan bivši državni sekretar, Loren Iglberger upozorio je protiv takog poteza, rekavši da će stvaranje novih mikrodržava bespotrebno isprovocirati Rusiju i ostale multietničke države. Ironija je da bi Kosovo sve ovo postiglo kroz međunarodne garancije za autonomiju unutar Srbije. Ali Vašington nikada nije dozvolio da se o tome raspravlja. Sada, uzevši u obzir rusku zloupotrebu kosovskog presedana u Gruziji, vredelo bi preispitati ovu opciju ukoliko se slični slučajevi pojave u budućnosti.


Novi bilans: Broj nestalih u požaru u Kaliforniji porastao na 1.276 (foto, video) - Sputnjik Srbija\nNovi bilans: Broj nestalih u požaru u Kaliforniji porastao na 1.276 (foto, video)\n14:32 18.11.2018 (osveženo 14:33 18.11.2018) Preuzmite kraći link\nBroj ljudi koji su nestali u najpogubnijem i najdestruktivnijem požaru u Kaliforniji porastao je na 1.276, dok su vlasti utvrdile gde se nalaze stotine ljudi koji su napustili svoje domove kada je vatrena stihija zahvatila grad Paradajs.\nForenzički timovi koji pretražuju ugljenisane ruševine pronašli su ostatke još pet žrtava, čime je broj mrtvih porastao na najmanje 76, od kojih su 63 identifikovane, s tim da se čeka potvrda analize DNK, saopštile su vlasti.\nKori Honea, šerif okruga Bjut, saopštio je da je broj nestalih u požaru „Kempfajer“ (logorska vatra) porastao nakon revidiranja informacija dobijenih tokom poziva građana u prvim satima požara, koji je izbio 8. novembra.\nPrema njegovim rečima, zvaničnici su revidirali listu nestalih kako bi proverili da li je možda došlo do dupliranja imena, pri čemu je oko 380 ljudi locirano i skinuto sa te liste u petak.\n„Veliki napredak je postignut s tim u vezi, ali su to i dalje sirovi podaci“, rekao je šerif na konferenciji za novinare nakon što je američki predsednik Donald Tramp posetio Pradajs, malu zajednicu koja se nalazi 280 kilometara severno od San Franciska i u kojoj je živelo oko 27.000 ljudi pre nego što ju je požar skoro potpuno progutao.\nOsim ovog, na jugu države besne još dva požara: „Vulsi“ i „Hil“. Evakuisano je više od 300.000 ljudi.\nPožar je zahvatio površinu od 598 kvadratnih kilometara i lokalizovan je 50 odsto. Uništeno je više od 12.000 građevina, uključujući i više od 9.800 kuća.