Objavljeni rezultati konkursa za dodjelu stipendija |\nObjavljeni rezultati konkursa za dodjelu stipendija\n2013-02-04 | Filed underPrijedor,Vijesti iz BH gradova | Posted by admin\nGrad Prijedor je za školsku 2012/13. godinu dodijelio 97 novih stipendija, odnosno 47 studentskih i 50 stipendija za učenike srednjih škola. Vršilac dužnosti načelnika Odjeljenja za društvene djelatnosti Ljiljana Babić potvrdila je da je konkurs bio raspisan za 100 stipendija, ali da tri stipendije nisu dodijeljene jer nije bilo prijavljenih kandidata za dva mjesta studija fizike i jedno mjesto za studije njemačkog jezika.\n„Ukupno sada imamo 229 stipendista od koji su 132 stipendije ranije dodijeljene.Na konkurs koji je raspisan u novembru prošle godine prijavilo se 377 kandidata zainteresovanih za stipendiranje , od kojih je 320 ispunjavalo uslove konkursa“, kazala je Babićeva.\nOna je dodala da je bodovanje i rangiranje prijavljenih kandidata izvršeno prema Pravilniku o stipendiranju,a presudni kriterijumi su bili deficitarnost struke, uspjeh u studiranju ili učenju i socijalni status, a da su po prvi put u Pravilnik uvrštena i djeca bez oba roditelja.\nBudžetom grada za 2013.godinu su za stipendije predviđena sredstva u iznosu od 300 000 KM.Studentska stipendija iznosi 120, a učenička 70 KM.\nPosted by admin on 2013-02-04. Filed under Prijedor, Vijesti iz BH gradova. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Grad Zrenjanin - Otvoren 7. Međunarodni tekvondo kup ''Zrenjanin open'' (10 fotografija)\nPočetna / Otvoren 7. Međunarodni tekvondo kup ''Zrenjanin open'' (10 fotografija) /\nOtvoren 7. Međunarodni tekvondo kup ''Zrenjanin open'' (10 fotografija)\nKup „Zrenjanin OPEN“ se organizuje u svim kategorijama - pionira, kadeta, juniora i seniora, u muškoj i ženskoj konkurenciji, koji se nadmeću u formama, borbama, kik i visinskom razbijanju. Predstavnik organizatora takmičenja, Slaviša Perić iz Tekvondo kluba „Zrenjanin“ kaže da je ovo najmasovniji turnir do sada.


Izmene režima saobraćaja za praznike | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nIzmene režima saobraćaja za praznike\nZbog programa obeležavanja Đurđevdana, Dana grada, doći će do izmene režima stacionarnog saobraćaja na sledećim lokacijama:\nU periodu od 07 sati 04. maja do 10 sati 08. maja zabranjuje se dinamički i stacionarni saobraćaj na Trgu kod Krsta, odnosno u ul Kralja Petra I ( deo od Krsta do Višnjićeve ulice i deo gde se nalazi taksi stajalište).\nDana 06. maja zabraeno je parkiranje na Trgu Vojvode Radomira Putnika i u Višnjićevoj ulici (deo od Kralja Petra I do Lepeničkog bulevara) počev od 07 sati, zatim, u Kosovskoj ulici (deo parkinga kod Stare crkve) u periodu od 07 do 12 sati, kao i u ulici Vuka Karadžića u periodu od 07 do 13sati.\nTakođe, 6. maja počev od 18 sati zabranjeno je parkiranje na posebnom parkiralištu kod Skupštine Grada u ul. Save Kovačevića (zbog vatrometa sa zgrade Uprave grada Kragujevca u 22:30 sati.\nNa Đurđevdan je u periodu od 10 do 14 sati zabranjen ulazak, odnosno izlazak vozila sa posebnih parkirališta Trg Svetog Đorđa (parking kod Robne kuće) i Lepenički bulevar (kod brojeva 3,5,7 i 9), kao i sa opšteg parkirališta u ul.Srete Mladenovića.


Putovanje Holandija | Upoznajte Holandiju zemlju lala, klompi i vetrenjača\nNaslovna Putovanja Holandija\nPutovanje Holandija. Holandija je zemlja lala, klompi, piva, sira, vetrenjača, dijamanata, dvoraca, zemlje tolerancije i perfekcije… Ovo je najnaseljeniji deo starog kontinenta, ovo je deo Evrope koji se jednostavno mora videti i doživeti.Holandija je država u Zapadnoj Evropi i sa Belgijom i Luksemburgom čini tzv. Beneluks. Holandija nema jedinstven glavni grad. Sedište vlade i kralja se nalazi u Hagu, kao i većina ambasada, ali po ustavu vladar polaže zakletvu u Amsterdamu. Površine je 42.000 km2 sa 17 miliona stanovnika.\nDržava Holandija se sastoji iz 12 provincija dok izvorno ima samo dve provincije. Oko polovine teritorije Holandije se nalazi ispod jednog metra nadmorske visine, a oko četvrtine je ispod nivoa mora. Ove površine se od poplave brane sistemom kanala, čija je ukupna dužina veća od 3.000 km. Grad je poznat i po čuvenim muzejima Muzej Van Goga, Muzej lala, Rembrantov muzej,i drugi… Najbolji utisak o ovom prelepom i autentičnom gradu možete doživeti sa broda, krstareći amsterdamski kanalima.Zemlja lala, klompi, piva, sira, vetrenjača, dijamanata, dvoraca, zemlje tolerancije i perfekcije… Ovo je najnaseljeniji deo starog kontinenta, ovo je deo Evrope koji se jednostavno mora videti i doživeti.\nHolandija je država u Zapadnoj Evropi i sa Belgijom i Luksemburgom čini tzv. Beneluks. Holandija nema jedinstven glavni grad. Sedište vlade i kralja se nalazi u Hagu, kao i većina ambasada, ali po ustavu vladar polaže zakletvu u Amsterdamu.Površine je 42.000 km2 sa 17 miliona stanovnika.\nDržava Holandija se sastoji iz 12 provincija dok izvorno ima samo dve provincije. Oko polovine teritorije Holandije se nalazi ispod jednog metra nadmorske visine, a oko četvrtine je ispod nivoa mora. Ove površine se od poplave brane sistemom kanala, čija je ukupna dužina veća od 3.000 km. Grad je poznat i po čuvenim muzejima Muzej Van Goga, Muzej lala, Rembrantov muzej,i drugi… Najbolji utisak o ovom prelepom i autentičnom gradu možete doživeti sa broda, krstareći amsterdamski kanalima.\nPutujte u Amsterdam, Roterdam, Volendam, Hag, Sheveningem, …\nAmsterdam je najveći i najpoznatiji grad u Holandiji. Živopisni kanali su zaštitni znak ovog grada koji još nosi naziv “Severna Venecija”. Oblik grada definisan je kružnim vodenim kanalima. Amsterdam je grad koji očarava svojom slikovitom arhitekturom i brojnim znamenitostima. Pojedini delovi grada su proglašeni delom svetske kulturne baštine, pod zaštitom UNESCO-a.


Uhapšen Beograđanin sa lažnim novčanicama i marihuanom | Hronika | Novosti.rs\nD. N. | 17. oktobar 2019. 16:08 | Komentara: 0\nIlustracija Foto D. Novković\nPOŽAREVAC – Požarevačka policija uhapsila je B.B. (39) iz Beograda, dok će protiv osamnaestogodišnje devojke iz Vrbasa podneti krivičnu prijavu u redovnom postupku, zbog osnovane sumnje da su izvršili krivično delo falsifikovanje novca u saizvršilaštvu.\nPročitajte još: Otkriven arsenal oružja u Novom Sadu, policija pronašla i eksploziv\nOsumnjičenu je policija zatekla u centru Požarevca, dok je pokušavala falsifikovanom novčanicom od 2.000 dinara da plati kesicu kokica uličnom prodavcu. Kod B. B. pronađeno je šest falsifikovanih novčanica istog serijskog broja, takođe u apoenima od 2.000 dinara. U vozilu B. B, na zadnjem sedištu, pronađen je paketić sa manjom količinom marihuane, pa će protiv njega biti podneta krivična prijava i za neovlašćeno držanje opojnih droga. Po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Požarevcu, B.B. je određeno zadržavanje do 48 sati i on je, uz krivičnu prijavu, priveden tužiocu.\nDa, samo u velikim trgovinskim lancima 0%\nDa, imam svog "seljaka" 0%\nNe, kupujem tamo gde je jeftinije 0%


Drugi dan posete KiM Petković započeo u Berkovu obilaskom porodice Mašić | Radio Kosovska Mitrovica\n13. July, 2021 08:29 |\nDrugi dan posete Kosovu i Metohiji direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković započeo je u selu Berkovo, u opštini Klina, gde je obišao porodicu Borka Mašića.\nU Berkovu je trenutno 11 povratničkih domaćinstava, većinom su to staračka domaćinstva sa jednim ili dva člana. Porodica Mašić, koju je ovog jutra posetio direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković, je jedna od dve mlade porodice sa decom u ovom selu. Petković će u Berkovu razgovorati i sa meštanima o problemima sa kojima se suočavaju. Potom će u Vidanju razgovarati sa jedinom Srpkinjom, povratnicom u Djakovicu, Dragicom Gašić.


Izložba fotografija iz Prvog svjetskog rata i Vaskršnja akademija | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Izložba fotografija iz Prvog svjetskog rata i Vaskršnja akademija\nISTOČNO SARAJEVO – U Istočnom Sarajevu večeras je održan bogat vaskršnji program u okviru kojeg je u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo otvorena izložba fotografija iz Prvog svjetskog rata pod nazivom “Nemojte nas zaboraviti” i održana tradicionalna svečana Vaskršnja akademija sa zapaženim kulturno-umjetničkim programom.\nIzložbu oko 60 fotografija zvaničnog fotoreportera Vrhovne komande srpske vojske u Prvom svjetskom ratu Riste Marjanovića pod nazivom “Nemojte nas zaboraviti” zvanično je otvorio načelnik opštine Istočno Novo Sarajevo LJubiša Ćosić, koji je istakao da je ona podstrek i opomena da događaji iz prošlosti ne smiju nikada biti zaboravljeni.\n“Nemamo pravo da zaboravimo sve naše žrtve i stradanja na ovim prostorima”, rekao je Ćosić i istakao da saradnja institucija kulture ova dva grada pokazuje da Drina samo spaja dva dijela jednog tijela.\nAutor izložbe, istoričar i kustos Narodnog muzeja Šabac Branislav Stanković rekao je da je Marjanović jedan od najznačajnijih autora fotografije uopšte u 20. vijeku u Srbiji, koji je objektivom zabilježio sve najznačajnije događaje u Velikom ratu – od stradanja Šapca i Mačve, preko Cerske i Kolubarske bitke, prelazak preko planina Albanije, a potom borbe na Solunskom frontu i oslobađanje domovine Srbije.\nOn je naglasio da su fotografije, koje do 8. maja mogu da vide stanovnici Istočnog Sarajeva, 1916. godine bile u Parizu, a 1917. u Londonu i SAD.\n“Ova izložba prošle je godine bila postavljena u galeriji Srpske akademije nauka i umetnosti /SANU/ u Beogradu, gde ju je za mjesec dana videlo oko 20.000 ljudi, a prva destinacija nakon SANU je Istočno Sarajevo”, istakao je Stanković.\nIzložbu prati, kako je rekao Stanković, ozbiljan katalog na srpskom i engleskom jeziku.\nKustos i istoričar iz Muzeja grada Novog Sada Gordana Bulović napomenula je da su sastavni dio izložbe i oko 90 ratnih skica ratnog slikara Prve srpske armije Vase Škičevića.\nNakon otvaranja izložbe održana je tradicionalna svečana Vaskršnja akademija, u okviru koje su brojni posjetioci mogli da uživaju u horskim i crkvenim kompozicijama, tradicionalnim i etno pjesmama, prigodnim besjedama, recitacijama, epskom stvaralaštvu i folklornim koreografijama.\nIzložbu su pripremili Vojni muzej iz Beograda, Narodni muzej iz Šapca i Muzej grada Novog Sada.\nOrganizatori vaskršnjeg programa su opštinski odbori Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva “Prosvjeta” Istočna Ilidža i Istočno Novo Sarajevo, te Kulturni centar Istočno Novo Sarajevo.\nPrethodni članakJedno lice privedeno zbog izazivanja opšte opasnosti\nNaredni članakIzabran zvanični suvenir opštine


Udruženje invalida rada i invalidskih penzionera podelilo pakete svojim članovima u Prokuplju | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Paketi za invalide rada\nProkuplje 12.12.2019. Južna Srbija Info\nPredsednik Udruženja, Slobodan Čupić, u ime članova zahvalio se lokalnoj samoupravi koja je obezbedila sredstva za kupovinu paketa.\n-Od 2015. godine, pred Novu godinu, najugroženijim članovima delimo pakete sa osnovnim životnim namirnicama. I ove godine, kao i prethodnih, sredstva smo dobili od Grada Prokuplja, izjavio je on i dodao da ova organizacija, koja je formirana pre 45 godina, sada ima blizu 900 članova.\nProteklih dana, pojedinim bolesnim članovima sa malim primanjima, kupljeni su i lekovi. Sredstva za kupovinu lekova, obezbeđena su iz sopstvenih izvora.\nGovoreći o ovogodišnjem radu, Čupić je naglasio da su oni organizovali mnoge susrete sa srodnim organizacijama iz Knjaževca, Leskovca, Aleksinca, Trgovišta, Boljevca.\nAktiv žena Udruženja, proteklog meseca izrađivao je toplu odeću, koja će u najskorije vreme biti podeljena učenicima jedne prokupačke škole.\n-Sredstva za kupovinu repromaterijala, i ove godine dobili smo od Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, ističe Slobodan Čupić.\n# Prokuplje paketi sa hranom invalidi rada Udruženje invalida rada Prokuplje\nPomoć penzionerima u Prokuplju\nPorodični paketi za najugroženije\nŠirokopinijski internet u 20 niških naselja\nPreminulo još 18 osoba.\nOtvaren prelz Evzoni\nLeskovac Niš recept Skupština grada Niša policija Vranje Zoran Perišić Aleksinac Beograd investicije poplava Medijana gradska opština studenti SNS fudbal saobraćajna nezgoda Darko Bulatović Tržnica JP Klinički centar Niš Goran Cvetanović Preševo Aleksandar Vučić Niška Banja Pirot Klinički centar Kuršumlija Vladičin Han Prokuplje Vlada Republike Srbije SPC košarka Južna Srbija Info Gradina saobraćaj Dragana Sotirovski Koronavirus DS ubistvo Radnički FK Dom zdravlja


PFO - Public Finance Office - Aktuelni dodađaji\nKANCELARIJA ZA BUDŽETSKO I FINANSIJSKO POSLOVANJE 021/3000-307 064/122-08-74\nZapamti moje podatke\nDruštva sa ograničenom odgovornošću\nRegistrovana poljoprivredna gazdinstva\nPočetna / Informacije / Aktuelni dodađaji\n20-02-2019 admin Arhiva\nRevizije svrsishodnosti poslovanja – kako se troše javna sredstva u Srbiji\nJačanje kapaciteta i povećanje broja revizija svrsishodnosti predstavljaju strateško opredeljenje Državne revizorske institucije (DRI), rekao je juče predsednik DRI i generalni državni revizor dr Duško Pejović. On je na konferenciji „Kako revizije svrsishodnosti poslovanja utiču na rad korisnika javnih sredstava u Srbiji“, u hotelu Metropol u Beogradu, naglasio da će DRI ove godine objaviti 12 izveštaja o reviziji svrsishodnosti poslovanja, što je šest puta više u odnosu na 2018. godinu.\nNastavićemo da povećavamo broj obuka, revizora i tema u oblasti revizije svrsishodnosti, poručio je dr Pejović i dodao da će ove revizije dati građanima preko potrebne informacije gde je uložen njihov novac i da li je usluga koju su dobili za taj novac kvalitetna.\nSprovođenjem revizija svrsishodnosti iniciramo promene u sistemu, menjamo uzroke koji dovode do nepravilnosti, utičemo na transparentnost javnih sredstava i utičemo na povećanje odgovornosti u javnom sektoru, rekao je dr Pejović.\nPo njegovim rečima, vršeći reviziju, DRI je u poziciji da sagleda poslovanje celokupnog javnog sektora, odnosno može da uoči sistemske probleme u društvu.\nUz tehničku podršku projekta „Unapređenje finansijske odgovornosti u institucijama Republike Srbije kroz eksterne revizije” uspeli smo, na osnovu analiza, da ocenimo efekte dve revizije svrsishodnosti koje smo ranije sproveli, rekao je dr Pejović. On je dodao da je DRI prošle nedelje, takođe uz podršku projekta, održala tri konferencije izvan Beograda na kojima je akademskoj zajednici, organizacijama civilnog društva i medijima predstavila nalaze dva izveštaja o reviziji svrsishodnosti koje je sprovela tokom 2018. godine.\nInstitucija za potrebe društva nikad nije bila važnija, poručio je dr Pejović.\nPredsednica Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava Narodne skupštine dr Aleksandra Tomić je naglasila da će izveštaji o reviziji svrsishodnosti koje DRI bude objavila predstavljati dragoceni rad za članove Odbora. Ona je dodala da se ovom vrstom revizije poštuju i zahtevi neophodni za pristupanje Evropskoj uniji.\nŽelimo da obavestimo javnost o svim problemima u društvu, kao i o rešavanju problema građana, poručila je dr Tomić. Ona je najavila da će tokom 2019. godine, DRI i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, održati tri javna slušanja izvan Beograda, u vezi sa nalazima izveštaja o reviziji.\nOdlazimo u jedinice lokalne samouprave širom Srbije i pod lupom medija, građana, javnosti slušamo o nalazima iz izveštaja o reviziji, što je za nas od izuzetnog značaja, rekla je dr Tomić.\nMinistarka pravde Nela Kuburović rekla je da je to ministarstvo u potpunosti ispoštovalo preporuke DRI kada je reč o reviziji svrsishodnosti poslovanja na temu „Opravdanost formiranja komisija i drugih stalnih i privremenih radnih tela u javnom sektoru“.\nU poslednje tri godine dosta toga smo uradili da unapredimo rad komisija i da transparentno predstavimo njihov rad naročito kada je reč o komisijama gde članovi dobijaju određenu naknadu za angažovanje, rekla je Kuburović.\nPo njenim rečima, zahvaljući reviziji, ne samo da je unapređen rad komisija, već je formirana i aplikacija pomoću koje se vodi evidencija svih komisija i omogućava lakše sastavljanje izveštaja o radu i koja takođe sadrži sve podatke koji se odnose na zakonski osnov, sastav i način izbora članova komisija.\nOna je navela da proces kako se troše sredstva građana treba da bude transparentan i da finansijska odgovornost i transparentnost imaju sve veći značaj u borbi protiv korupcije. Mi smo to prepoznali i revidiranim Akcionim planom za Poglavlje 23 gde je finansijska kontrola istaknuta kao jedan od najvažnijih korektivnih mehanizama, istakla je Kuburović.\nMinistarstvo pravde će uvek biti na raspolaganju DRI kako bi zajedno radili na unapređenju transparentnosti i odgovornosti, poručila je Kuburović.\nZamenica ambasadora Ujedinjenog Kraljevstva u Srbiji Trejsi Galager je naglasila da je važno da rezultati revizija koje DRI sprovede stignu do svih koji donose odluke u državi radi uspostavljanja veće finansijske odgovornosti. Ona je dodala da je važno što će biti povećan broj revizija svrsishodnosti, kao i što će se prvi put raditi ove revizije u IT sektoru.\nAmbasada Velike Britanije i Vlada Ujedinjenog Kraljevstva su, od 2015. godine, kroz Fond dobre uprave, kao pomoć u reformama odobrili za Srbiju 16,5 miliona evra. Taj trend ćemo nastaviti jer ove godine planiramo da u Srbiji realizujemo projekte u vrednosti od šest miliona evra, rekla je Galager.\nEkspert za reviziju svrsishodnosti i nekadašnji revizor u Nacionalnoj kancelariji za reviziju Ujedinjenog Kraljevstva, Dejvid Goldsvorti je naglasio da izveštaji o reviziji svrsishodnosti poslovanja koje DRI izrađuje nemaju samo finansijski efekat, već su korisne i za unapređenje procedura za upravljanje javnim sredstvima.\nAko DRI bude davala preporuke važnim institucijama, i promene će biti veće, poručio je Goldsvorti i dodao da je ponekad, za sagledavanje efekata ove vrste revizije, potrebno je da prođe dve do tri godine, pa i pet godina.\nPo njegovim rečima, veoma je bitno da preporuke koje DRI upućuje budu jasne i da se tačno zna kome su upućene.\nSmatram da je veoma važno za kredibilitet DRI da prikazuje uticaj svog rada i da osluškuje koje su potrebe i prioriteti Vlade pri donošenju godišnjeg programa revizije, rekao je Goldsvorti. On je dodao da revizije svrsishodnosti donose mnogo veće uštede nego što su troškovi poslovanja vrhovne revizorske institucije. Svake godine, Nacionalna kancelarija za reviziju Ujedinjenog Kraljevstva utvrdi uštede koje su 11 puta veće od njenog godišnjeg budžeta.\nViši savetnik u reviziji, Goran Čabarkapa, predstavio je efekte revizije svrsishodnosti poslovanja na temu „Opravdanost formiranja komisija i drugih stalnih i privremenih radnih tela u javnom sektoru“.\nU analizi rezultata ove revizije DRI je ustanovila da je došlo do smanjenja bruto naknada isplaćenih članovima komisija i drugih radnih tela i drugih radnih tela sa 378 miliona dinara u 2014. godini, na 350 miliona dinara u 2017. godini, iako prevashodni cilj revizije nije bio usmeren na finansijske aspekte poslovanja subjekata revizije, rekao je Čabarkapa. Po njegovim rečima, mnogo značajniji efekat revizije bio je u činjenici da su uZakon o budžetu Republike Srbije, počev od 2017. godine, kao i u Uputstvu za izradu budžeta integrisane sve preporuke ove revizije svrsishodnosti poslovanja. Time je preporuka data pojedinačnim subjektima revizije preneta i na druge budžetske korisnike u Srbiji, što govori o uticaju ove revizije na javni sektor.\nEfekte revizije svrsishodnosti objavljene u oktobru 2017. godine na temu „Efikasnost i ekonomičnost primene pregovaračkog postupka bez objavljivanja poziva za podnošenje ponuda“, predstavila je Nada Tošić, viši savetnik u reviziji.\nAnaliza je pokazala da su subjekti revizije tokom i nakon sprovedene revizije značajno smanjili, a u nekim slučajevima i prestali da koriste ovaj postupak nabavke. Na osnovu podataka dobijenih od subjekata revizije, ukupna vrednost nabavki korišćenjem ovog postupka kod subjekata revizije je smanjena za 92 odsto, iako je ukupna vrednost svih nabavki kod ovih subjekata uvećana zapet odsto, rekla je Tošić.\nŠef Odseka za internu reviziju u Ministarstvu pravde, Snežana Netković, naglasila je da je sprovođenje revizije svrsishodnosti u ovom ministarstvu predstavljala pomoći podršku zaposlenima u njenoj službi. Tokom revizije, vrlo smo blisko sarađivali sa DRI i razumeli važnost preporuka, čijem smo sprovođenju pristupili još tokom revizije, istakla je Netković.\nJučerašnja konferencija predstavlja završni događaj na projektu tehničke podrške „Unapređenje finansijske odgovornosti u institucijama Republike Srbije kroz eksterne revizije” u okviru programa Fonda za dobru upravu, kojim je Vlada Ujedinjenog Kraljevstva podržala Državnu revizorsku instituciju. Cilj projekta je da, između ostalog, kroz unapređenje metodologije koju Državna revizorska institucija koristi u praćenju sprovođenja preporuka revizija svrsishodnosti poslovanja i unapređenje komunikacije sa svim zainteresovanim strana stvori preduslove za bolje prihvatanje i sprovođenje preporuka Državne revizorske institucije, datih u izveštajima o reviziji svrsishodnosti poslovanja.\nPodrška reformi javnih finansija na lokalu\n14-05-2019 | Korisnici javnih sredstava masovno zaobilaze internu reviziju\n24-04-2019 | APR: Profitabilno poslovali skoro svi sektori - ne i poljoprivreda\n19-04-2019 | Efekti revizije svrsishodnosti poslovanja i doprinos ekonomičnom i efikasnom upravljanju javnim sredstvima\n16-04-2019 | Objavljen Godišnji bilten finansijskih izveštaja za 2018. godinu\nPublic Finance Office\n© 2015 Public Finance Office All Rights Reserved.


» Predao se policiji ucenjivač Sindi Kraford\nPredao se policiji ucenjivač Sindi Kraford\nSindi Kraford konačno može da odahne, fotografije „mučenja“ njene ćerke neće biti objavljene jer se ucenjivač predao policiji.\nNemački državljanin Edis Kajalar(26)\nje pokušao da iznudi 100.000 dolara od Sindi Kroford i njenog muža Rendija Gerbera u zamenu za neobjavljivanje fotografija njihove ćerke.\nMeđutim, bivša američka manekenka je odbila da plati otkup, a protiv Kajalara je u SAD podignuta optužnica za iznudu i ako bude osuđen mogao bi da provede do dve godine u zatvoru. Olakšavajuća okolnost biće mu to što se predao policiji.\nNemac je bivšu manekenku i njenog muža ucenjivao zbog snimaka na kojima je njihova ćerka sedi vezana za stolicu u majicu kratkih rukava i šorcu. Sve je to zabeležila bivša dadilja tada sedmogodišnje devojčice.\nPrema sudskim dokumentima, devojčica je roditeljima, koji nisu znali za postojanje snimaka, rekla da ju je dadilja fotografisala tokom igre „policajca i lopova“.\nKajalar je, navodno, uzeo snimke od dadilje i u više navrata pokušao da iznudi novac od Sindi Kraford i njenog muža pod pretnjom da će sav materijal predati medijima. Protiv dadilje, čije ime nije objavljeno, za sada nije podignuta optužnica.\nSlavna manekenka se nakon razvoda od Ričarda Gira 1995. godine, posle tri godine udala za Gerbera sa kojim ima dvoje dece.\nTagovi: [ ćerka, Sindi Kraford, ucenjivač, uhapšen ]\nNema komentara na “Predao se policiji ucenjivač Sindi Kraford”\n« Farma: Cakana proslavila rođendan!\nAdriana Čortan skoro kupila stan! »


Danas je godišnjica velikog požara koji je uništio prostorije RTPV - pljevlja - pv informer - Pljevlja\nPV Informer | objavljeno: 22.05.19 | izvor: tvpljevlja.me\nDanas se navršilo godinu dana od velikog požara koji je u potpunosti uništio prostorije RTPV i načinio veliku materijalnu štetu na zgradi.\nKada je prije tačno godinu dana u jutarnjim satima odjeknula vijest da je veliki požar zahvatio zgradu društvenih dijelatnosti i prostorije RTPV koje su se nalazile u njoj, malo ko je ostao ravnodušan. Požar koji je za pljevaljske prilike bio jedan od najvećih ikad u gradskom jezgru, u momentu je odnio kompletnu imovinu RTPV od arhive, opreme, studija pa sve do radnih knjižica i amdinstrativnih papira. Na svu sreću, odlična intervencija Službe zaštite i spasavanja spriječila je širenje vatre a ljudskih žrtava niti eventualnih povrijeda vatrogasaca nije bilo.\nU tim mjesecima RTPV bio je na ivici opstanka a požar je, činilo se, bio poslednji i završni čin. Ipak uslijedila je nevjerovatna solidarnost pa je ovaj medij, kao Feniks iz pepela, ponovo počeo da radi i emituje program. Već sjutradan u Akademskom centru održan je sastanak sa predsjednikom opštine Pljevlja Mirkom Đačićem, na kojem je jasno rečeno da RTPV mora da postoji i da građani Pljevalja to zaslužuju. Sve informacije tada su se postavljale na portal TVPLJEVLJA.ME dok je malo kasnije počelo i emitovanje Hronike Pljevalja na A1 televiziji. Pored toga novinarski desk je uredno i svakodnevno slao priloge drugim redakcijama koje su ih emitovale pa blagovremeno informisanje RTPV o svim važnim dešavanjima u gradu nije izostalo ni u tim za Televiziju Pljevlja teškim danima.\nPored opštine Pljevlja pomoć je pružila i Vlada CG i mnogobrojne državne i lokalne institucije. Zatim veliki privredni subjekti, državni mediji, uspješne kompanije, mala i srednja preduzeća, privatnici, pojedinci i mnogi drugi a održano je i donatosrko veče u Milet bašti sa ciljem prikupljanja sredstava za obnovu RTPV.\nMalo po malo nakon tačno godinu dana, RTPV se vratila staroj programskoj šemi sa kompletno novom i savremenom televizijskom tehnologijom. Visok nivo kvaliteta slike i tona, odliično opremljen i televizijski i radijski studio, uz mnogo drugih mogućnosti, samo su neke od karakteristika koje sada krase jednu od najsavremenijih lokalnih TV stanica u Crnoj Gori pa i regionu.\nDakle svakodnevno pored Hronike Pljevalja i Jutarnjeg programa Pljevljaci mogu pratiti detaljne priče i razne emisjie o pljevaljskom životu, lokalnoj samoupravi, pljevaljskom sportu i kulturi, uspješnim Pljevljacima, pljevaljskoj mladosti odnosno školski program i program za djecu predškolskog uzrasta. Tu su i emisije otvorenog tipa u kojim stručnjaci i pojedinci iz raznih društvenih oblasti mogu debatovati o važnim i krucijalnim temama za ovaj grad koji polako ali sigurno svi napuštaju. RTPV takođe često prati i uspješne Pljevljake koji stvaraju van svog rodnog grada a vrlo bitan segment u programu RTPV je i pljevaljsko selo i poljoprivreda.\nProblema ima i dalje ali ono što je najbitnije postavljena je vrlo dobra platforma za kvalitetan i normalan rad RTPV.\nU ovom kratkom osvrtu na godinu dana od požara koji je uništio prostorije RTPV, treba apsolutno uputiti iskrenu i veliku zahvalnost svim ljudima koji su pomogli. Bez te podrške RTPV danas ne bi postojala.\nU narednim danima i emisijama još ćemo govoriti o godišnjici rada RTPV u novim prostorijama i sa savremenom tehnologijom.\nMjesec dana: 548389


Nadal ponovo o uslovima na Roland Garrosu: Nikako mi ne idu u korist, sve je potpuno drugačije Rekorder po broju titula na Roland Garrosu, Španac Rafael Nadal, ponovo se oglasio oko loših uvjeta za igranje na ovogodišnjem izdanju francuskog Grand Slam turnira.\n29. 09. 2020. u 13:21 Face.ba


Prag - Mladost Travel\nVi ste ovde: NaslovnaPutovanjaMetropolePrag\nPrag (ceš. Praha, nem. Prag) je glavni i najveci grad Ceške. Nalazi se na reci Vltavi, i ima oko 1,2 miliona stanovnika.Prag spada u najocuvanije velike gradove Evrope, pa je danas njegovo prostano istorijsko jezgro pod zaštitom UNESKOa.\nGrad je zbog svog bogatstva poznat i pod nadimkom " Zlatni Prag " . Naziv grada je staroslovenskog porekla i znaci gaz, mesto za prelaz. U današnjem ceškom jeziku ovo bi bila rec práh. Ovaj naziv bi po predanju bio vezan za gaz preko reke Vltave, medutim dokaza za ovu tvrdnju nema. Stoga se danas naziv grada više vezuje za naziv brda na kome podignut Praški grad (zamak), koji se na ceškom izgovara na praze. Po drugom predanju, kada je princeza Libuše, koja je živela na brdu Višehrad (deo Praga), pala u trans, pokazala je prema brdu Hradcani, i rekla kako vidi grad cija ce slava dosegnuti do zvezda. Rekla je svojim ljudima da idu tamo i da ce tamo pronaci coveka koji upravo delje prag za svoju kucu, i da po tome treba da daju naziv gradu. Na ceškom, rec prag je ženskog roda (Praha), pa otuda i naziv " Majka svih gradova " .\nGrad Prag se nalazi u "srcu" Evrope, podjednako udaljen od svih njenih granica. On je, takode, u centralnom delu istorijske zemlje Bohemske, koja cini 2/3 današnje Ceške Republike (zapadni i središnji deo). Od Brna, drugog po velicini grada u državi, Prag je udaljen 210 km severozapadno. Najbliži glavni gradovi su Bec (320 km), Bratislava (330 km) i Berlin (350 km).\nPrag je smešten u središnjem delu Srednjeceškog pobrda. Grad se obrazovao na nizu devet brda oko okuke reke Vltave - Letna, Vitkov, Opiš, Vetrov, Skalka, Emauzi, Višehrad, Karlov i Petrin. Nadmorska visina grada je od 170 do 400 metara, s tim što se gradsko jezgro nalazi na oko 200 metara.\nVeci deo grada leži u dolini reke Vltave, dok je ostatak u dolinama 9 malih pritoka. Prag je osnovan u IX veku po dolasku Slovena u Cešku, tacnije 880. godine osnivanjem Praškog grada. Ubrzo je grad postao sedište njenih kraljeva iz loze Pšemislovica, od kojih ce neki dostici carski položaj u izbornom Svetom rimskom carstvu. Na taj nacin, Prag je u nekim periodima bio prestonica celog carstva.Grad je dostigao svoj vrhunac u vreme vladavine Karla IV, koji je izgradio Karlov most, Katedralu Svetog Vida, prvu goticku katedralu u Centralnoj Evropi, u aprilu 1348. godine osnovao je Karlov univerzitet, jedan od prvih univerziteta severno od Alpa, i proširio grad ka istoku i jugu. Dana 3. aprila 1347. godine, potpisao je dekret o najvecem srednjevekovnom urbanistickom poduhvatu u Evropi, koji ce promeniti demografsku sliku Praga. Odlucio je da ujedini razna naselja i stvori „Novi grad“. Ovaj grad je nastao na okuci reke Vltave, zašticen tvrdavama Starog grada, sa geometrijski projektovanim ulicama. Godine 1355. godine, Prag je postao prestonica Carstva. Poslednje godine vladavine Karla IV, 1378. godine, Prag je imao 40.000 stanovnika i bio jedan od najvecih gradova tadašnje Evrope.\nKao jedan od najstarijih, najvecih i najlepših gradova u srednjoj Evropi, koji je pošteden od razaranja u Drugom svetskom ratu, Prag je danas prvorazredno turisticko odredište. Arhitektura Praga je raznovrsna, od romanicke, goticke, renesansne, barokne, rokoko, klasicisticke, ampir arhitekture, do pravaca 20. veka secesije i kubizma.\nKroz istoriju grad je dobijao mnoge epitete, kao Praga totius Bohemiae domina (Prag, gospodarica Ceške), Praga mater urbium (Prag, majka svih gradova), ili Praga caput regni (Prag, glava imperije - misli sa na Sveto rimsko carstvo). Car Svetog rimskog carstva Karlo IV nazvao je Prag „zlatni grad“. Od 19. veka zovu ga i „grad stotinu tornjeva“, iako ih u gradu ima cak 550. Vekovima Prag je bio multietnicki grad, sa ceškim, nemackim i jevrejskim stanovništvom. Posle nemacke okupacije u Drugom svetskom ratu (1939.) g., velika vecina jevreja je nestala u holokaustu. Gradani kojima je nemacki jezik bio maternji, a koji su predstavljali vecinu do 19. veka, proterani su posle rata.\nU gradu Pragu živi 1.237.893 stanovnika (11,4% stanovništva države). Vecina stanuje u brojnim gradskim naseljima na ivicama gradskog podrucja. Istorijsko jezgro grada ima oko 40.000 žitelja. Iz statistickih podataka se može zakljuciti da dodatnih 300.000 radi u Pragu, iako nisu upisani kao stanovnici.\nZnacajan istorijski obrt koji je doneo nadu u bolju buducnost Praga je bila “plišana revolucija”, koja je pocela 17. novembra 1989. godine demonstracijama na Vaclavskim namjestima i dovela do slobodnih parlamentarnih i lokalnih izbora u leto i jesen 1990. godine. Posle razdvajanja Cehoslovacke, 1. januara 1993. godine Prag je postao glavni grad Ceške republike, koja od tada doživljava intenzivan ekonomski razvoj.\nKao kulturno i privredno središte Ceške, Prag je privlacio mnoge cuvene umetnike i naucnike, kao: Jana Husa, Franca Kafku, Bohumila Hrabala, Volfganga Amadeusa Mocarta, Antonjina Dvoržaka, Vaclava Havela, Alberta Ajnštajna.\nNajvece turisticke znamenitosti u Pragu danas su : Stari grad , Staromjetske namjesti (Starogradski trg) , Vaclavske namjesti ( Trg Sv. Vaclava - glavni trg i ulica ) , Praški hrad (Hradcani) sa Katedralom Sv. Vida (14. vek), Karlov most , Jevrejska cetvrt , Lenonov zid , Astronomski sat u Pragu , Narodni muzej i druge .\nViše iz ove kategorije « Moskva\tRim »


KAD ČESTITKA PREĐE U PRETNjU Predsednik SAD Džo Bajden, u čestitci Dana državnosti predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, umesto uobičajenog izražavanja prigodnih želja povodom značajnog praznika, prijateljskoj zemlji ispostavlja uvredljive političke poruke, tražeći od Srbije da pristane na odricanje od dela svoje teritorije. Pokušali su to pre dve decenije ilegalnim oružanim intervencionizmom, koji se okončao odbranom […]\nU vreme zaoštrenih protivurečnosti savremenog sveta, dodatno iskomplikovanih pandemijom Kovid-19, svet hegemonističkog sistema ne odustaje od pokušaja ozakonjenja nasilnog oduzimanja državnih teritorija od pojedinih zemalja i naroda. Ceremonija uspostavljanja diplomatskih odnosa Izraela i ilegalne tvorevine Kosovo, završena je otkrivanjem ploče koja će biti postavljena na ulazu u buduću Ambasadu Kosova u Jerusalimu. Kosovo će biti […]


Nikol Torn na Instagramu SLIKE i VIDEO | Zabava | Zvezde i tračevi\n23. septembar, 14:26\nEvo, vi kažite! (FOTO, VIDEO) 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n14.12.2018. / 05:56\nDanas predstavljamo samo jednu u moru Instagram lepotica, koje su tu da oduševljavaju pratioce i uvaljuju proizvode, uglavnom za vitku liniju, na svojim nalozima.\nOna se zove Nikol Torn, dolazi iz Australije i izgleda savršeno. Doduše, dodali bismo - zavisno iz kog ugla je gledate.\nI ona je Plejboj zečica FOTO\nNikol je atraktivna brineta koja se ne libi da objavi sliku u donjem vešu. Onda još jednu i još jednu... slikala se i za Plejboj i tako pridobila još više pratilaca. Ipak, na stranu atraktivne slike u izazovnim kompletićima - ukoliko je "u glavu pogledate" videćete da je radila nos i jagodice i pumpala usne i uspela da zaliči na plastičnu lutku.\nLayering up that glow ✨✨ @iconic.london If you want a sneaky discount off their website - NICOLE15 #iconiclondon #glow #shimmer #beach\nA post shared by Nicole Thorne (@nicolethorne) on Jul 20, 2018 at 6:29pm PDT\nA post shared by Nicole Thorne (@nicolethorne) on Jul 12, 2018 at 1:59am PDT\nIronic ⚡@alexa.holden #t #earrings\nA post shared by Nicole Thorne (@nicolethorne) on Apr 20, 2018 at 3:05am PDT\nlepotice instagram manekenke australija silikoni\n14.12.2018. / 09:13\nPlus obrve plus grudi a ljudi danas toliko aplikacija sa kojina fotke mogu da nas izduže devojke sređuju stomslak struk rašire ramena dodaju obline bla bla uživo malo ko izgleda kao na fotkama..jos fali i ova imamo i naše\n14.12.2018. / 09:03\nDa li neko zna dal zvecka ova ko svaka plasticna igracka kad je prodrmas???\n14.12.2018. / 08:32


Vulin: KFOR je naš partner, a ne Kosovska policija | Radio Kosovska Mitrovica\nVulin: KFOR je naš partner, a ne Kosovska policija\n8. January, 2021 13:04 |\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin u intervjuu za Kosovo Onlajn istakao je da je KFOR partner Srbije, a ne Kosovska policija, koja “za nas ne postoji”.\n“Kosovska policija nije naš partner, za nas kosovska policija ne postoji. Kosovo nije država, to je teritorija pod privremenom upravom UN u skladu sa rezolucjom 1244 i to je sve. KFOR je naš partner. Kada KFOR i Euleks zanemare svoju ulogu, onda imamo ozbiljan problem. Ako se omogućava šverc narkotika, to podjednako pogađa sve. To je sve ozbiljan problem i tu međunarodna zajednica mora da pokaže i ulaže mnogo više napora i volje, a ne da nas primorava da sarađujemo s Kosovskom policijom”, smatra Vulin.\nKako je rekao, odgovornost je na međunarodnoj zajednici da obezbedi da ljudi koji žive na tom prostoru žive u miru i u skladu s poštovanjem zakona i ističe da najveći broj narko klanova dolazi sa prostora KiM, što je veći problem u Evropi nego u centralnoj Srbiji.\nVulin ocenjuje da je najveća bezbednosna pretnja ne samo za Srbiju, već za čitav Balkan pokušaji stvaranja “velike Albanije”, gde ne može da strada samo Srbija, već i delovi Severne Makedonije, Crne Gore, delovi Grčke.\nGovoreći o predstojećim izborima na KiM i njihovom eventualnom uticaju na dijalog Beograda i Prištine, Vulin kaže da je i političarima u Prištini jasno da dijalog nije doveo do priznavanja njihove lažne države.\n“Osam godina sam slušao da će (predsednik) Aleksandar Vučić priznati lažnu državu Kosovo i, kao što vidite, nije. Ne samo da je nije priznao, nego su albanski političari rekli da ih je dijalog omeo u stvaranju njihove državnosti i sprečio ih da budu članovi brojnih međunarodnih organizacija. Jednostavno nije im dozvolio da urade to što su želeli”, rekao je Vulin.\nVulin smatra da će Priština učiniti sve da se istina o zločinima OVK ne sazna, jer onda neće moći da pričaju o sebi kao o žrtvama.\nVulin izjavio je danas da su u Kopnenoj zoni bezbednosti na jugu centralne Srbije najveći problem naoružane bande šumokradica, koje upadaju sa prostora Kosova i često pucaju na srpske snage bezbednosti.\n“Uvek su opremljeni, naoružani i očigledno je da su to organizovane kriminalne bande. Kfor nam u tome nimalo ne pomaže. On smatra da to nije njegova odgovornost, a kosovska policija se više ponaša kao saveznik nego kao neko ko bi trebalo da ih sprečava da vrše takva krivična dela. Mi se naravno suprotstavljamo, tamo gde možemo mi ih uhapsimo”, rekao je Vulin u intervjuu za Kosovo onlajn.\nPrema njegovim rečima, to nije samo problem krađe šume, jer tamo gde prođu šumokradice, kako na naglasio, tamo mogu da prođu i šverceri droge, oružja, ljudi i ko zna čega drugog.\nVulin je kazao da su pripadnici bezbednosti opremljeni po najvišim standardima, imaju novu balističku opremu, nova vozila, nove uniforme, termoviziju, sve što im je potrebno da rade svoj posao.


User experience savjeti (TRI NAČINA DA ZADRŽITE POSJETIOCE DUŽE NA VAŠEM WEB SAJTU) - Moja Digitalna Akademija\nU svakom momentu u kojem želimo postići da neko učini nešto sa svrhom ostvarenja našeg cilja – mi se u suštini bavimo određenom vrstom prodaje. Shodno tome, kada govorimo o zadržavanju posjetilaca na našem web sajtu, mi zapravo želimo prodati priču svog sajta korisniku.\nU zavisnosti od djelatnosti kojom se bavimo postoje različiti faktori na koje bismo trebali obratiti pažnju. Univerzalni faktori su najvažniji faktori i oni postoje u svakoj vrsti prodaje. U ovom tekstu ćemo govoriti upravo o tim bitnim, univerzalnim faktorima koji utiču na korisničko iskustvo, a to su:\nUser experience savjeti – tri faktora koji utiču na korisničko iskustvo na web sajtu\nUser experience savjeti – faktor broj 1\nLjudi su vizuelni tipovi koji mnoge stvari kupuju na osnovu izgleda. Ukoliko im ponudite bilo koja dva proizvoda sa istom svrhom i istom cijenom – uvijek će prije poželjeti onaj koji ljepše izgleda. Upravo zbog toga je izgled sajta veoma bitan. U moru pokušaja da se postigne nešto inovativnog izgleda dolazimo do šarenila i kiča, a samo se trebamo sjetiti one dobre stare izreke “manje je više.”\nPreviše različitih boja, fontova, fotografija i naglašenih elemenata mogu stranicu učiniti odbojnom, konfuznom i neprofesionalnom. Selekcija boja je najvažnijia vizuelna odluka, jer kada jednom odaberete boje vašeg sajta nije poželjno da ih mjenjate.\nKod odabira boja potrebno je voditi računa o tome:\nDa ne koristimo previše boja. Preporuka je ne više od dvije, maksimalno tri boje. Mnogi dobro poznati sajtovi čak koriste samo jednu boju.\nDa kombinujemo boje koje idu dobro zajedno ili da se odlučimo za više nijansi jedne boje.\nDa biramo boje u skladu sa djelatnošću kojom se bavimo. Npr. ukoliko imamo stranicu vezanu za automobile razumno je da ćemo izbjegavati roze boju.\nKako odabrana boja djeluje na posmatrača i koju poruku ona prenosi?\nPLAVA se smatra bojom poslovnog svjeta i djeluje umirujuće na posmatrača.\nŽUTA je najteža boja za ljudsko oko i previše žute može izazvati glavobolju i mučninu, ali isto tako povećava koncentraciju.\nCRVENA je najmoćnija boja koja više od bilo koje druge boje privlači pažnju i previše crvene može djelovati uznemirujuće. Upravo zbog njene jačine crvena je idealna za isticanje pojedinih detalja na koje želimo skrenuti pažnju.\nLJUBIČASTA je boja koja se rijetko pojavljuje u prirodi. Ona je najneutralnija osnovna boja koja budi najmanje emocija, ali je podsvjesno postala simbol luksuza, bogatstva i moći.\nZELENA je najlakša boja za oči i djeluje umirujuće. Po pravilu ona nas asocira na prirodu i dobro ju je kombinovati sa bojama koje vidimo u prirodi, posebno sa smeđim tonovima.\nNARANDŽASTA je boja koja u zavisnosti od nijanse može da privlači pažnju ili da bude gotovo neutralna. Poput žute, može se kombinovati sa sivim tonovima ili pastelnim bojama.\nKod odabira fotografija potrebno je voditi računa o tome:\nDa su fotografije kvalitetne i ugodne oku, a ipak prilagođene na način da ne narušavaju brzinu učitavanja stranice. Tu je preporuka da se fotografije učitavaju u JPEG ili PNG formatu razumne rezolucije (standardna širina 1000 piksela).\nDa ne sadrže previše elemenata koji rasipaju pažnju.\nUkoliko fotografije sadrže lica, da su to lica prilagođena našem tržištu ili realne fotke pravih korisnika. Sa licima trebamo biti oprezni jer ona izuzetno privlače pažnju, te ukoliko ne želimo skrenuti pažnju sa određenog sadržaja potrebno je izbjegavati lica na pozadinskim slikama.\nDa fotografije imaju određenu poveznicu sa našom djelatnošću, nazivom, simbolom, logotipom i slično.\nKod odabira fontova potrebno je voditi računa o tome:\nDa ne koristimo previše različitih fontova, jer na taj način narušavamo brzinu učitavanja stranice. Sa tog aspekta bi bilo idealno da koristimo jedan font.\nDa biramo fontove koji su komplementarni (ukoliko koristimo više od jednog fonta).\nDa biramo fontove u skladu sa našom djelatnošću. Npr. ukoliko vodimo stranicu za pravnu pomoć potrebno je da odaberemo neki font koji izgleda ozbiljno i poslovno.\nUser experience savjeti – faktor broj 2\nLična preporuka je najjači marketinški alat svakog zanata. Kada govorimo o digitalnom marketingu lična preporuka su naše ocjene i komentari korisnika. Većina posjetilaca naše stranice će imati više povjerenja u naš proizvod ili uslugu ukoliko im pružimo mogućnost da vide realne fotografije i komentare naših zadovoljnih korisnika. Pozitivna iskustva drugih pomažu pri donošenju odluke.\nUkoliko želite imati komentare korisnika na vašoj web stranici trebate imati na umu da će se tek nekolicina njih samostalno odlučiti da napiše komentar i preporuči vas, posebno ukoliko nema prethodnih preporuka. Izbjegavajte lažne komentare i preporuke jer sa njima samo postižete kontra efekat.\nDa biste dobili preporuke potrebno je da ih tražite.\nKada imate stalne korisnike vaših usluga ili proizvoda oni će vam rado izaći u susret i napisati svoje mišljenje, samo ih trebate zamoliti da to urade. Zamolite ih svakog pojedinačno, pošaljite im personalizovanu poruku jer će se na taj način osjećati posebno, te će dobiti utisak da vam je baš njihov komentar veoma bitan i veće su šanse da će pristati na vašu molbu. Ukoliko im se obratite kolektivno možete ostvariti određen rezultat, ali će u tom slučaju sigurno biti manje efektan.\nPored stalnih korisnika, kojih u zavisnosti od načina poslovanja imamo ili nemamo, preporuke možemo dobiti i od ostalih korisnika.\nKada je ova vrsta preporuke u pitanju moramo biti oprezni prvenstveno jer ne znamo da li je korisnik zadovoljan ili ne. S druge strane potrebno je da pogodimo pravi trenutak u kom su oni raspoloženi da pišu komentare i tada ih zamolimo za uslugu. Da bismo postigli što bolji rezultat potrebno je da imamo pod kontrolom ove dvije stvari na način da budemo korak ispred njih. To ostvarujemo tako što svaki prodajni razgovor završavamo sa magičnom rečenicom tipa: “Molimo Vas da nam javite kada proizvod stigne, da li je dostava bila na vrijeme, da li je sve u redu i da li ste zadovoljni?” (prilagoditi u zavisnosti od djelatnosti).\nNa ovu molbu kupci gotovo uvijek odgovaraju odmah po prijemu proizvoda ili usluge i na taj način vi dobijate priliku da utvrdite da li su zadovoljni ili ne. Ako su zadovoljni sami će vam to napisati i to je idealan momenat da ih zamolite da vam napišu preporuku na stranici. To je pravi trenutak u kom su oni još uvijek pod utiskom svoje nove kupovine i voljni su da podijele svoje mišljenje javno.\nČak i u slučaju da se ne jave možete im se obratiti sa upitom tipa: “Izvinite na smetnji, samo da provjerim sa Vama da li je paket uredno dostavljen?”, to je pitanje na kom vam niko neće zamjeriti i na koje ćete uvijek dobiti odgovor zajedno sa utiskom o proizvodu.\nUser experience savjeti – faktor broj 3\nU momentu kada imamo potrebu za nekim proizvodom kupujemo onaj koji je dostupan. U kontekstu naše stranice u ovom slučaju prodajemo informacije koje se na na njoj nalaze i ukoliko su dostupne posjetilac ostaje kod nas. Veoma je važno da ne odskačemo od standardnog:\nDa elemente, poput glavnog menija, postavljamo na mjesta na kojima se oni inače nalaze da ne bi proizveli nepotrebne frustracije korisnika koji ih ne mogu pronaći.\nDa sekcije imenujemo nazivima na koje su korisnici navikli. Npr. ako imamo sekciju o nama nema potrebe da ju imenujemo “kratak istorijat naše male riznice” već jednostavno “o nama”, jer na to su korisnici navikli i to žele da vide.\nUkoliko ne postoji određena hijerarhija sadržaja imaćemo stranicu na kojoj su sve informacije prenaglašene. Te informacije se međusobno takmiče za pažnju čitatelja koji uopšte ne može da razluči kuda da gleda i koja je svrha same stranice. Zbog toga je potrebno da istaknemo onaj sadržaj koji ima prioritet i da ga pozicioniramo upravo na mjesto na koje će posjetioci sigurno gledati, baš kao što bismo proizvod koji želimo prodati stavili u izlog.\nStudije su pokazale da postoje određeni uzorci ponašanja prema kojima većina čitatelja pregleda web stranice, te da bismo postigli željene rezultate trebamo pratiti F-uzorak čitanja i Gutenbergovo pravilo.\nIstraživanja vezana za F-uzorak pokazuju da se prilikom čitanja web sadržaja oči čitalaca kreću na način da:\nPrvo gledaju dužinom gornjeg dijela stranice s lijeva na desno\nNakon toga gledaju vodoravno odozgo prema dole sa lijeve strane\nNa kraju pregledaju čitavu stranicu i pročitaju boldovani tekst ili podnaslov\nGutenbergovim dijagramom opisana je gravitaciju čitanja djeleći vidljivi sadržaj na 4 dijela:\n1. Dio 1 je primarno područije koje okupira najviše pažnje i na koji se čitaoci odmah fokusiraju. To je mjesto za logotip ili za poruku koju želimo da naša stranica prenese.\n2. Dio 2 se obično posmatra kao prateći dio dijela 1 na koji su čitaoci slabije fokusirani, ali su i dalje fokusirani, te ukoliko bismo u taj dio stavili CTA tu bi prestala pažnja našeg posjetitelja.\n3. Dio 3 je mjesto kojem čitaoci ne pridaju previše značaja, ali opet ponešto pročitaju.\n4. Kada čitatelji stignu do dijela 4 dolazi do brzog skeniranja komplentne stranice i ovo je idealno mjesto za CTA.\nKada govorimo o “prodaji priče vašeg web sajta” govorimo o prodaji savršenog proizvoda, jer u toj prodaji upravo vi kreirate proizvod koji prodajete. Nema potrebe razvijati strategije za sakrivanje nedostataka kada je lakše ne kreirati nedostatke. Tekst User experience savjeti vam definitivno može pomoći u ovome. Jednostavno je – pokažite posjetiocima vašeg web sajta ono što žele da vide i “piši – prodano”.\nUkoliko vam se ovaj tekst dopao preporučujemo vam da pročitate i: Zašto vaš landing page ima nisku stopu konverzije? (I 6 NAČINA DA TO POPRAVITE).


Gojaznost značajno smanjuje protok krvi u mozak, otkriva tim naučnika iz Irske - eKlinika\n19:00 - 18. 05. 2021.\nAko protok krvi u mozgu postane oslabljen, to može dovesti do ozbiljnih zdravstvenih problema kako starimo, poput povećanja rizika od demencije i Alchajmerove bolesti, otkiva novo istraživanje\nProtok krvi u mozgu meren je vrhunskim tehnikama MRI skeniranja Foto: Shutterstock\nNova studija o starenju naučnika iz Irske The Irish Longitudinal Study on Ageing (TILDA) na Trinity College Dublin otkriva važne nalaze koji ukazuju da prekomerna težina ili gojaznost značajno smanjuju protok krvi u mozgu. Studija takođe pokazuje da povećana fizička aktivnost može pozitivno modifikovati ili čak negirati ovaj proces smanjenog snabdevanja mozga krvlju. Kako navodi istraživački tim naučnika iz Irske, studija sadrži relevantne informacije koje su od velikog interesa za širu javnost s obzirom na to da je smanjeni protok krvi u mozgu ili cerebralna hipoperfuzija rani mehanizam vaskularne demencije i Alchajmerove bolesti.\nGojaznost kao epidemija\nPrema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji, gojaznost je postala sve veći zdravstveni problem i globalno je poprimila razmere epidemije, sa više od milijardu odraslih osoba sa prekomernom težinom – i najmanje 300 miliona klinički gojaznih. Gojaznost kao hronična bolest, utiče na ukupan kvalitet života, istovremeno povećavajući pritisak na imuni sistem, što je posebno važno s obzirom na trenutnu situaciju sa covid 19. A posebno zabrinjava s obzirom na njen negativan uticaj na fiziološku funkciju, posebno kako starimo. Zbog toga je pronalaženje lako primenljivih i isplativih načina za suzbijanje uticaja gojaznosti posebno važno kako bi se pomoglo u zaštiti od negativnih zdravstvenih rezultata u kasnijem životu.\nŠta je otkrila TILDA studija?\nIrska studija istražuje tri različite mere gojaznosti – indeks telesne mase (BMI), odnos struka do kuka i obim struka, kao i fizičku aktivnost kod odraslih, starijih od 50 godina. Protok krvi u mozgu meren je vrhunskim tehnikama MRI skeniranja i analize. Nalazi su otkrili da je prekomerna težina ili gojaznost povezana sa smanjenim snabdevanjem mozga krvlju. Iako je poznato da protok krvi u mozgu opada sa godinama, u ovoj studiji se pokazalo da je negativni uticaj gojaznosti na protok krvi u mozgu veći od starosne dobi. Međutim, fizička aktivnost pomaže u otklanjanju negativnih efekata gojaznosti na krvotok mozga.\nKljučna otkrića studije\nTILDA studija otkrila je tri ključne stvari:\nPovećani BMI, odnos struka do kuka i veličina struka povezani su sa manjim dovodom krvi u mozak\nPovećanje veličine struka od + 1 cm povezano je sa istim smanjenjem krvotoka mozga kao i godina starosti\nViši nivoi fizičke aktivnosti menjaju povezanost između smanjenog krvotoka mozga i gojaznosti.\nPreporuke – do 2 sata aktivnosti dnevno\nStudija preporučuje najmanje 1,5 do 2 sata aktivnosti tokom dana, odnosno bavljenja aktivnostima koje zahtevaju umeren napor. Tu spadaju aktivnosti zbog kojih se diše teže nego obično, poput brzog hodanja ili vožnje biciklom. Međutim, svako povećanje fizičke aktivnosti, posebno ako je integrisano u dnevne ili nedeljne navike, poput baštovanstva, trebalo bi da pomogne u održavanju i potencijalnom poboljšanju krvotoka mozga. Dr Silvin Knight, autor TILDA studije objašnjava: – Dosledno, zdravo snabdevanje mozga krvlju je presudno, jer osigurava da mozak ima dovoljno kiseonika i hranljivih sastojaka za pravilno funkcionisanje. Ako protok krvi u mozgu postane oslabljen, to može dovesti do ozbiljnih zdravstvenih problema kako starimo, poput povećanja rizika od demencije i Alchajmerove bolesti. Znamo da gojaznost može da predisponira osobu na starosna stanja, pa čak i da smanji očekivani životni vek do 6 godina kod muškaraca i 7 godina kod žena nakon 40. godine. Naša studija otkriva jasne veze između gojaznosti i smanjenog snabdevanja krvi mozga kod starijih populacija.\nDr Silvin Knight dodaje da studija takođe pokazuje važnost fizičke aktivnosti za starije osobe sa prekomernom težinom ili gojaznim osobama, jer to može da pomogne u zaštiti od smanjenog krvotoka mozga i loših zdravstvenih rezultata koji mogu proizaći iz toga. Profesor Rose Anne Kenni, glavni istraživač TILDA studije podsetila je da su mnogi stručnjaci pokazali da gojaznost i starenje imaju vrlo slične efekte na biologiju starenja. – Bolesti povezane sa gojaznošću slične su bolestima starenja kao što su bolesti srca, dijabetes, visok krvni pritisak, otkazivanje bubrega, artritis, osetljivost na infekcije, uključujući covid 19. Naša studija, ne samo da pokazuje da postoji veza između gojaznosti i smanjenog krvotoka mozga, već i da je moguće zaštititi se od negativnih posledica gojaznosti redovnim fizičkim vežbanjem. Iako su ovi nalazi relevantni u globalnom kontekstu, zbog brzo razvijajućeg se globalnog tereta gojaznosti, istraživanje je posebno važno za odrasle osobe u Irskoj, jer je gojaznost i prekomerna težina značajan zdravstveni problem u te države – naglasila je dr Kenni.\nprotok krvi u mozak\nsmanjen krvotok mozga


Polaroid portreti slavnih by Andy Warhol - FBL\nPolaroid portreti slavnih by Andy Warhol\nSlavni Njujorčanin Andy Warhol, otac pop arta i umjetnički guru, poznat je bio po serijskim produkcijama utisnutih portreta poznatih ličnosti, spajajući u jednom umjetničko izražavanje, pop kulturu i reklame, čiji je bum tokom ’60-ih godina postao prava inspiracija.\nOsim što je potpuno novim načinom stvaranja portreta obilježio osamdesete godine prošlog vijeka, Warhol je poznat i po svojoj fotografiji, i to uglavnom polaroidima. Isprva su mu služili kao priprema za slikanje, ali čini se da su mu pred kraj života, zajedno sa analognom fotografijom, postali veoma drag medij. Tokom sedamdesetih i osamdesetih svojom Polaroid Big Shot kamerom zabilježio je lica nekih od najpoznatijih ličnosti, od muzičara, glumaca, sportista. Liza Minnelli, John Lennon, Dolly Parton, Dorothy Hamill, Kareem Abdul-Jabbar samo su neki od slavnih osoba koje je fotkao.\nArnold Schwarzenegger, 1977.\nDiana Ross, 1981.\nDiane Von Furstenberg, 1984.\nDolly Parton, 1985.\nEdward Kennedy, 1979.\nGianni Versace, 1980.\nJane Fonda, 1982.\nJoan Collins, 1985.\nLiza Minnelli, 1977.\nRyan O’Neal, 1971\nTatum O’Neal, 1986.\nTina Turner, 1974.\nTruman Capote, 1977.\nYoko Ono, 1971.\nProšla objava Prirodna kozmetika u svijetu slavnih


"Standard nije ništa veći klub od Vojvodine" | Vojvodina Info\n„Standard nije ništa veći klub od Vojvodine“\nNenad Lalatović, foto FK Vojvodina\n„Drago mi je što smo došli do trećeg kola, ali bih više voleo da smo igrali od prvog. Ja sam evropske utakmice imao i kao igrač i kao trener, ali neki naši igrači nikada nisu igrali u Evropi. To su specifične utakmice sa vrlo kvalitetnim protivnicima, protiv kojih ne možete da igrate u Supeligi. O Standardu ne treba trošiti reči. Bili su 10 puta prvaci Belgije i imaju mnogo reprezentativaca. Imaju svoj kvalitet, igraju kod kuće i trenutno su drugi na tabeli. Nedavno su pobedili na strani. Odmarali su neke igrače zbog nas, jer očito su nas ozbiljno shvatili, što mi je drago„, rekao je Lalatović na konferenciji za medije.\nPrevious articleHAPŠENJA U VRŠCU zbog nedozvoljenog skladištenja robe\nNext articleKoronavirus otkazao meč Totenhema i Lejton Orijenta


Vesti - 27.02.2020. - Nezavisni sindikat prosvetnih radnika Vojvodine\nVesti – 27.02.2020.\nZa reformu obrazovanja 27,4 miliona evra od Evropske unije\nEvropska komisija iz IPA fondova već tri godine podržava reformu obrazovnog sistema u Srbiji, a u utorak 25. februara je održan treći sastanak međuministarskog saveta koji koordinira i vodi implementaciju važeće Strategije razvoja obrazovanja. Vrednost Ugovora o reformi sektora obrazovanja u Srbiji je 27,4 miliona evra, a njegov cilj je da pomogne Vladi Srbije da sprovede obrazovnu reformu u skladu sa Nacionalnom strategijom obrazovanja do 2020. Cilj reformi u obrazovanju je da se nacionalni sistem postepeno uskladi sa standardima, politikama i praksom Evropske unije.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević naveo je na današnjem međuministarskom savetu da je Evropska komisija konstatovala da je uspešno sproveden najveći deo planiranih i dogovorenih aktivnostite za 2017. i 2018. godinu i da su, u skladu sa odredbama ugovora, uplatili dogovorena sredstva. “Nadamo se i očekujemo da će sličan uspeh biti zvanično potvrđen tokom ove godine i kada je reč o našim dostignućima u 2019. godini”, rekao je ministar. On je naveo da podrška EU ne bi bila dovoljna bez kvalitetnog plana i jasnog cilja, ne samo za razvoj i unapređenje obrazovnog sistema u Srbiji već i za mnogo širi društveni i ekonomski razvoj koji treba da vodi ka opštem razvoju države. “Zato smo na odgovoran i promišljen način započeli rad na izradi nove strategije razvoja obrazovanja za narednu deceniju, opet uz stručnu podršku EU i uz uključivanje svih zainteresovanih strana i uz dijalog na svim nivoima, u skladu sa najboljim praksama evropskih zemalja”, naveo je Šarčević. On je naglasio da su ovih dana počele javne konsultacije koje se odvijaju fazno po svim nivoima obrazovanja i da očekuje da će Srbija na jesen imati novu Strategiju obrazovanja. “Kada je reč o obrazovanju započinjemo sa jednim novim ciklusom i lično verujem da će u takvoj situaciji podrška svih naših partnera, a posebno EU možda kroz jedan novi SBS za obrazovanje, od sada moći da bude iskorišćena u još mnogo većoj meri”, naglasio je on.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici podsetio je da je budžetska podrška Srbiji počela je 2017. godine i da ona pokazuje posvećenost EU našoj zemlji. Podseća da je tranša od 7,4 miliona evra odobrena u decembru prošle godine za rezultate iz prethodne godine i očekuje pozitivan izveštaj i za 2019. godinu. “Dobro je urađena modernizacija nastavnih planova na svim nivoima, povezan je Nacionalni okvir kvalifikacija sa evropskim, a ostvareni su napori u oblasti strrukovnog obrazovanja i osposobljavanja i poboljšanja veština”, navero je Fabrici. Napominje da ima još mnogo toga da se uradi, da treba uložiti dodatne napore u pogledu potreba dece sa inavaliditetom, razvoja informacionog sistema. Ističe da je prošle godine Srbija postala programska zemlja i važan akter u programima 2020. “Svi zajedno treba da se nadamo uspešnoj godini”, zaključio je on.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović, istakla je da su Vlada i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja sproveli postavljene ciljeve i naglasila važnost Međuministarskog saveta. Kada sektorsku budžetsku podršku imate kao mehanizam koji vam je dostupan, a takva podrška se ne daje svim kandidatima, to govori o ozbiljnosti institucija i načina na koji se predpristupni fondovi koriste u Srbiji, navela je Joksimović. Međuministarski savet je telo uspostavljeno radi praćenja efikasnosti i efektivnosti sprovođenja mera definisanih u Strategiji razvoja obrazovanja u Republici Srbiji do 2020. godine, planiranja izgradnje institucionalnih i administrativnih kapaciteta i predlaganje polaznih osnova za izradu nove strategije razvoja obrazovanja za period posle 2020. godine. Sednici su prisustvovali i predstavnici domaćih i međunarodnih tela i organizacija koje su aktivne u oblasti obrazovanja.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević, ministar unutrašnjih poslova Srbije Stefanović DR Nebojša i generalni direktor kompanije NIS Kiril Tjurdenjev potpisali su 25. februara u Beogradu Memorandum o saradnji. Na svečanosti u Palati Srbija razmenjeni su i sporazumi o saradnji kompanije NIS i lokalnih samouprava, partnera programa društvene odgovornosti „Zajednici zajedno“. Kroz ovaj program NIS će uložiti 114,5 miliona dinara u osnovne i srednje škole u 12 gradova i opština u Srbiji – Beogradu, Novom Sadu, Požarevcu, Nišu, Čačku, Zrenjaninu, Pančevu, Kikindi, Kanjiži, Novom Bečeju, Srbobranu i Žitištu. Sredstva su namenjena za opremanje obrazovnih ustanova u navedenim gradovima savremenim bezbednosno-informacionim sistemima i digitalizaciju nastavnog programa. Na ovaj način NIS želi da doprinese bezbednosti dece u školama, kao i da učenicima obezbedi bolje uslove za sticanje novih znanja i veština.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević istakao je da je ulaganje u obrazovanje dokaz da je kompanija NIS okrenuta deci. Želim da se zahvalim za sve što je ova kompanija uradila i što će tek uraditi, i mogu slobodno da kažem da smo postali partneri. Posebno je važno što NIS uvek pita šta je potrebno i neophodno, kako bi što bolje odgovorili na potrebe zajednice. Ova akcija ima veliki značaj za bezbednost dece, koja nam je prioritet. Što je bolji i stabilniji sistem, veća je mogućnost da sprečimo loše situacije i da učinimo naše škole što bezbednijim, zaključio je Šarčević.\nMinistar unutrašnjih poslova Stefanović DR Nebojša zahvalio je NIS-u što pruža doprinos težnjama Republike Srbije da podigne kvalitet života građana naše zemlje. Važno je da kompanije budu društveno odgovorne i da pokažu da, sem sticanja profita u Republici Srbiji, umeju i da ulože u lokalne sredine i doprinesu kvalitetnijem životu meštana. Zadatak Vlade Srbije nije samo da ljudi imaju ono osnovno, već da kako država ekonomski jača, ljudi to svakog dana i lično osete, da njihova deca imaju bolje škole, da imaju bolje bolnice, puteve, ali i veću bezbednost, rekao je DR Nebojša.\nSkupu su prisustvovali i ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić i gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić. Današnja svečanost ujedno označava i početak ovogodišnjeg konkursa u okviru programa „Zajednici zajedno“. O izboru projekata koji će biti podržani odlučivaće Komisija sastavljena od predstavnika Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, lokalne zajednice i kompanije NIS. Svi uslovi i propozicije javnog konkursa „Zajednici zajedno“ koji traje do 17. marta 2020. godine objavljeni su na sajtu www.nis.eu/zajednici-zajedno, a rezultati konkursa biće objavljeni do 22. aprila 2020. godine. Kao jedan od vodećih socijalnih investitora u Srbiji, NIS pod sloganom „Budućnost na delu“ već godinama ulaže značajna sredstva u razvoj zajednice, posebno podršku mladima. Od 2009. godine u društveno odgovorne projekte kompanija je investirala više od 3,7 milijardi dinara.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin, u pratnji zamenika načelnika Generalštaba Vojske Srbije general-majora Petra Cvetkovića, prisustvovao je u utorak 25. februara svečanosti povodom Dana Univerziteta odbrane i Dana Inspektorata odbrane, održanoj u Domu Garde na Topčideru. Svrha Univerziteta odbrane i čitavog sistema vojnog obrazovanja, ukazuje ministar Vulin, nije u tome da obrazuje i stvara profesionalce od kojih bi mogli postati plaćenici koji bi činili ono šta im se i gde im se naredi, ne pitajući za svrhu, već je suština u tome da obrazuje i sačuva patriote, ljude koji iznad svega vole svoju zemlju i svoj narod, ljude koji jasno razlikuju šta je dobro i šta je zlo.\nPrema rečima rektora Univerziteta odbrane general-potpukovnika Gorana Radovanovića, u periodu između dva praznika sve aktivnosti te samostalne visokoškolske ustanove usmeravane su ka stvaranju profesionalnog, akademski obrazovanog i visoko motivisanog kadra, osposobljenog za izvršavanje svih zadataka i misija Vojske Srbije. “Ponosni smo na svoje vrednosti i ostvarene rezultate, koji nas obavezuju da uložimo još veći napor na planu vojnog obrazovanja. Dalja reforma je naš zadatak, jer Univerzitet odbrane iznad svega mora biti orijentisan na budućnost” istakao je general Radovanović, dodajući da se institucija kojom rukovodi trudi da razvija kreativnost, samostalnost, sposobnost odlučivanja, spremnost na rizik i osposobljenost za rešavanje svih zadataka koje nameću savremeni izazovi bezbednosti. Univerzitet odbrane, osnovan 24. februara 2011. godine, je samostalna visokoškolska ustanova koja obavlja delatnost visokog obrazovanja kroz akademske studije prvog, drugog i trećeg stepena iz više naučnih oblasti u okviru obrazovno-naučnih polja društveno-humanističkih, tehničko-tehnoloških i medicinskih nauka.\nNajbolji na bilbordima u Opštini Temerin: Reka Varga\nReka Varga učenica je petog razreda Osnovne škole „Kokai Imre“ u Temerinu. U prošloj školskoj godini osvojila je treće mesto na Republičkom takmičenju iz matematike „Kengur bez granica”. – Volim matematiku, ali i engleski jezik – navodi Reka. – Još mi je rano da razmišljam o budućnosti, imam dosta vremena da se odlučim.\nIzložba studenata u Svilari: Umetnost odgovara na tehnološke promene\nČovek i mašina. Umetnost i tehnologija. Živo i neživo. To su teme autorskih radova studenata sa Akademije umetnosti u Novom Sadu koji čine izložbu QUO VADIS HOMO? čije otvaranje je organiyovano, 26. februara u 19. časova u kulturnoj stanici Svilara. U pitanju je više od trideset radova u formatima poput tekstualnih video igara, stripova, gif animacija, ilustracija, arhitektonskih projekata, video projekcija i skulptura. Izložbom se otvara prva regionalna konferencija o platformskoj ekonomiji pod nazivom The Reshaping Work Conference East and Southeast European (ESE) Edition, a upravo bi kroz izložbu radova studenata trebalo da se problematizuju teme o kojima će se diskutovati tokom prve akademske konferencije o platformskoj ekonomiji u ovom delu Evrope.\nIzložba je proizašla iz saradnje Akademije umetnosti u Novom Sadu, Centra za istraživanje javnih politika koji organizuje konferenciju o platformskoj ekonomiji i kulturne stanice Svilara. Značaj organizovanja izložbe ovog formata i teme prepoznala je Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji koja je finansijski podržala njenu realizaciju. Reshaping Work je neprofitna inicijativa sa sedištem u Amsterdamu, pokrenuta 2016. godine sa ciljem da na jednom mestu okupi različite aktere kako bi zajednički razgovarali o budućnosti rada koje donose intenzivne tehnološke promene i pronašli načine kako da budućnost rada oblikuju u novim okolnostima. Inicijativa je u međuvremenu prerasla u niz regionalno organizovanih događaja širom Evrope (Barselona, Amsterdam, Stokholm, Novi Sad a u pripremi su Madrid, Cirih i Berlin).\nIz hraniteljske porodice do odličnih rezultata u obrazovanju\nKorisnici sistema socijalne zaštite koji su ostvarili odlične rezultate u oblasti obrazovanja govorili su na konferenciji u Klubu poslanika u Beogradu, povodom obeležavanja Međunarodnog dana socijalne pravde, 20. februara. “Odgajila nas je baka. Zahvaljujući njoj i pomoći države Republike Srbije i Centru hraniteljstva uspeli da se iškolujemo i da sva trojica postanemo dobri, pošteni i obrazovani ljudi”, rekao je student Visoke medicinske škole, sa prosekom iznad 9,0 Živojin Kojić, koji je veoma rano ostao bez roditelja sa dva brata. On je istakao da roditelje niko i ništa ne može da zameni, ali je poručio onima koji se sada nalaze u hraniteljskim porodicama, da ne odustaju i da se bore.\nStudentkinja Više medicinske škole u Zemunu Ljubina Kojić, koja je na hraniteljstvu 14 godina, od svoje osme godine, rekla je da je prolazila kroz težak period, ali da joj puna podrška hranitelja, socijalnih službenika i nadležnog resora pomogla da odraste u nezavisnu i obrazovanu odraslu osobu. “Nisam sigurna da bih dostigla ovaj nivo da nije bilo pomoći”, rekla je Kojićeva, a nadovezao se njen vršnjak koji takođe dolazi iz hraniteljske porodice, student Visoke tehničke škole Stefan Jakić. “Moja priča krenula je normalno kao svake porodice u Srbiji, ali je to sve prekinula saobraćajna nesreća mojih roditelja. Zahvaljujući nadležnima i Republici Srbiji danas sam srećan ovde. Verujem da svako može da uspe, bez obzira na okolnosti, samo ne sme da odustaje”, kazao je Jakić.\nMinistar za rad, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević rekao je na konferenciji da Republika Srbija razmišlja o socijalnoj pravednosti i da teži ka zemlji jednakih mogućnosti. “Tri mlada čoveka su nam izneli svoje sudbine i pokazali da mi danas imamo sasvim drugačiji odnos, iako je naša zemlja prošla kroz brojne poteškoće. Pored toga što im je Srbija pružila pomoć, i u nekom trenutku bila otac i majka, to je jedno načelo kojem nastojimo svi”, rekao je Đorđević. On je podsetio da su urađene izmene Zakona i Pravilnika, sve kako bi jednoga dana postali odgovorni kao skandinavske zemlje. “U sledećoj izmeni Zakona želimo da radimo i stvari koje će biti lek za iskorenjivanje siromaštva. Analize koje smo radili, verujemo da mogu da se primene u Srbiji”, istakao je Đorđević.\nGeneralna skupština Ujedinjenih nacija je 2007. godine proglasila 20. februar za Svetski dan socijalne pravde, ukazujući da su društveni razvoj i socijalna pravda preduslovi za ostvarivanje mira i bezbednosti unutar i između država.\nŽitište: Ruski student, a srpski folkloraš\nMnogo mladih ljudi iz Banata sada je u inostranstvu, iz različitih razloga, a većina njih trudi se da iskoristi priliku da svoju otaybinu prikaže u lepom svetlu. Jedan od njih je i Dragan Kosović, mladić iz Žitišta, koji je u Moskvi na studijama. On je i član Kulturno-umetničkog društva „Tamo daleko”, koje je nedavno imalo čast da nastupi u Kremlju, na obeležavanju 60 godina univerziteta gde studira. – U Moskvi sam od avgusta 2018. godine, kada sam započeo studije međunarodnih odnosa na „Ruskom univerzitetu prijateljstva naroda“. Odmah po dolasku, saznao sam da postoji Kulturno-umetničko društvo „Tamo daleko”, koje neguje tradiciju srpskog naroda. Naravno, kako sam već igrao folklor u Žitištu, rešio sam da to nastavim i u Moskvi. Članovi KUD-a bili su studenti iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, ali i oni koji su rođeni u Moskvi, a kojima su roditelji ili jedan od njih Srbi. Čak je bilo i nekoliko Rusa, koji su jednostavno voleli našu muziku i običaje – priča Dragan.\nNaš sagovornik je već posle godinu dana boravka u Moskvi izabran za predsednika „zemljačestva”, odnosno organizacije studenata Srbije na svom univerzitetu. Tada je rešio da, zajedno sa koreografom ansambla Štefanom Amoksimoaie iz Temišvara, pokuša da organizuje nastup KUD-a u Kremlju povodom 60. rođendana univerziteta. – Namera je bila da dostojno predstavimo svoj rad i kulturu Srba. Kada je reditelj koncerta pogledao naše kolo, bio je oduševljen i rekao je da nas želi na koncertu. Od tada su počele ozbiljne pripreme, kako bismo na što bolji i lepši način predstavili našu državu. Kada smo izašli na binu počele su ovacije publike, što je nama dalo još veću energiju i želju da se pokažemo u što je moguće boljem svetlu. Publika je aplaudirala sve dok je trajala melodija srpskog kola. Po završetku, usledio je glasan aplauz praćen ovacijama – ponosno priča Dragan.\nOvaj mladić je uveren da je naum ostvaren i da je nastup bio na najvišem nivou, čime je i Srbija predstavljena na dostojan način. – Svi su bili prezadovoljni, a čestitke su nam dolazile sa svih strana, kako od ostalih učesnika, tako i od studenata, važnih zvanica i svih prisutnih ljudi – napominje Dragan. On hvali i svoje domaćine i naglašava da je život u Moskvi veoma sadržajan i da je to grad u kome svako može pronaći nešto za sebe. A on lično je presrećan kada ima priliku da zemlju iz koje dolazi predstavi u najlepšem svetlu.\nKapitalno otkriće naših naučnika\nNaši naučnici, okupljeni oko ERC BIRTH projekta, kojim rukovodi prof. dr Sofija Stefanović na Institutu Biosens u Novom Sadu, došli su do značajnog otkrića koje ukazuje da se sa neolitom pojavljuje nova hrana za bebe koja je mogla imati važan uticaj na skraćenje dužine dojenja, a samim tim i na prvi porast ljudske populacije. Indirektne dokaze o inovacijama u ishrani beba pronašli su analizom neolitskih kašika sa našeg lokaliteta Starčevo. Naime, iako se na hiljade ovakvih kašika pojavljuje širom neolitskog sveta, arheolozi su ih do sada uglavnom interpretirali kao alatke budući da su na njima vidljivi tragovi upotrebe. Nasuprot toj pretpostavci, naši naučnici su smatrali da bi tragovi na kašikama mogli biti posledica uobičajenog ponašanja beba koje su u praistoriji, kao što to rade i današnje bebe, grickale kašike tokom procesa hranjenja.\nKako bi testirali ovu pretpostavku, saradnik na BIRTH projektu, stomatolog prof. dr Bojan Petrović sa Medicinskog fakulteta u Novom Sadu, rukovodio je eksperimentalnom studijom kojom je proizvedeno 3000 otisaka mlečnih zuba na materijalu od kosti, od kojih su i kašike bile proizvedene. Poređenje metričkih i morfoloških karakteristika eksperimentalno dobijenih tragova i tragova na kašikama, pokazalo je da se radi o tragovima ljudskih zuba nakon čega su naši naučnici rezultate ovog značajnog otkrića objavili u časopisu PLOS ONE u članku ‘Bone spoons for prehistoric babies: detection of human teeth marks on the Neolithic artefacts from the site Grad-Starčevo (Serbia)’, DOI: 10.1371/journal.pone.0225713. Brojnost ovih kašika u neolitu Evrope, sada kada je otkrivena njihova funkcija, govori u prilog tome da je neolit doneo značajne inovacije u dohrani i da je verovatno, nova vrsta hrane dostupna od neolita, poput žitarica i mleka pripitomljenih životinja, mogla biti među namirnicama korišćenim za proizvodnju potpuno nove vrste kašice za praistorijske bebe.\nOtkriće naših naučnika privuklo je i značajnu pažnju šire međunarodne javnosti, o čemu svedoči i to što je nedavno u prestižnom časopisu “Forbes“ objavljen članak koji govori o praistorijskim kašikama iz Srbije i o značaju otkrića naših naučnika. Celokupan članak koji je objavljen u časopisu “Forbes“ možete pogledati na ovom linku: https://www.forbes.com/sites/kristinakillgrove/2019/12/24/prehistoric-parents-let-their-babies-teethe-on-these-bone-spoons/#3d13dbb97cbe Link do 3D modela neolitske kašike sa našeg lokaliteta Starčevo, koja se nalazi u Narodnom muzeju u Beogradu, u ranoneolitskoj zbirci čiji je kustos Andrej Starović, jedan od autora objavljenog rada: https://figshare.com/articles/Bone_spoons_for_prehistoric_babies_Detection_of_human_teeth_marks_on_the_Neolithic_artefacts_from_the_site_Grad-Star_evo_Serbia_/11410275\nNa današnji dan u četvrtak 27. februara 1997. godine sve škole su i u Somboru, nakon 6 punih nedelja, redovno radile. Tako je i završen Veliki štrajk, tamo gde je i počeo 15. januara – u Somboru.\nTačka na „i“ stavljena je, bar za sad. Gorak ukus, međutim ostao je svima. Kod prosvetnih radnika prevagnuo je osećaj odgovornosti prema deci, prema časti i dostojanstvu profesije. Umorni od iscrpljujućih (i neuspešnih, kako se na kraju pokazalo) pregovora, ii sami su počeli da „pucaju po šavovima“. Bez obzira koliko to u ovom trenutku njima zvučalo bolno, gotovo ništa nisu postigli. Ovaj socijalni bunt prosvetara imao je, generalno gledano, dva osnovna cilja: da se hitno poboljša mizerni materijalni položaj zaposlenih u školama i da se (što je još bitnije) pokrene sistemsko rešavanje položaja, ove, teškoćama bremenite i godinama zapostavljane branše. Međutim, samo su im povećana primanja, i to za onoliko za kolikoje Vlada odredila, mada tek treba da se vidi hoće li država ispoštovati ono što je prosveti obećala. O nastavi, ogoljenoj do srži, preopterećenim nastavnim planovima i programima rada, opremljenosti škola i sličnom brinuće, valjda, neke nove generacije.\nPosebna priča u svemu ovome su učenici i roditelji, u procepu između onih koji decu vaspitaju i uče i onih koji naređuju, sluđeni i zbunjeni, u nedoumici čiju reč da poštuju, kom carstvu da se privole… A koliko ljudi – toliko ćudi. Odgovori, oni najobjektivniji i najpošteniji, ostali su, ipak, u svesti i savesti svakog od nas ponaosob. Sada, na kraju svega, jedno je izvesno: bez nastavnika nema nastave. A u interesu je svih, na kraju krajeva da ti nastavnici budu to što jesu i treba da jesu: časni, odgovorni i zadovoljni ljudi.\nElem, ponuđenim povećanjem koeficijenta realno je povišena osnovica za obračun plata prosvetara sa 220 na 286 dinara. Međutim Vlada je tada, uz pomoć „nove“ metodologije (u prosek su uzeti svi radnici i oni koji su imali kakvu takvu platu i oni koji je uopšte i nisu primili, prim. HZMK), prihvatila da osnovicu veže za 43 odsto prosečne plate, kako su kompromisno tražili prosvetari, pa je vrednost osnovice utvrđena na 278 dinara, ili osam dinara manje nego sa povećanjem koeficijenta za 30 odsto. Država je, kako stvari stoje, opet nadmudrila (čitaj – prevarila) prosvetu.\nReorganizacijom Velike škole osnovan je, na današnji dan 27. februara 1905. godine, Beogradski univerzitet, prva univerzitetska ustanova u Srbiji.\nVremeplov: Prestale da izlaze “Novine serbske”\nU Beču su na današnji dan 27. februara 1822. godine prestale da izlaze “Novine serbske”. List su 1. avgusta 1813. godine. pokrenuli i uređivali Dimitrije Davidović i Dimitrije Frušić, studenti medicine u Beču, obojica rodom iz Srema. Davidoviću je novinarstvo i uopšte rad na polju nacionalne kulture postalo trajno opredeljenje. On je tvorac prvih novina i u obnovljenoj Kneževini Srbiji i autor je prvog srpskog ustava – Sretenjskog 1835. godine. Frušić je postao lekar i nije se više bavio novinarstvom. Njihove novine štampane su tadašnjim građanskim pravopisom.\nVremeplov: Rođen Konstantin Veliki\nNa današnji dan 27. februara 272. godine rođen je rimski car Konstantin I Veliki, prvi rimski car koji je dozvolio slobodno ispovedanje Hrišćanstva. Konstantin je rođen na tlu sadašnje Srbije u Naisusu (Niš). Carem su ga 306. proglasili rimski legioni u Britaniji, posle čega je u nizu sukoba savladao suparnike i sam zavladao zapadnim delom Rimskog carstva. Od 312. vladao je zajedno sa carem Istočnog Rimskog carstva Valerijem Likinijem, a posle pobede nad njim 324. sam celim Carstvom do smrti. S Likinijem je 313. izdao Milanski edikt o slobodi veroispovesti hrišćana. Na Prvom vaseljenskom saboru u Nikeji 325. pomogao je Crkvi da suzbije arijanizam. Osnivač je Konstantinopolja (Carigrad), nove prestonice carstva. Godine 313. izdao je Milanski edikt o toleranciji kojim je hrišćanstvo izjednačio sa ostalim verama, a 325. je sazvao Prvi vaseljenski sabor u Nikeji na kojem je stvoren temelj dogmatskog i kanonskog sistema hrišćanske crkve.\nVremeplov: Rođen Franc Mering\nNa današnji dan 27. februara 1846. godine rođen je nemački sociolog, istoričar i književni istoričar Franc Mering, jedan od vođa i teoretičara levog krila nemačke socijaldemokratije i “Saveza Spartaka” i Komunističke partije Nemačke. Dela: “Biografija Karla Marksa”, “Istorija nemačke socijalne demokratije”, studija “Legenda o Lesingu”.\nVremeplov: Osnovana Britanska Laburistička partija\nBritanska Laburistička partija, s Remzijem Mekdonaldom kao sekretarom osnovana je na današnji dan 27. februara 1900. godine.\nVremeplov: Rođen Stajnbek\nNa današnji dan 27. februara 1902. godine rođen je američki pisac Džon Stajnbek, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1962. Preplićući naturalizam s humorom, pisao je o životu eksploatisanih u vreme velike ekonomske krize tridesetih godina 20. veka, tegobnom životu seljaka, skitnica i probisveta, o animalnim porivima u čoveku i pobuni nekonformističke mlade generacije. Dela: romani “Plodovi gneva”, “Zima našeg nezadovoljstva”, “Istočno od raja”, “Kvart Tortilja”, “O miševima i ljudima”, “U neizvesnoj bici”, drama “Mesec je zašao”, putopis “Putovanja s Čarlijem”, eseji “Kratka vladavina Pipina IV”.\nVremeplov: Nacisti zapalili Rajhstag\nNacisti su na današnji dan 27. februara 1933. godine zapalili zgradu Rajhstaga (skupština) u Berlinu, optuživši za to komuniste, što je iskorišćeno kao opravdanje za hapšenje oko 1.500 komunističkih prvaka. Na procesu u Lajpcigu jedan od optuženih – Georgi Dimitrov, razobličio je planove nacista, pa se suđenje pretvorilo u njihov fijasko.\nVremeplov: Rođen Irvin Šo\nAmerički pisac Irvin Šo, čija se proza odlikuje snažnom dramatičnošću, društvenom svešću i živim dijalogom rođen je na današnji dan 27. februara 1913. godine. Borio se u Drugom svetskom ratu kao vojnik u Evropi i Africi. Dela: romani “Mladi lavovi”, “Lusi Kraun”, “Dve sedmice u drugom gradu”, “Glasovi letnjeg dana”, “Prosjak i lopov”, “Bogataš i siromah”, “Hleb na vodama”, “Veče u Vizantiji”, “Vrh brda”, zbirke pripovedaka “Mornar sa Bremena”, “Dobrodošli u grad”, “Mešovito društvo”, “Ljubav u mračnoj ulici”, “Pet decenija”, “Bog je bio ovde, ali je otišao ranije”, “Šaputanja u Bedlamu”, drame “Sahraniti mrtve”, “Opsada”, “Ljubazni ljudi”, “Povlačenje u zadovoljstvo”, “Sinovi i vojnici”, “Ubica”, putopis “U društvu delfina”.\nVremeplov: Umro Pavlov\nNa današnji dan 27. februara 1936. godine umro je ruski lekar Ivan Petrovič Pavlov, osnivač Instituta za eksperimentalnu medicinu, dobitnik Nobelove nagrade za medicinu 1907. Završio je bogosloviju, zatim medicinu. Pavlovljevi veliki teorijski i praktični uspesi – teorija uslovnog refleksa, proučavanje rada žlezda, proveravanje dejstva lekova na rad srca, proučavanje funkcija kore velikog mozga – učinili su njegove laboratorije svetskim centrom fiziologije. Njegova teorija o uslovnim refleksima snažno je uticala na mnoge naučne discipline, posebno na psihologiju, psihijatriju kao i medicinu uopšte. Bio je otvoreni i uporni kritičar boljševika, ali ga je sovjetski režim tolerisao, i do smrti mu je pružao potrebne uslove za naučni rad.\nVremeplov: Rođena Elizabet Tejlor\nHolivudska legenda Elizabet Tejlor, britansko američka glumica, jedna od najvećih filmskih zvezda uopšte rođena je na današnji dan 27. februara 1932. godine Posebno je upamćena po ulogama u klasicima kao što su “Kleopatra”, “Mačka na usijanom limenom krovu” i “Ko se boji Virdžinije Vulf?”. Na vrhuncu slave nalazila se tokom 50-ih i 60-ih, kada je četiri puta za redom, bila je nominovana za Oskara, koji je dobila 1961. a drugi put šest godina kasnije.\nVremeplov: Umrla Mira Alečković\nU Beogradu je, na današnji dan 27. februara 2008. godine, umrla pesnikinja Mira Alečković. Objavila je dvadesetak knjiga za decu i približno toliko dela poezije i proze za odrasle. Dobitnica je Ordena legije časti za unapređenje kulturne saradnje sa Francuskom.\nKako na Islandu suzbijaju narkomaniju kod mladih\nUključiti mlade u organizovane aktivnosti, duplirati vreme koje provode sa roditeljima, osnažiti vezu mama i tata sa školom – neki su od načina koji mogu da urode plodom. Procenat mladih zavisnika od droge, ali i cigareta i alkohola, u porastu je u celom svetu, pa se stalno traže novi načini borbe protiv ove pošasti. Primer Islanda bi mogao da posluži kao odličan primer za “kopiranje”, jer je ova zemlja uspela da značajno smanji broj narkomana i pušača u redovima tinejdžera.\nKada su pravili uporednu analizu, došli su do neverovatnih podataka. Procenat dece uzrasta 15 i 16 godina 1998. godine bio je 42 odsto, a 2016. samo pet odsto. Smanjio se i broj mladih koji su pušili marihuanu, sa 17 na sedam odsto, a broj pušača je pao sa 23 na svega tri odsto. Za sve je zaslužan američki profesor psihologije Harvi Milkman, koji je početkom devedesetih godina radio istraživanja, na osnovu kojih je došao do zaključka da zavisnici koriste drogu da bi pokušali da se izbore sa različitim oblicima stresa. Američki Nacionalni institut za bolesti zavisnosti od droga ga je uključio u program sistemskog rešavanja problema svih oblika zavisnosti.\nKrenulo se od istraživanja, u kojem su ispitanici bili mladi. Rečeno im je da će učestvovati u programu edukacije kako bi mogli da nauče ono što ih interesuje (muzika, ples, pisanje, slikanje…). Ideja je bila da se različitim vrstama aktivnosti kod njih stvore pozitivne promene u mozgu, kao zdrava alternativa stimulisanim koje podstiču zavisnost. Paralelno sa tim programom, ispitanici su išli na treninge na kojima je akcenat bio na unapređenju načina razmišljanja o sebi i svom životu. Kada je izneo zaključke do kojih je došao na osnovu studije, profesor Milkman je pozvan u Island, kao konsultant u centru za lečenje zavisnosti adolescenata.\nU program lečenja su se uključili i istraživači sa Univerziteta na Islandu, koji su sproveli dodatne studije i zajedno došli do zaključka čija je suština sledeća: važno je da deca tri-četiri puta nedeljno učestvuju u organizovanim aktivnostima, nužno je da se produži vreme koje provode sa roditeljima, potrebno je da se promeni odnos nastavnika prema njima kako bi uvideli da se o njima vodi računa u školi i trebalo bi da im se zabrane izlasci u kasnim večernjim satima.\nKreiran je nacionalni plan pod nazivom “Omladina na Islandu”, koji je podrazumevao sledeće:\nIma dva fakulteta, a prosi za hranu: Na kraju i uhapšen\nZagrebačka policija uhapsila je Ivicu Galića, koji je prosjačio jer ne može da nađe posao, potvrđeno je iz policije. Ovo je Galiću (37) već četvrto privođenje u samo nekoliko dana, a kako tvrdi, uprkos tome što ima diplome iz ekonomije i informatike, do posla nikako ne može da dođe, prenosi hrvatski portal “Index”. Otkad je izgubio stalni posao u kompaniji “Ericsson”, radio je nekoliko poslova na crno, ali nakon toga nikako nije uspeo da pronađe posao. “Kucao sam na razna vrata, pokušavao pronaći posao, ali sve je to bilo neuspešno. Uvek sam gledao da moje školovanje bude što uspešnije i što bolje, i eto gde me je to, na kraju krajeva, dovelo”- priča Galić. Galić (37) u Tkalčićevu ulicu u Zagrebu dolazi tačno u deset sati. “Molim pomoć, potrebno mi je 10 hiljada kuna da popravim svoj svemirski brod i odem kući, a u međuvremenu moram da prehranim sebe i svoju devojku (a što ona puno jede – boli glava – napisao je Galić na transparentu kojim je pokušavao dobiti koju kunu od prolaznika. Galić je i novčano kažnjen zbog kršenja javnog reda i mira.\nIzdavaču knjiga koje ismevaju vladajuću elitu u Kini 10 godina zatvora\nKineske vlasti osudile su švedskog izdavača kineskog porekla Guej Minhaja na 10 godina zatvora zbog širenja “poverljivih informacija”. Guej (55) je u Hongkongu objavljivao knjige u kojima se ismeva elita komunističkog režima. Bio je pritvoren u Kini između 2015. i 2017, a zatim ponovo “nestao” u februaru 2018. godine. Sud u Ningbou, na istoku Kine, izrekao je kaznu u ponedeljak, proglasivši Gueja krivim za “ilegalno širenje poverljivih informacija u inostranstvu”. Detalji vezano za prirodu ovih informacija nisu navedeni. Guej je “priznao krivicu, prihvatio presudu i neće uložiti žalbu”, navodi se u saopštenju suda. Sud je naveo da je izdavač 2018. godine ponovo zatražio kinesko državljanstvo. Kina ne priznaje dvojno državljanstvo i nije poznato da li se Guej odrekao švedskog pasoša. Guej Minhaj radio je u Hongkongu za izdavačku kuću “Mighty Current” koja je objavila senzacionalističke knjige o privatnom životu kineskih lidera, zabranjene u kontinentalnoj Kini.


POKRENUTI KRIVIČNE POSTUPKE PROTIV SVIH KOJI OPSTRUIRAJU I ZATAŠKAVAJU TERORISTIČKE NAPADE U MANJEM BH ENTITETU — Bosnjaci.Net\nUdruženja žrtava i svjedoka genocida: Ko su akteri napada na povratnike u RS?\nPOKRENUTI KRIVIČNE POSTUPKE PROTIV SVIH KOJI OPSTRUIRAJU I ZATAŠKAVAJU TERORISTIČKE NAPADE U MANJEM BH ENTITETU\nObjavljeno: 08. March 2022. 12:03:04\nUdruženje žrtava i svjedoka genocida i Udruženje Pokret "Majke enklave Srebrenica i Žepa” pozivaju sudske instance da obavijeste javnost zašto nisu otkriveni a niti sankcionirani nalogodavci i izvršioci više od 1.000, kako navode, terorističkih napada na povratnike u bh.entitetu Republika Srpska.\n- Pozivamo Tužilaštvo BiH, aencije za sprovođenje zakona, Operativnu grupu za borbu protiv terorizma, da odmah i neizostavno obavijeste javnost zašto od Dejtonskog mirovnog sporazuma nije otkriven i sankcionisan niti jedan naredbodavac i izvršilac u preko 1.000 terorističkih napada na povratnike u manjem BH entitetu, RS – ističe se u saopćenju udruženja.\nDodaju da zvuči uvredljivo i ponižavajuće da su se svi sigurnosno - tužilački kapaciteti u BiH angažirali na pronalasku youtubera koji je navodno prijetio Miloradu Dodiku, dok hiljade terorističkih napada sa smrtnim posljedicama i dan danas ostaju neotkriveni i zataškani od Tužilaštva i agencija za sprovođenje zakona.\nIstiču da će se svakog prvog u mjesecu obratiti javnosti u vezi sa "zataškavanjem terorizma u RS".