NARODNE KLETVE I BLAGOSLOVI: Niko ne kune kao Srbi - Smedia\n04.02.2018 | 13:52\n04.02.2018 | 14:02\nBudući da Srbi važe za vrlo temperamentan narod, skloni su kako proklinjanju, tako i blagosiljanju bližnjih. Kletve se upućuju nekome u mržnji, gnevu, nemoći ili u želji za osvetom. Postoje i kletve koje ne kunu, već baš suprotno, brane od kletve: Bog te ne ubio, Grom te ne spalio, Ale te ostavile na miru, Dabogda ostario!\nPostoje i kletve koje ne kunu, već baš suprotno, brane od kletve: Bog te ne ubio, Grom te ne spalio, Ale te...\nDA SE VOLE VEčNO: OVAN DA NAđE SVOJU VODOLIJU A BLIZANCI LAVA\nALEKSANDRA PRIJOVIć VERENA, A KAKO JE čAROBAN TRENUTAK IZGLEDAO? (VIDEO)\nNIšTA NIJE ISTO OTKAD NJEGA NEMA\nUhapšeni strani državljani jer su želeli da snime zgradu bez novogodišnje rasvete\nBEOGRAD, 20. februar 2018, (Njuz) - Dva američka državljana uhapšena su juče pod sumnjom da su dronom želela da snime jedinu zgradu u centru Beograda ...\nIVAN MILEUSNIĆ ŽIVI ZA PLES: Želim da budem PLESNI FARAON! Ovo je mojih 5 minuta!\nOPREZ: Jesu li prskalice na torti dobra ideja?\nRođendani su odličan razlog za slavlje, a slavlja nema bez svećica i u poslednje vreme sve popularnijih prskalica.\nU DOMU ZA NEZBRINUTU DECU ZATRUDNELE TRI MALOLETNICE: Silovane i zlostavljane, otac jednog deteta RADI U DOMU!\nGrađani ne pamte ovakav slučaj\nJapanci grade najviši drveni neboder na svetu (VIDEO)\nJapanske arhitekte otkrile su svoje planove za izgradnju najvišeg nebodera od drveta na svetu\nRAZNEO SE PRED PORODICOM: Legao na bombu pred ŽENOM, MAJKOM I DECOM! Tragedija kakvu Bosna ne pamti!\nMeštani naselja u kojem se desila ova tragedija bili su vidno potreseni i šokirani i u neverici prepričavali ovaj događaj\nLanac restorana brze hrane Kentaki frajd čiken (KFC) saopštio je danas da 470 od 900 njegovih restorana u Velikoj Britaniji ne radi zbog manjka piletine ...\nTEŠKO MI JE ŠTO NEMAM DECE, ČESTO SAM USAMLJENA: Znate je iz Maratonaca, a sada otkriva zašto je morala da ostavi muža!\n(HIT VIDEO) BABA, ZA KOGA GLASAŠ? Zna se! Do pobede! Ovo je jače od: Mama, molim te!\nHTELI SU DA SPREČE POSETU ALEKSANDRA VUČIĆA! Kolinda otkrila pravu situaciju u Hrvatskoj\nŽao mi je što su neki želeli da osujete posetu predsednika Srbije Hrvatskoj izjavila je Kolinda\nPISAC VLADIMIR KECMANOVIĆ ZA KURIR: Bjelogrlić bi od Nemanjića napravio spektakl\nBudžet od tri miliona evra nije dovoljan za snimanje. Bolje bi bilo da su radili dokumentarno-igranu formu jer nosi manji rizik, kaže Vladimir Kecmanovi? ...\nOVE DVE ŽENE USPELE SU DA SE VENČAJU U KATOLIČKOJ CRKVI: To jedini takav brak u istoriji, OVAKO SU PREVARILE POPA!\nMarselu Graciju Ibeas i Elisu Sančez Lorigu venčao je sveštenik u Galiciji\n(UŽIVO) POČELA JE BEOVIZIJA: Srbija bira predstavnika na Evrosongu, evo kakvi su utisci pred nastupe!\nOd 75 pesama koje su stigle na konkursu, žiri RTS je odabrao 17 i one se nadmeću večeras u Sava centru za prestižno priznanje. Među učesnicima je ...\nŽENA NAPALA MUSLIMANKU I POKIDALA JOJ BURKU: Nečuveni skandal trese svet!\nNapad se dogodio u prodavnici\nDŽEJMS BOND ŠOKIRAO FANOVE: Slavni glumac se pojavio na dodeli nagrada sa OVAKVIM licem! Tviter GORI!\nBIZARNO DA BIZARNIJE NE MOŽE: Ovaj trend u estetskoj hirurgiji ZABRINUO i doktore!\nPUBLICI JE POZNAT PO UČEŠĆU NA FESTIVALIMA: Sloba Bajić otkrio ko mu je favorit na Beoviziji!\nSEKSISTIČKI ISPAD BERLUSKONIJA: Novinarki BBC-ija uputio SKANDALOZAN komentar! (VIDEO)\nSnimak je objavio BBC uz naslov "Berluskonijev savet novinarki kako se treba rukovati".\nSpava i sa 30 muškaraca dnevno, a kod kuće je čeka muž\nKiri Redfild je udata žena iz Velike Britanije koja je odustala odustala od posla medicinske sestre kako bi se prostituisala i tako zarađivala za život ...


Za BiH - Grčka rasprodane sve ulaznice, bit će povećane mjere sigurnosti - Portal 072info\nZa BiH – Grčka rasprodane sve ulaznice, bit će povećane mjere sigurnosti\nZa meč šestog kola grupe ”H” kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo ”Rusija 2018”, koji će se odigrati 9. juna na stadionu ”Bilino polje“ u Zenici od 20.45 sati, štampano je 10.580 ulaznica, od čega je u prodaji u poslovnicama ”Centrotursa”, partnera N/FS BiH bilo 5.465. Preostale ulaznice u prodaji su putem rezervacija u N/FS BiH, a uobičajeno na njih pravo apliciranja imaju organizovane navijačke grupe BiH, prijatelji i sponzori N/FS BiH, reprezentativci…\nDio od 650 ulaznica, odnosno pet posto kapaciteta stadiona, na zahtjev Fudbalskog saveza Grčke pripast će gostujućim navijačima. Upravo zbog najavljenog dolaska navijača Grčke i radi incidenata koji su se dogodili u novembarskoj utakmici igranoj u Atini (1:1), kada su simpatizeri domaćih izviždali himnu BiH, potom i transparentom ”Nož, žica, Srebrenica” vrijeđali žrtve genocida, N/FS BiH će poduzeti povećane mjere osiguranja na predstojećem susretu.\nInače, meč BiH – Grčka mogao bi biti jedan od odlučujućih u grupi ”H” obzirom da će to biti direktni duel pretendenata za odlazak na Mundijal. Poslije pet odigranih kola Belgija je prva u grupi ”H” sa 13 bodova, dva više od Grčke i tri u odnosu na BiH.\nZanimljivi podaci: Evo koliko zaista rade Nijemci


Lebane dobija novu fabriku – Info Centar Juga\nLebane dobija novu fabriku\nLebane će dobiti novu fabriku rekao je premijer Vučić u Nišu na sastanku sa načelnicima pet okruga, gradonačelnicima i predsednicima opština.\nLebane – Sastanku u Oficirskom domu u Nišu prisustvovao je i predsednik opštine Lebane Zoran Ilić. Ilić je premijeru Vučiću izneo stanje u opštini Lebane i posebno istakao problem nezaposlenosti. To je jedan od najvećih problema koji muči građane Lebana. Ono je najvažnija vest za lebančane je ta da je premiejr obećao da će u Lebanu biti otvorena nova fabrika, koja bi trebalo da zapošljava oko 500 radnika izjavio je predsenik opštine Lebane Zoran Ilić gostujući na TV Leskovac.\n„Sve je to još u fazi pregovora i ne mogu ništa konkretno da kažem kada bi mogla da se realizuje ta investicija. To je veoma bitno za Lebane jer u Lebanu dugi niz godina nije otvorena ni jedna fabrika“ rekao je Ilić na TV Leskovac. Ilić je dodao da u Lebanu osim uslužnih delatnosti i budžetskih ustanova privreda gotovo da ne postoji, osim nekih manjih privatnih firmi, tako da je ova vest o otvaranju nove fabrike izuzetno značajna vest za Lebane. Ilić na pitanje da li će Lebane otkupiti nekadašnju fabriku 15. maj Eksportekst nije ni potvrdio ni demantovao već je rakao da se na tom zemljištu površine 12 hektara nalazi veliki broj proizvodnih hala i da ako hoćemo da dođe neki investitor u Lebane, opština mora i da mu nešto ponudi.\n„U Lebanu se oseća neko zadovoljstvo i koliko vidim ova vest je odjeknula u Lebanu“ naglasio je predsednik Ilić i dodao “ U Lebanu se već oseća neka pozitivna atmosfera i nada da će Lebane posle dugog niza godina konačno krenuti putem oporavka“ podvukao je predsednik Ilić.\nBojnik dobija 12 miliona za sistem za navodnjavanje\nStefanović: Leskovac je bezbedan grad\nNadležna javna preduzeća u pripravnosti zbog mogućih poplava\nLebančani pokazali humanost\nPoseta Vladike niškog opštini Medveđa


Beta 25. juna 2020. 19:30\nNa belgijskom tlu trenutno postoji „stvarna pretnja“ napada pristalica ekstremne desnice, izjavio je danas belgijski ministar pravde Koen Gens (Geens).\n„Bez obzira što se nijedan napad (ekstremne desnice) nije dogodio u Belgiji, služba bezbednosti smatra da postoji stvarna pretnja. Najverovatniji scenario je napad koji bi mogla da učini jedna osoba, kao vuk samotnjak“, rekao je Gens.\nBelgijski ministar je pomenuo podatke od aprila prema kojima antiterorističke službe prate „30 pristalica ekstremne desnice“ dok ih je prošle godine bilo desetak.\n„Biću jednako strog prema terorizmu ekstremne desnice kao i prema terorizmu džihadista. To ozbiljno shvatam“, rekao je Gens na plenarnom zasedanju belgijskog parlamenta.\nGens je na tom zasedanju zamoljen da komentariše izveštaj Evropske policijske službe (Evropol) u kojem se navodi da je Belgija „domaćin za mnoge ekstremističke grupe sklone samoodbrani prema ‘agresiji koju čine migrantima'“.


Novasloboda | Provedena akcija prikupljanja pomoći socijalno ugroženim ljudima u Mostaru\nProvedena akcija prikupljanja pomoći socijalno ugroženim ljudima u Mostaru\nUnija studenata Univerziteta „Džemal Bijedić“ u Mostaru, u saradnji sa Info-servisom za mlade Medžlisa Islamske zajednice Mostar i MDD Merhametom, organizovala je humanitarnu akciju prikupljanja pomoći socijalno ugroženim kategorijama društva s područja Grada Mostara.\nU akciji je učestvovao veliki broj volontera, a organizatorio se zahvaljuju svim aktivistima, studentima, građanima, i svim ljudima dobre volje koji su se na bilo koji način odazvali njihovom pozivu i uzeli učešće u ovoj humanoj misiji.\nPrikupljena je značajna količina najosnovnijih životnih namirnica i potrepština, koje će zasigurno pomoći velikom broju ljudi, što je bio i osnovni motiv ove akcije.\nUnija studenata Univerziteta „Džemal Bijedić“ u Mostaru, zajedno sa partnerskim i prijateljskim organizacijama, nastavlja aktivno da doprinosi društvu i cjelokupnoj zajednici, što će nastaviti raditi i u budućnosti.\nakcija pomoć najugoženijim unija studenata\nU akciji “Akciza” lišeno slobode devet lica i pronađena veća količina duhana i duhanskih proizvoda\n"Iftar za sve" socijalno ugroženim porodicama s područja Bijelog Polja


Drugi krug kao spas za srpsku demokratiju - Biram koga biram\n30/08/2021 by admin\tin Politički zabavnik\nBliže se redovni predsednički izbori na proleće 2022, a vladajuća koalicija ponovo beži od mogućnosti drugog kruga. Neizvesnost izbora i pluralizam proglašavaju se nepoželjnim, a drugi krug kao katastrofa za vladajuću stranku, iako bi to bilo značajno za demokratiju u Srbiji – pošteni drugi krug predsedničkih izbora.\nSlobodni i demokratski izbori tekovina su Petog oktobra, a do 2012. Predsednički izbori su, uz uvek uzavrelu atmosferu, ipak bili demokratski i rešavani u drugom krugu – 2004, 2008. 2012.\nKonačno, dolazak na vlast SNS-a počeo je pobedom na demokratskim predsedničkim izborima 2012. Godine.\nZašto vlast sada beži od drugog kruga i koji bi idealni drugi kandidat bio na predsedničkim izborima, u novom Političkom zabavniku govore analitičar Đorđe Vukadinović i novinarka Danasa Jasmina Lukač.


Trendovi u marketingu - PODOVI\nVesti Trendovi u marketingu\nVodeći se pretpostavkama David Meerman Scott-a da je davnih dana, jedini način oglašavanja bilo tradicionalno oglašavanje – masovni marketing (koje nije bilo ciljano) u novinama, časopisima, na radiju i televiziji ili preko direktne pošte, došao sam do zaključka da je preko tih medija bilo vrlo teško ciljati određene kupce i slati im poruke prilagođene njihovim željama i potrebama.\nTradicionalno oglašavanje ima smisla za neke kompanije i proizvode, iako ne toliko kao ranije. Momci koji gledaju ligu šampiona ili našu fudbalsku reprezentaciju npr. piju mnogo piva, te verovatno ima smisla što se Apatinska pivara (jer muškarci znaju zašto) ili pivara Čelarevo (ili jesi ili nisi) oglašavaju tokom prenosa utakmica jer ciljaju masovno tržište.\nSvrsishodno se i oglašavati u stručnim publikacijama. Ako kompanija npr. proizvodi podne obloge Sintelon – Tarkett onda bi verovatno trebali da se oglašavaju u časopisu Podovi jer će tako dopreti do kompanija ili lica koji se spremaju da preurede enterijer i naravno promene podove.\nUkoliko vodite lokalnu agenciju za nekretnine u malom gradu možda ima smisla poslati direktnu poštu svim vlasnicima nekretnina ali tako nećete dopreti do ljudi koji ne žive u vašem gradu ali nameravaju da se tu dosele.\nAutor teksta : Aleksandar Pokrajac\nKompletan tekst možete pročitati na www.consult.rs\nPrethodni tekstOris u Beogradu\nSledeći tekstDream collection – pod sa karakterom


BIC Türkiye Halk Bankası A.Ş., Organize Sanayi Şubesi/ Kayseri (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Türkiye Halk Bankası A.Ş., Organize Sanayi Şubesi/ Kayseri\nFaks: +90 352 321 31 05\nBIC Türkiye Halk Bankası A.Ş., Organize Sanayi Şubesi/ Kayseri (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye Halk Bankası A.Ş., Organize Sanayi Şubesi/ Kayseri u gradu Kayseri je TRHBTR2AXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye Halk Bankası A.Ş., Organize Sanayi Şubesi/ Kayseri u gradu Kayseri. Shodno tome, Kayseri se nalazi u zemlji Turska. Türkiye Halk Bankası A.Ş., Organize Sanayi Şubesi/ Kayseri se može kontaktirati na 352-321 31 02.


GAY-SERBIA.COM | Psihijatrija | Psihoanaliza | Psihologija | Antipsihijatrija | Homoseskualnost\nPokusni pacov (1973)\nVitruvian Man u gaćicama\nINSTRUMENTA STUDIORUM III\n1. Naučni pristupi homoseksualnosti\n2. Psihijatrija i homoseksualnost\n3. Psihološka i psihoanalitička gledišta o homoseksualnosti\n5. Antipsihijatrija (R.D. Laing, T.S. Szasz)\n6. Scene iz istorije lečenja homoseksualnosti\nNaučna istraživanja homoseksualnosti ne mogu biti shvaćena ispravno bez praćenja same istorije istraživanja, a posebno istorije samog koncepta homoseksualnosti. Od značaja je teorija Karl-Heinrich Ulrichsa sa polovine XIX veka koja predlaže da homoseksualci tvore treći i četvrti rod. Ulrich je verovao da se uzrok seksualnoj orijentaciji nalazi u našim umovima. Prema njegovom mišljenju homoseksualni muškarci imaju žensku dušu, a homoseksualne žene mušku. Upotrebljavajući platonski izraz "urning" sugerisao je ideju da su homoseksualci posebna grupa ljudi drugačije prirode od heteroseksualaca. Ovu ideju je preuzeo i dalje razradio jedan drugi nemački seksolog, Magnus Hirschfeld. On je verovao da je uzrok homoseksualnosti u žlezdama, a ne u ljudskom umu kako je tvrdio Ulrichs. Obojica su zastupali stav da homoseksualce ne treba kažnjavati zato što oni nisu birali svoju seksualnu orijentaciju isto kao i heteroseksualci i tumačili je kao prirodnu. Kao što ćemo videti u nastavku, mnogi moderni seksolozi poput Simon LeVaya, su pod velikim uticajem ovih modela.\nSkorašnja istraživanja koja se tiču biološke osnove homoseksualnosti su se kretala u dva glavna pravca: prvi koji je uključivao fiziologiju i anatomiju i drugi koji je uključivao endokrinologiju i genetiku. Oba pristupa su naučno pogrešna.\nMozak je logično mesto na kojem tražimo odgovor na pitanje "Da li je homoseksualnost biloška?" i na mozak su se usmerila sva istraživanja vezana za bilošku osnovu homoseksualnosti. Da bi razumeli ponašanje, uključujući i seksualno ponašanje, moramo razumeti mozak. Nalazimo se na samom početku razumevanja kako mozak utiče na ponašanje. Ovo isto važi i kada govorimo o seksualnom ponašanju. Dosta problema se isprečilo ovim istraživanjima. Da bi razumeli ulogu mozga u seksualnom ponašanju moramo pažljivo razmotriti pretpostavke istraživača. Ovo je uobičajena kritika nauke uopšte i može se primeniti i na ovo polje.\nPrilikom istraživanja uloge mozga u homoseksualnosti kod ljudi upotrebljena su dva pristupa: neuroendokrinološki pristup i pristup koji se bavi anatomijom specifičnih regija mozga. Oba pristupa su se fokusirala na hipotalamus.\nNeuroendokrinološki pristup se bavi korelacijom reakcija na hormone i uticaja hormona mozga. Hipotalamus se smatra delom mozga koji najviše učestvuje u seksualnoj diferencijaciji, kontroli seksualnih hormona, seksualnom ponašanju i reprodukciji. Hipotalamus luči mnoge materije koje kontrolišu lučenje specifičnih hormona hipofize. Hormoni koje luči hipofiza dalje kontrolišu lučenje hormona gonada, tj. testisa ili jajnika. Ubrizgavanje estrogena kod žena dovodi do povećanja nivoa takozvanog "leutinizing" hormona (LH) u krvi. Ovaj hormon je važan za žensku reproduktivnu funkciju. Nekoliko istraživanja je tvrdilo da homoseksualni muškarci pokazuju višak LH-a kao odgovor na estrogen, dok heteroseksualci ne. Stoga je pretpostavljeno da je lučenje LH-a iz hipofize pod uticajem estrogena ono što žene razdvaja od muškaraca u okviru tog dela anatomije. Prema ovoj hipotezi mozak homoseksualca se razvio u više femininom pravcu.\nNeuroendokrinološke studije su takođe uzele u obzir i mogući prenatalni uticaj hormona. Hipoteza koja se iskristalizovala ovde jeste da je za otklon homoseksualnih muškaraca prema femininom obrascu odgovoran manjak androgena (muškog hormona) za vreme važnog stadijuma razvoja hipotalamusa. Ova hipoteza je izvedena samo iz istraživanja na pacovima.\nDrugi pristup se sastojao u istraživanjima mogućih povezanosti diferencijacija u anatomiji mozga i homoseksualnosti. Najpoznatiju studiju objavljenu u Science-u avgusta 1991. godine je uradio Simon LeVay. On je istraživao veličine specifičnih regija mozga kod različitih muškaraca. Istraživanja ovih područja sa stanovišta funkcije i kojima je implicitno dodeljena uloga seksualnih nagona i muškog seksualnog ponašanja, jesu uglavnom rađena na osnovu ispitivanja pacova. Postoji malo informacija o funkcijama ovih regija hipotalamusa kod ljudi, ali postoji teorija da oni funkcionišu slično kao oni u pacova. U svom istraživanju LeVay je otkrio da je jedna specifična regija hipotalamusa, tzv. INAH 3, značajno manja kod homoseksualaca nego kod heteroseksualaca. Veličina ove regije kod gay muškaraca ima vrednosti koje se približuju onima kod žena (koje nisu diferencirane po kriterijumu seksualne orijentacije).\nDruge biološke studije su se usredsredile na genetiku. Ovaj pravac su preuzela istraživanja koja se bave "nepoželjnim" socijalnim karakteristikama kao što su homoseksualnost, alkoholizam, nasilno ponašanje i slično. Pillardova grupa se prvenstveno interesovala za porodične odnose. Pillard i Weinrich su 1986. godine objavili rad koji pokazuje povećanu stopu homoseksualnosti kod braće čije je muški roditelj homoseksualac ili biseksualac. Bailey i Pillard u svojoj već klasičnoj studiji o blizancima ispituju muške blizance. Otkrili su da jednojajčani, identični blizanci imaju najveću stopu homoseksualnosti (52% slučajeva identičnih blizanca od oca homoseksualca, bili su takođe homoseksualci), dvojajčani blizanci su sledeći sa 22% braće koji su homoseksualni ili biseksualni, a 11% se odnosi na usvojenu braću. Zanimljivo je da je samo 9,2% ne blizanaca, biološke braće od očeva homoseksualaca, takođe homoseksualno. Ovo poriče prethodnu studiju, a i stopa je niža nego kod dvojajcanih blizanaca i usvojene brace. Slična istraživanja su sprovedena i kod homoseksualnih žena i rezultati su u sličnom odnosu.\nOva istraživanja kao i sva istraživanja blizanaca i rođackih odnosa pokazuju veliki broj slabosti. Iako mogu da sugerišu neke genetske komponente homoseksualnosti, opterećena su čini se predrasuda o lako dokučivom rezultatu, naime, da individue sa homoseksualnim braćom ili polubraćom i blizancima "ne padaju daleko od klade". Iako pokušavaju da se bave ovim pitanjem, takva istraživanja ne uspevaju da to uklone kao potencijalnu predrasudu. Uz sve to, uzorci istraživanja su suviše mali i ne mogu se izbeći uticaji okoline čak i kod blizanaca. Iako je okruženje slično, blizanci nemaju isto okruženje kao "obična" biološka braća zbog temporalnih faktora. Jednojajčani i dvojajčani blizanci su često različito tretirani.\nHamerova grupa je pratila ovaj rad studijom kojom su želeli da mapiraju homoseksualne markere DNK. Ovo istraživanje je vršeno na 76 muških homoseksualnih osoba sa jedne geografske lokacije. Ono nudi statistički podatak da se geni koji utiču na seksualnu orijentaciju moguće nalaze u q28 regiji X hromozoma. Žene imaju dva X hromozoma, ali predaju svom sinu duplikat samo jednog. Verovatnoća da dva brata prime isti Xq28 od svoje majke je 50%. Takođe su pronašli regiju X hromozoma koja je bila ista kod 33 para braće. Hamerovo otkriće je vrlo često pogrešno tumačeno da svih 66 muškaraca iz 33 para imaju istu Xq28 sekvencu. Ono što je Hamer stvarno dokazao je da svaki subjekt u ova 33 para delio istu Xq28 sekvencu sa svojim bratom, ali ni sa jednim od ostala 64 muškarca. Nijedna specifična Xq28 sekvenca nije bila zajednička za svih 66 muškaraca.\nJedan kanadski istraživacki tim nije bio u mogućnosti da ponovi dokaz uz pomoć sličnog metoda. Uz to, Hamer je svoje istraživanje X hromozoma sproveo na osnovu porodičnih intervjua. Ovi intervjui otkrivaju neproporcionalno velik broj homoseksualaca među rođacima sa majčine strane. Žene su obično mnogo upućenije u medicinsku istoriju svoje porodice i to ovo istraživanje čini manje objektivnim.\nSve ove studije od neuroendokrinoloških, preko neuroanatomskih, pa do genetskih imaju jednu fundamentalnu zajedničku manu u definisanju homoseksualnosti. Predrasuda ovih istraživača je da je homoseksualnost prosta binarna, dvodimenzionalna karakteristika (ili je imaš ili je nemaš). Postoje veliki problemi u definisanju i bez konkretnih i nepristrasnih načina da se definiše homoseksualnost (verovatno nemoguć zadatak), apsolutno je nemoguće odrediti biološke uzroke.\nMnoga istraživanja su izjednačila prisustvo fenomena vezanih za žensko seksualno ponašanje (posebno, lordozu koja omogućava lakše polno opštenje) kod pacova sa homoseksualnošću kod ljudi. Jednostavno su previše uprostili fenomen ljudske seksualne orijentacije uz nemogućnost da uključe i složenosti ljudskog ponašanja; takođe su ignorisali i godine istraživanja ljudske seksualnosti. Mnoge humanističke studije pokazuju slične nedostatke. Glavni problem ovih istraživanja je kategorizacija individualnih subjekata na osnovu seksualnosti. Definicija homoseksualnosti koju nalazimo u pomenutim studijama uopšte ne uzima (ili je nesposobna kao u slučaju LeVayeve postmortem studije) u obzir složenost ponašanja.\nDrugo, jasno je da pretpostavka "gay muškarci su kao žene" utiče na većinu istraživanja (kao i prateća tvrdnja "lezbejke su kao muškarci", iako je bilo vrlo malo istraživanja na ženskim subjektima). Ta pretpostavka je zaista bazirana na društvenim predrasudama i jeste problem u istraživanju moguće "biološke osnove" homoseksualnosti. Ove pretpostavke produkuju predrasude koje utiču na pitanja koja se postavljaju, na način na koji se vode istraživanja i na metod kojim se podaci analiziraju. Skoro je nemoguće pronaći ravnotežu na ovom polju zbog postojećih jakih i dubokih predrasuda.\nUz to, ova anatomska i fiziološka istraživanja nisu u stanju da naprave razliku između posledica ťurođenihŤ faktora i posledica prenatalnog ili postnatalnog razvoja ili iskustva. A i predmet istraživanja su isključivo odrasle osobe. Mozak je prilično promenjljiva stvar u toku jednog životnog veka. Nema ni jednog dokaza da promene u neuroanatomiji ili neuroendokrinološkim funkcijama nisu posledica iskustva.\nJoš jedan problem je da glavno pitanje predstavlja "Šta je biološka osnova homoseksualnosti?", a retko "Ima li biološke osnove homoseksualnosti?". Istraživači kao glavnu pretpostavku uzimaju tezu da je homoseksualnost biološka, što je daleko od bilo čega dokazanog. Imamo nekoliko indicija, ali dosadašnja istraživanja nas nisu dovela ni do početaka odgovora na pitanje da li je homoseksualnost biološka?\nBiološka istraživanja seksualne orijentacije ne služe u medicinske svrhe zato što se homoseksualnost više ne smatra bolešću od strane Svetske zdravstvene organizacije ili Američke psihijatrijske asocijacije. Stoga ne postoji medicinska potreba za sprovođenjem bioloških istraživanja seksualne orijentacije iz prostog razloga što ne postoji konkretan bol koji treba ublažiti. Prethodna istraživanja uzroka homoseksualnosti su vršena sa ciljem iskorenjivanja homoseksualnosti. Terapije preobraćanja, uključujući elektrošokove, hormonalne terapije, sakaćenje genitalija i operacije mozga su u mnogim zapadnim zemljama bile posledice istraživanja etiologije seksualne orijentacije. Kineska psihijatrijska asocijacija u svom izdanju Kineske klasifikacije mentalnih poremećaja iz 1995. godine smatra homoseksualnost još uvek mentalnim poremećajem. U Kini su svi ljudi za koje se smatra da su homoseksualci redovno izlažu policijskom uznemiravanju ili zatvorskim kaznama. Homoseksualne "terapije" koje uključuju lekove, akupunkturu i elektrošokove se i dalje sprovode u glavnim bolnicama kao što je Nanjing psihijatrijski institut. Jedan psihijatar Nacionalnog univerziteta u Singapuru se u svom članku iz 1995. godine pita "da li je bolje vršiti presimptomatička testiranja u zamenu za tretman" i time prihvata ideju da je homoseksualnost nešto što treba lečiti. Ne iznenađuje da se vodi žučna debata o etičkim vrednostima istraživanja etiologije seksualne orijentacije usled očigledne opasnosti od zloupotrebe njihovih rezultata.\nAmerički istraživači su uglavnom na strani koja ističe važnost istraživanja uzroka homoseksualnosti, a sve zbog domaćih političkih ciljeva. Vrlo slično Ulrichsu i Hirschfeldu njihovi motivi su da pokažu da je homoseksualnost nepromenljiva i da nije stvar izbora. Predloženo je da bi biološki uzrok homoseksualnosti mogao da vodi do prepoznavanja homoseksualaca kao posebne grupe poput etničke manjine. Ovo bi za uzvrat potpomoglo legalna prava gay osoba zato što bi mogli da zahtevaju zaštitu na osnovu jednakosti po jednom od amandmana američkog ustava. Ovakav stav je kritikovan od strane pravnika. Još jedan argument je da kada bi se homoseksualnost predstavila kao neizbežnost, a ne kao izbor, heteroseksualci bi manje naginjali diskriminaciji gay osoba. Stein ističe da ovaj argument ignoriše to da ono što treba zaštititi nije samo seksualna orijentacija kao takva, jer nju je moguće, na kraju krajeva, i sakriti, nego svesna odluka homoseksualaca da se autuju i da žive kao homoseksualci prepoznati od strane društva bez straha od diskriminacije.\nIstraživači seksualne orijentacije bez dovoljne etičke kompetencije pogrešno veruju da će genetski uzrok homoseksualnosti imati velik broj normativnih implikacija. Dean Hamer, na primer misli da bi to dokazalo "normalnost" homoseksualnosti. Sa svojim saradnicima tvrdi da moguća dalja istraživanja neće biti upotrebljena u "ocenivanju ili promeni nečije sadašnje ili buduće seksualne orijentacije, bila ona homoseksualna ili heteroseksualna, niti bilo kojih drugih normalnih karakteristika ljudskog ponašanja."\nHamerovi argumenti su filozofski nepostojani i predstavljaju dobar primer naturalističke zablude. Hamer et al. veruju da je genetski faktor presudan u homoseksualnoj orijentaciji. U njihovoj interpretaciji taj faktor uzrokuje normalne atribute ljudskog ponašanja. Dalje tvrde da iz toga proizilazi da je i homoseksualnost normalno ljudsko ponašanje. Isto tako tvrde da bi bilo neetički koristiti ovu informaciju u izboru detetove seksualne orijentacije zato što pretpostavljaju da ono što je genetski određeno treba takvo i da ostane. Naravno, stvari ne stoje tako. Priroda nam ne daje moralne smernice kako da živimo svoje živote. Genetske informacije mogu biti odlučujući faktor u nizu ljudskih ponašanja. Da li mi treba da koristimo ovu informaciju ili menjamo nečije ponašanje na osnovu ove informacije je odluka koja mora biti zasnovana na normativnoj evaluaciji tog ponašanja šta god njemu bio uzrok.\nRazlozi za rane pokušaje Hirschfelda i Ulrichsa i razlozi za Hamerovu preokupaciju dokazivanjem da je homoseksualnost "prirodna" ili "normalna" imaju vezu sa još jednom grupom pogrešnih verovanja, u ovom slučaju pogrešne ideje o normativnim implikacijama normalnosti i prirodnosti. Čini se da su ovi naučnici mišljenja da priroda ima preskriptivnu normativnu snagu iz koje proizilazi da sve što je prirodno i normalno mora biti i dobro. Sve što izlazi van ovih granica se smatra neprirodnim i nenormalnim i tvrdilo se da je ovo dovoljan razlog da se homoseksualnost isključi iz razmatranja. Argumenti koji apeluju na normalnost i koji nam nude moralne smernice takođe rizikuju da zapadnu u zabludu. Ova zabluda nastaje kada neko greškom zamenjuje stav "stvari kakve jesu" sa stavom "stvari kakve bi trebale biti". Hamer i saradnici na primer čine ovakvu grešku u njihovom Science članku kada tvrde da bi bilo: "neetično koristiti ovakve informacije u pokušaju pozicioniranja ili menjanja nečije trenutne ili moguće seksualne orijentacije, bila ona heteroseksualna ili homoseksualna ili nečije normalne osobine ljudskog ponašanja". Hamer et al. veruju da je genetski faktor presudan u seksualnoj orijentaciji. Odatle on misli da je homoseksualnost normalna i da je vredna zadržavanja. Odatle se veruje da genetika odreduje šta je normalno, a to dalje određuje šta treba da bude. Ovo je tipičan primer naturalističke zablude.\nNormalnost se može definisati na brojne načine, ali nas ni jedan ne upućuje na izražavanje moralnih sudova. Normalnost bi uvek trebala biti definisana u naučnom, deskriptivnom smislu, kao statistički prosek. Sve što je regularno, uobičajeno i uklopivo u postojeće standarde, na kraju se uruši u statističke iskaze. Za etičko vrednovanje je potpuno irelevantno da li je po ovim kriterijumima homoseksualnost normalna ili ne. Sve ljudske osobine i ponašanja su nenormalna u statističkom smislu, ali to nije razlog da se izriče negativan moralni sud o njima. Sa druge strane "normalnost" se može funkcionalistički definisati gde je nešto normalno ako služi adaptivnoj funkciji sa evolucione tačke gledišta. Ova definicija normalnosti se može naći u okvirima sociobiologije koja traži biološke razloge socijalnog ponašanja. Čak i ako bi sociobiologija mogla da ustanovi određene crte ponašanja kao direktne posledice biološke evolucije, ne bismo mogli da vršimo moralne procene ovih osobina.\nPozicije koje se drže stava da je homoseksualnost neprirodna i zbog toga pogrešna takođe pate od nedoslednosti. Nisu u stanju da ekspliciraju osnovu na kojoj je zacrtana granica između prirodnog i nepririodnog. Što je važnije, ne uspevaju da objasne zašto treba sve veštačke i ljudskom rukom stvorene stvari da smatramo nemoralnim i pogrešnim. Ovi stavovi su uglavnom čvrsto utemeljeni u na neempirijskim i preskriptivnim interpretacijama prirode pre nego na naučnom deskriptivnom pristupu. Vrlo proizvoljno se definiše šta je prirodno, pa je neophodno uvesti druge pretpostavke na kojima se grade zaključci. Na primer često se tvrdi da je entitet nazvan "bog" proglasio homoseksualnost kao neprirodnu i grešnu. Na žalost ove konfuzne analize imaju posledice u stvarnom životu. U Singapuru su "neprirodni odnosi" smatrani kriminalnim delom, a "prirodni odnosi" su prozvoljno definisani kao "koitus muških i ženskih organa". Skorašnja odluka visokog suda je proglasila oralni seks "neprirodnim" i time kriminalnim aktom ukoliko isti ne vodi ka reproduktivnom odnosu.\nBioetičke analize normativnih implikacija projekta ljudskog genoma su brzo pokazale krucijalni značaj kontekstualizacije genetskih istraživanja. Genetska istraživanja seksualne orijentacije se vrše u Sjedinjenim Državama primarno zbog toga što homoseksualci koji ih sprovode veruju da će to pomoći političkoj borbi gay osoba. Problem je što rezultati ovih istraživanja neće ostati u okvirima SAD. Istraživanja će se sasvim drugačije tumačiti u različitim delovima sveta i više je nego verovatno da će se koristiti vrlo neetički ne samo od strane zapadnih bioetičara nego i od ljudi odgovornih za čitavu stvar.\nNe postoji ubedljiv dokaz da je seksualna orijentacija biološkog porekla. Istorijski gledano većina istraživanja je služila primarno u političke svrhe istraživača. Ovo stoji i za tekuća istraživanja. Etičko i političko pitanje je da li istraživanja etiologije seksualne orijentacije treba da se sprovode u homofobičnim društvima. Debata se uglavnom odvija u zapadnim društvima ne obraćajući pažnju na konsekvence koje istraživanja imaju u nezapadnim društvima.\nUdo Schüklenk i Michelle Murrain\nBailey, J. Michael, and Richard. C. Pillard, A Genetic Study of Male Sexual\nOrientation, Archives of General Psychiatry 48 (1991): 1089-96.\nByne, William, Why We Cannot Conclude That Sexual Orientation Is Primarily a Biological Phenomenon. Journal of Homosexuality 34 (1997): 73-80.\nChinese Psychiatric Assoc. and Nanjing Medical University Teaching Hospital. The Chinese Classifieation of Mental Disorders. Nanjing, 1995.\nHalley, Janet E., Sexual Orientation and the Politics of Biology: A Critique of the Argument from Immutability", Stanford Law Review 46 (1994): 503-68.\nHamer, Dean H., et al. A Linkage Between DNA Markers an the X Chromosome and Male Sexual Orientation. Science 261 (1993): 21-327.\nHirschfeld, Magnus, Die Homosexualität des Mannes und des Weibes, Berlin: Ulrich Marcus, 1914.\nKatz, Jonathan Ned, Gay American History, New York: Thomas Cromwell, 1976.\nLeVay, Simon, A Difference in Hypothalamic Structure between Heterosexual and Homosexual Men, Science 253 (1991): 1034-36.\nLeVay, Simon, Queer Science: The Use and Abuse of Research into Homosexuality, Cambridge: MIT Press, 1996.\nLevin, Michael, Why Homosexuality Is Abnormal, Monist 67 (1984): 251-83.\nLim, L.C.C., Present Controversies in the Genetics of Male Homosexuality. Annals Academy of Medieine Singapore 24 (1995): 759-62.\nPillard, Richard C., and James D. Weinrich, Evidence of Familial Nature of Male Homosexuality, Archives of General Psychiatry 43 (1986): 808-12.\nRice, G., et al., Male Homosexuality: Absence of Linkage to Microsatellite Markers an the X Chromosome in a Canadian Study, Presented at the 21st Annual Meeting of the International Academy of Sex Research, Provincetown, Mass., 1995.\nSchüklenk, Udo, and David Mertz, Christliche Kirchen und AIDS, In: Die Lehre des Unheils. Edgar Dahl, ed. Hamburg, Germany: Carlsen, 1993, 263-79, 309-12.\nSchüklenk, Udo, and Michael Ristow, The Ethics of Research into the Causes of Homosexuality, Journal ofHomosexuality 31, 3/4 (1996): 5-30.\nUlrichs, Karl H. (aka Numa Numantius): Vindex. Social juristische Studien übermann-männliche Liebe." Pamphlet. Leipzig, 1864.\nVines, Stephen, Singapore Court Blows Away Passion, Independent (London), February 22,1997, Al.\nPreuzeto iz: Gay Histories and Cultures: An Encyclopedia, izd. George E. Haggerty, New York & London, 2000, str. 781-785.\n2. PSIHIJATRIJA I HOMOSEKSUALNOST >>


U samo nekoliko dana prikupljeno gotovo 2500 potpisa za brze promjene u informatičkom obrazovanju mladih – eSkills for Jobs\n27. 11. 2015. /in Aktualno, Vijesti /by eSkills\nOtvoreno pismo budućem premijeru ili premijerki u kojem se traže brze promjene u informatičkom obrazovanju mladih izazvalo je veliku pozornost javnosti i medija. Inicijativa „eSkills for Jobs“ i njeni ambasadori izuzetno su zadovoljni podrškom i činjenicom da je važnost ove teme prepoznata u javnosti.\nU samo nekoliko dana, peticiju kojom se pozivaju svi građani da svojim potpisom podrže inicijativu i pozovu na hitnu akciju – izmjenu programa Informatike u osnovnim školama podržalo je niz udruga, udruženja, pojedinaca te potpisalo gotovo 2.500 građana.\nOva je akcija pokrenuta uz podršku udruga, udruženja i asocijacija iza kojih stoji gotovo čitava ICT industrija, a tijekom akcije inicijativi „eSkills for Jobs“ javile su se i brojne strukovne udruge koje su izrazile svoju potporu i želju za suradnjom te također žele stati iza incijative i pomoći svojim radom, kao i brojni pojedinci i udruge koji su čak ponudili svoje programe koje je moguće gotovo odmah pokrenuti u osnovnim i srednjim školama.\nStoga, još jednom pozivamo sve zainteresirane građane da se pridruže inicijativi i svojim potpisom na web stranici „eSkills for Jobs“ podrže akciju za hitne promjene programa Informatike u školama, www.eskills.hr/otvoreno-pismo/\nUskoro ćemo javnost obavijestiti o daljnjim konkretnim koracima.\nPrilika za srednjoškolce i studente: besplatno do prvog Microsoft certifik... Centar za sigurniji Internet priključio se inicijativi “eSkills for ...


Poseta kompaniji PALFINGER KRAN doo Rijeka - Putovanje koje se završava prijateljstvom\nAutoČačak Komerc je u saradnji sa svojim dugogodišnjim poslovnim partnerom, preduzećem Palfinger Srbija, za naše zajedničke klijente, renomirana novosadska preduzeća JKP PUT i ENERGOTEHNIKA JUŽNA BAČKA, ovih dana organizovao posetu preduzeću PALFINGER KRAN doo Rijeka. Povod za ovu posetu, bila je želja naših prijatelja iz Rijeke da u svojim proizvodnim pogonima predstave našim kupcima širok spektar svojih raznovrsnih komunalnih i građevinskih kamionskih nadogradnji kao što su: hidraulične dizalice, kiper sanduci, komunalni kontejneri, nadogradnje za vučne službe i pauk vozila, prikolice i dizalice za prevoz trupaca, specijalne tzv. izmenjive nadogradnje kao što su beton mikseri i trostrani kiper sanduci i mnoge druge.\nNaši kupci imali su priliku da se upoznaju sa brojnim proizvodnim mogućnostima Palfingera a poseban utisak na sve nas je ostavila prezentacija dizalice opremljene korpom za rad na visini koja je, montirana na vozilo Iveco Daily 35S13, naše goste podigla „do oblaka“.\nPosetu smo nastavili prijatnim druženjem sa našim ljubaznim domaćinima uz divnu mediteransku kuhinju, uživajući u morskim specijalitetima i vrhunskim vinima.\nNije izostala ni šetnja po riječkom Korzu. Prekrasna atmosfera, upotpunjena je sutradan, buđenjem uz divno plavetnilo Kvarnera, čarobnim prolećnim mirisima cvetnih vrtova opatijske rivijere, laganom šetnjom na čuvenom opatijskom šetalištu Lungomare. Iako nas je lepo poslužilo, vreme ispunjeno ovakvim interesantnim dešavanjima brzo je proteklo, podsećajući nas da je došao trenutak za povratak našim svakodnevnim obavezama. Obogaćeni još jednim lepim iskustvom, rastali smo se rešeni da unapređujemo svoje partnerske i prijateljske odnose još čvršćim vezama i u budućnosti.\nZahvaljujemo se našim sjajnim gostima iz JKP PUT i ENERGOTEHNIKA – JUŽNA BAČKA što su nam svojim prisustvom ulepšali ovo divno putovanje i nadamo se da je ono bilo na nivou njihovih očekivanja. AutoČačak Komerc se trudi da u svom poslovanju uvek opravda očekivanja svojih klijenata, a naš najveći cilj nije broj klijenata, već broj klijenata od kojih smo uspeli da napravimo prijatelje. Posebnu zahvalnost izražavamo našim dragim domaćinima, g’dinu Andreju i g’đi Nataši kao i našim kolegama iz Palfingera Vedrani i Urošu i nadamo se da ćemo uskoro biti u mogućnosti da organizujemo jedno ovakvo lepo druženje i kod nas i na taj način uzvratimo na Vaše divno gostoprimstvo u Rijeci.\nGaleriju slika pogledajte OVDE ...


Raikonen: "Možemo da uhvatimo Mercedes" - Sportske.net\nRaikonen: "Možemo da uhvatimo Mercedes"\nVozač Ferarija Kimi Raikonen ocenio je danas da njegova ekipa može da dostigne Mercedes, uprkos porazu u trci Formule 1 za Veliku nagradu Kine u Šangaju.\nF1 - Hamilton osvojio i Bahrein!F1 - Fetel razdvojio Hamiltona i Rozberga!Hamilton: "Psihološki sam jači ove sezone"''Ključa'' u Mercedesu, novi sukob Rozberga i Hamiltona!Hamilton: ''Ferari? Ma, nisu mogli da nas ugroze''\nVozač Mercedesa Luis Hamilton pobedio je u trci u Šangaju, drugi je bio njegov klupski kolega Niko Rozberg, a treće i četvrto mesto zauzeli su vozači Ferarija Sebastijan Fetel i Kimi Raikonen.


Evropski sertifikati za nastavnike 2013\nSwift School #4 by Sergey Pronin 529 views\nkorjaamo kapasiteetti ja kilpailukyky by Timo Lassila 109 views\nNpsh 1. by Chetan vadodariya 318 views\nAxelerant Team Member Handbook by Axelerant 9803 views\nOutdoor Birthday Parties – Top Tips... by funkymonkeysuae 599 views\n1. EVROPSKI SERTIFIKATI ZA NASTAVNIKE U SRBIJI Rezultati istraživanja na bazi projekta onlajn obuke i sertifikacije nastavnika po ECDL standardima poznavanja IKT Privredna komora Srbije - Terazije 23, sala 1, VIII sprat, sreda, 19.06.2013. u 12h 1. UVOD Kvalitet obrazovanja je u direktnoj zavisnosti od kvaliteta nastavnika koji rade u obrazovnom sistemu. Ukoliko želimo napredak obrazovnog sistema u skladu sa razvojem društva u kome živimo, to ćemo najefikasnije postići ulaganjem u obuke nastavnog kadra da koristi IKT - informaciono komunikacione tehnologije u svom radu. Evropska unija svrstava korišćenje IKT među osam najvažnijih kompetencija za zaposlene u obrazovanju. Prema standardima za kompetencije nastavnika u Srbiji, zahteva se da ''nastavnik primenjuje IKT u planiranju, realizaciji, vrednovanju i inoviranju nastavnog procesa''. Da bi nastavnik došao do nivoa da primenjuje IKT u nastavi, neophodno je da stekne znanja i veštine u korišćenju računara i njegovih osnovnih programskih aplikacija. Škole su opremljene računarima, ali tu akciju nije pratila i odgovarajuća obuka nastavnog osoblja i zato danas veliki broj tih računara nije iskorišćen na adekvatan način. EBC Internet test centar i ECDL regionalna kancelarija, izvršili su besplatnu onlajn obuku nastavnika u trajanju od 3 meseca. Po završenoj obuci, organizovali smo onlajn testiranja u svakoj školi, prilikom koga su nastavnici polagali po 4 ispita za sticanje ECDL sertifikata. ECDL - European Computer Driving Licence je opšti sertifikat poznavanja informaciono komunikacionih tehnologija - IKT, nezavistan od platforme, široko primenjen u obrazovnim sistemima evropskih država. 2. CILJEVI PROJEKTA  Istraživanje spremnosti i sposobnosti nastavnika za učenje putem Interneta u skladu sa evropskim ECDL standardima.  Podizanje kompetentnosti nastavnika za realizaciju nastavnog procesa u uslovima sve značajnijeg uticaja IKT na društvo u kome živimo.  Obuka za korišćenje novih IKT u komunikaciji škola-nastavnik-učenik-roditelj, što će podići opšti nivo zadovoljstva svih učesnika u obrazovnom procesu.  Stvaranje preduslova kod nastavnika za korišćenje Interneta kao neiscrpnog izvora novih saznanja, kroz sistem onlajn obuke i testiranja. Škole obuhvaćene projektom: 1. ETŠ ''Nikola Tesla'' - Beograd (121) 2. ''Ekonomsko trgov. škola'' - Novi Pazar (76) 3. Gimnazija ''Stevan Sremac'' - Niš (60) 4. O.Š. ''Banović Strahinja'' - Beograd (73) 5. O.Š. ''Jovan Popović'' - Kruševac (49) 6. O.Š. ''12. Decembar'' - Sjenica (41) 7. O.Š. ''Jovan Popović'' - Novi Sad (32) U projekat su uključeni nastavnici svih predmeta osnovnih i srednjih škola različitih obrazovnih profila, iz različitih sredina u Srbiji. 3. AKTIVNOSTI NA PROJEKTU  Uvodno predavanje o ECDL standardu poznavanja IKT  Prezentacija aplikacije za onlajn obuku i testiranje www.ecdltest.rs  Registracija polaznika na sistem i obuka ispitivača  Onlajn obuka u trajanju od 90 dana  Korisnički servis i interne konsultacije sa ovlašćenim ispitivačima  Testiranje polaznika  Izveštaj sa rezultatima testiranja  Anketa nastavnika, istraživanje i analiza uspešnosti  Uručenje ECDL Start sertifikata ECDL onlajn obuka nastavnika u trajanju od 3 meseca izvršena je na Web sajtu ECDL Internet test centra: www.ecdltest.rs, koji predstavlja sertifikovani onlajn sistem od strane ECDL Foundation - Dublin. ECDL onlajn obuka je razvijena na osnovu najnovijih iskustava za brzo, efikasno učenje i usvajanje novih znanja o informaciono komunikacionim tehnologijama. Uči se sopstvenim tempom, rešavanjem praktičnih interaktivnih zadataka, sa objašnjenjima referenciranim na ECDL nastavni program, uz praćenje Flash simulacija tačnih rešenja. Proces obuke je zanimljiv i takmičarski, tako da u toku obuke, polaznik stalno testira svoje znanje i izlazi na ispit onda kada je potpuno spreman. ECDL onlajn testiranje se izvodilo na istoj softverskoj platformi kao i obuka. Ispitni testovi su trajali po 45 minuta, a na svakom testu je bilo po 36 pitanja. Svako pitanje je nosilo po 1 poen, a za uspešno polaganje ispita trebalo je tačno uraditi 75%, odnosno 27 pitanja. Nastavnici su polagali ispite iz 4 modula:  M3 Obrada teksta (Word 2010)  M4 Tabelarne kalkulacije (Excel 2010)  M6 Prezentacije (Power Point 2010)  M7 Internet i komunikacije (Outlook 2010 & I. E. 9)\n2. Tokom testiranja po školama, nastavnici su položili ukupno 1.808 onlajn ispita. Sva četiri predviđena ispita uspešno je položilo 452 nastavnika i time stekli uslov za ECDL Start sertifikat. Na dijagramu je predstavljen broj sertifikovanih nastavnika po školama: 4. REZULTATI ISTRAŽIVANJA Realizacijom projekta onlajn obuke i sertifikacije nastavnika za poznavanje IKT po evropskim standardima, želeli smo da sprovedemo istraživanje, koje će pomoći svima onima koji imaju nedoumice u pogledu spremnosti i sposobnosti nastavnika iz različitih sredina da uspešno koriste onlajn sadržaje. ANKETA ZA NASTAVNIKE 1.Da li ste pre ECDL onlajn obuke pohađali neki onlajn kurs? 2.Odakle ste najčešće pristupali onlajn obuci na sajtu www.ecdltest.rs? 3.Kako biste ocenili ECDL program obuke u odnosu na Vaše potrebe korišćenja računara u pripremi nastave, procesu nastave i u Vašem stručnom usavršavanju? 4.Prilikom onlajn obuke na interaktivnim zadacima, na koji način ste najviše naučili? 5.Kako biste generalno ocenili kvalitet ECDL onlajn obuke 6.Da li biste ponovo pohađali neki oblik onlajn obuke? 7.Koji vid stručnog usavršavanja Vam najviše odgovara?\n3. 8.Da li ste imali dovoljno vremena za rešavanje ispitnih testova (36 pitanja za 45 min.)? 9.Kako biste ocenili testove generalno? 10.Kako planirate da koristite novostečena IKT znanja u školskom radu u sledećoj školskoj godini? 11.Kako planirate da koristite novostečena IKT znanja u komunikaciji sa različitim akterima u obrazovnom procesu? 5. ZAKLJUČAK Obuka i testiranje 452 nastavnika iz različitih škola i različitih krajeva Srbije i sprovođenje ankete među njima, omogućili su nam da dođemo do sledećih zaključaka:  Nastavnici imaju tehničkih preduslova za praćenje onlajn obuka, kako od kuće, tako i iz škole.  Nastavnici žele, spremni su i sposobni da se stručno usavršavaju putem Interneta.  Nastavnicima više odgovara onlajn obuka preko Interneta dostupna 24h, nego klasična obuka sa časovima u određeno vreme na određenoj lokaciji.  Nastavnici su pokazali masovni odziv za onlajn obuku i sertifikaciju poznavanja IKT po ECDL standardima.  ECDL program onlajn obuke i testiranja nastavnici su ocenili kao optimalan.  Nastavnici će novostečena znanja koristiti u pripremi nastave, izvođenju nastave, komunikaciji sa učenicima i svom daljem stručnom usavršavanju. Iz svega napred navedenog, nameće se opšti zaključak, da treba, uvesti evropske standarde u obrazovni sistem, odnosno omogućiti svim nastavnicima osnovnih i srednjih škola obuku i sertifikaciju poznavanja IKT po ECDL standardima, kako su to uradile i sve druge države u našem okruženju i Evropi. Takođe, treba usmeriti težište aktivnosti na stručno usavršavanje nastavnika i obrazovanje dece putem onlajn sadržaja na Internetu. Autor projekta: Vladan Stevanović ECDL nacionalni koordinator Tel: 011/328 4859, 061 252 0633 www.ecdl.rs www.ecdltest.rs vlada@ecdltest.rs\nSwift Products In netherlands vpn Clarified\nkorjaamo kapasiteetti ja kilpailukyky\nOutdoor Birthday Parties – Top Tips to Plan a Memorable Birthday Party for Ki...


Protivnici gondole odlučni: slučaj će ići i na međunarodne stručne forume - MediaSfera\nRasprave o najavljenoj izgradnji gondole u Beogradu ne prestaju. Iako je deo stručne javnosti ustao protiv gradnje, vlast ostaje odlučna u nameri da gondolu gradi. Zato u organizaciji „Evropa Nostra Srbija“, koja je inicirala potpisivanje peticije protiv izgradnje gondole, najavljuju da će slučaj internacionalizovati.\nOrganizaciji „Evropa Nostra Srbija” najavljuje dolazak i međunarodna delagacija arheologa, urbanista, konzervatora, ekonomista i pravnika da se iz prve ruke upozna sa ovim slučajem, sretne sa svim prganizacijama i institucijama koje se bore protiv ovog projekta i sastane sa nadležnima. Dopisi sa molbom za sastanke poslati su svim nadležnim ministrima, institucijama zaštite spomenika kulture i predsednici Vlade Republike Srbije.\n„Napraviće se jedna deklaracija o tome i to će ići onda i na međunarodne forume“, rekla je Irina Suboti’ iz organizacija „Evropa Nostra Srbija“.\n„Gondola će biti izgrađena u skladu sa zakonom“, izjavio je ranije zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\nIrina Subotić je, ipak, drugačijeg mišljenja.\n„Ja verujem da se neće graditi, da će razum u jednom času ipak prevladati, a ne para“, kazala je.\nDa, kako kaže, prevlada razum, doktor istorije umetnosti i predsednica nevladine organizacije koja se bavi zaštitom kulturnog nasleđa, boriće se i van granica Srbije.\nNa zamerke struke odgovaraju političari\n„Vi ste u nekim peticijama mogli da vidite da su napisali ti neki takozvani stručnjaci, ne kažem da među njima nema stručnjaka, napisali kako će biti srušen srednjovekovni zid. Taj zid gde će biti godnola nema nikakve veze sa srednjim vekom, izgrađen je 1948. godine. Pa su napisali da će biti urušena Kalemegdanska tvrđava. Mesto gde će biti gondola nije Beogradska tvrđava, Beogradska tvrđava je dalje, to je Kalemegdanski park. Nisu isto Kalemegdanska tvrđava i Kalemegdanski park“, rekao je Vesić.\n„Nikakvi argumenti to nisu. To je celina, mi govorimo o Beogradu kao celini, o celini tvrđave. Tu jesu neke stvari rađene posle rata, ali tu postoje lagumi koji mogu da se sruše. Nama su sa Arhitektonskog i sa Građevinskog fakulteta rekli da nisu napravljene nikakve dobre analize o tome da li ti lagumi mogu da izdrže ono što oni hoće da urade“, objasnila je Subotić.\n„Ti ljudi ne znaju koji pričaju gluposti o tvrdjavi, oni ne znaju ni u kom delu Kalemegdana je tvrđava. Oni pojma nemaju o istoriji ovog grada“, izjavio je Aleksandar Vučić ranije.\nKoliko je gondola na dugačkom štapu možda najbolje svedoči jedan drugi manje zahtevan, građevinski poduhvat. Iako je pasarela koja bi trebalo da poveže Kalemegdansku tvrđavu i Savsko šetalište trebalo da bude gotova još leta prošle godine, radnici su i dalje tu, a nove procene kažu da bi možda mogla da bude gotova do leta ove godine.\nGde je Beogradska tvrđava, a gde Kalemegdan\nKako zamenik gradonačelnika Goran Vesić, i predsednik Aleksandar Vučić u medijima šire neistine, i unose konfuzije o tome gde je Beogradska tvrđava, a gde Kalemegdan, gde srednjovekovni zidovi a gde posleratni, “Evropa Nostra Srbija” objavila je zvanične granice kulturnog dobra Beogradska tvrđava – lokaliteta za čije se očuvanje borimo, i ključne informacije o istom:\nGranice Beogradske tvrđave kao kulturnog dobra su reke Sava i Dunav, Pariska ulica i Ulica Tadeuša Košćuška. One dakle obuhvataju lokaciju na kojoj je planirana gondola – tako da se gondola gradi na Beogradskoj tvrđavi i narušiće njene raznolike i važne slojeve.\nPark Kalemegdan nalazi se na Beogradskoj tvrđavi i jedan je od novijih slojeva, ali je kao prvi javni park u Beogradu i Srbiji takođe zaštićen. I park Kalemegdan kao kulturno dobro biće narušen projektom gradnje godnole.\nNa teritoriji Beogradske tvrđave, u podzemnim slojevima nalazi se i kulturno dobro Antički Singidunum i bedemi rimskog utvrđenja koji se prostiru na lokaciji gde je planirana stanica gondole Kalemegdan. Ovi rimski slojevi upisani su od strane Srbije na preliminarnu listu UNESKO za Listu svetske baštine, i takođe će biti uništeni ako se gondola bude gradila.\nBeogradska tvrđava je celina sačinjena od fortifikacija i utvrđenja u istorijskom razdoblju od 1. v.n.e. – 18. v.n.e. Kao celina Beogradska tvrđava predstavlja najbogatiju riznicu za praćenje razvoja fortifikacione arhitekture na prostorima čitave bivše Jugoslavije – od rimskog kastruma, preko vizantijskog i srednjovekovnog grada, do osmanskog i austro-ugarskog sloja.\nMnogi slojevi Beogradske tvrđave stariji su od vidljivih slojeva Salzburške, Dubrovačke, Jerusalimske i mnogih koje Vesić pominje kako bi omalovažio značaj Beogradske tvrđave, i relativizovao štetu koju gradnja gondole nanosi.\nIzvor: N1, FB Evropa Nostra Srbija\nTagoviBeogradska tvrđava Evropa Nostra Srbija Gondola Kalemegdan Ušće


Modne vesti: Kolekcije za male i velike dame - WANNABE MAGAZINE\nStela Makartni za “War Child”\nStela Makartni je udružila snage sa organizacijom “War Child” kako bi lansirala “Draw Me To Safety”, internacionalni umetnički projekat koji je napravljen da bi podigao svest o tome kako su deca zapravo najviše pogođena ratovima u svetu. U isto vreme oni i pomažu najugroženijima. Projekat izgleda tako što su deca od 8 do 15 godina u Britaniji i zemljama pogođenim ratom, na neki umetnički način odgovarala na pitanje – Šta čini da se osećate sigurno? Makartnijeva je na osnovu toga onda kreirala modne komade. Sav prihod od prodaje biće prosleđen organizaciji “War Child”.\nDžastin Torton i Tea Bregazi dizajneri su kolekcije Mini Preen. Oni su roditelji koji vole modu i imaju jasno definisan stil, pa su oblačili svoje mališane u lepe haljine, suknje i pantalone, koje su napravljene po uzoru na njihovu garderobu.\nUbrzo su postigli veliki uspeh, toliki da su odrasli počeli da pitaju da li mogu da kupe model u njihovom broju. Odgovor je – da! Sva odeća za decu su mini verzije Preen Line resort i kolekcije za odrasle.\nNova radnja Roksande Ilinčić\nDevojke u belim haljinama sa plavim satenskim trakama zaštitni su znak Roksandine nove kolekcije. Ona je otvorila novu prodavnicu u Londonu, a ceo brend preimenovala je u Roksanda. Njeno prezime je izostavljeno, jer je strancima često bilo teško da ga zapamte ili izgovore. U ovoj radnji, zidovi kabine za presvlačenje su od pliša, a prodavačice, obučene u Roksandinu garderobu, ponudiće vam savet za to gde možete otići i šta posetiti u gradu, pored saveta o modi i oblačenju.


Webex aplikacija Izbegavajte | preopterećenje informacija\nKada koristite Webex App za komunikaciju sa svima, možete kontrolisati u kakvim ste prostorima i timovima i kako primate informacije.\nSada kada ste podesili Webex App, kako možeteda ga koristite da biste preuzeli kontrolu nad sopstvenim radom i izbegli preopterećenje informacija?\nDoda se timovima i prostorima\nU aplikaciji Webexvaš rad se odvija u razmacima, ali prvo morate da im budete dodati. Vaše preduzeće može automatski da vas doda nekima, gde možete odmah da počnete.\nZatim vas menadžer i potencijalni klijenti projekta mogu dodati drugim poslovno kritičnim projektima. Ali ne plašite se da pitate da li postoje drugi prostori koji vam nedostaju. Šaljite poruke ili razgovarajte sa drugima u vašem odeljenju i projektima da biste videli u kom su prostoru. Možda postoji prostor za kritično izdanje proizvoda ili za izlazak iz tima.\nAko ste dodati timu, imate pristup svim prostorima koji su uključeni u njega. Ne morate da иekate da vas neko drugi doda njima. Pridružite se prostoru u timu i pregledajte listu razmaka da biste videli šta se dešava sa timom.\nOstavite timove i prostore koji vam više nisu potrebni\nNemojte osećati obavezu da ostanete u timovima i prostorima koji vam više nisu potrebni. Možda ćete ostati u prostoru samo da biste dobili informacije, ali možete da ostavite prostor da biste smanjili listu prostora u kojima se se naći. Ako ste prešli u novi tim i više ne morate da budete u svom starom timu, jednostavno možete da napustite tim.\nPreimenovanje timova i prostora\nKada se kreirajutimovi i prostori, ljudi koriste imena da bi znali šta se dešava u tim timovima i prostorima. Međutim, ako se kontekst promenio iz planiranja u razvoj, ažurirajte ime razmaka da biste brzo pokazali osobama koje ažuriraju. Nakon što promenite ime, dodaje se mala napomena u prostor da bi svi znali. Samo se pobrinite da ne menjate ime svog prostora prečesto ili ljudi neće moći da ga pronađu.\nMožete dodati emoji u svoj prostor ili imena timova.\nAko ste moderator u timu, možete da ažurirate ime tima da biste pokazali osobama da se fokus tima promenio. Ako niste sigurni da li ste moderator, pogledajte uloge u timovima i prostorima.\nOrganizovanje poruka i razmaka\nSustizanje vaših prostora svakog dana može biti neodoljivo povremeno. Međutim, postoje sjajni načini da organizujete poruke i prostore, tako da možete da olakšate svoj dan.\nDok čitate poruke, kasnije ćete možda pronaći one na koje želite ponovo da upućujete ili koje treba da istražite pre nego što odgovorite, označite ih zastavicom za buduću referencu. Kada pronađete da tražite isti prostor koji proveravate svakog dana, možete da dodate prostor na listu omiljenih lokacija , a zatim da filtrirate razmake da biste prvo pročitali omiljene prostore.\nSvi znamo kako je lako našim nepročitanim prostorima da izmame kontroli. Postoje sjajne karakteristike koje nam mogu pomoći u ovome.\nZavirite u prostor je način na koji možete da "zavirite" u prostor bez označavanja kao pročitane ili slanja potvrde da je poruka pročitana. Dostupan je u meniju desnim tasterom miša na bilo koji prostor na listi razmaka. Ovo vam omogućava da vidite poruke u prostoru, a da se ne saznate, tako da možete da proverite da li su poruke hitne bez pritiska da morate odmah da reagujete na to.\nSkrivanje manje važnih razmaka je funkcija dostupna sa menijem desnim tasterom miša na razmake na listi razmaka. Skrivanje razmaka premešta ga u filter razmaka "Skriveno", daleko od liste glavnih razmaka. Ovo je nešto što možete da uradite za velika ili zauzeta mesta u kojima niste aktivno angažovani ili za šta morate da znate. Ovim prostorima se može pristupiti u bilo kom trenutku tako što ćete ući u filtere liste razmaka i izabrati stavku "Skriveno". Ako želite da vratite prostor na listu glavnih razmaka, to je samo brzi klik desnim tasterom miša da biste ga oporavili.\nKada ste dodati u mnogo prostora, lako možete da propustite tu važnu poruku vašeg tima. Možete da postavite obaveštenja za poruke kada ste pomenuti u određenim prostorima ili da reprodukujete zvuk za nove poruke.\nPronalaženje poruka, osoba ili razmaka\nAko tražite određenu frazu, ili možda znate da je neko postavio važan fajl, možete da pretražujete prostore kojima ste se pridružili.\nNeka ljudi znaju da si zauzet\nKada treba da se usredsredite na nešto, predstojeći sastanak ili odgovaranje na poruke vašeg tima, možete da podesite svoj status tako da ljudi znaju da ste zauzeti. Nećete primati obaveštenja za nove poruke.


Home Magazin Eseji Veliki mislilac\nIzjave koje uzburkaju javnost, kako ih razumeti ? Dali se zna gde i kamo vodi put autore ovakvih izjava? Veliki mislilac veoma često nezna da razdvoje lična osečanja od javne izgovorene reči. Javne reči su kao mač sa dve oštrice njihovu oštrinu i posledice kao po pravilu snose ljudi koji i neznaju šta je veliki mislilac rekao.Tada su širom otvarena vrata za stradanje nedužnih. Davno je rečeno sto puta izgovorene laža postaje istina. Veliki mislilac sve zna, i on mora da zauzime veliko mesto, ali stradalnici ne moraju da znaju za veliko mesto ali za javnu reč itekako moraju znati.\nŠto bih im rekao celovitu istinu, pa dovoljno je da stradalnicima kažem deo istine i šta da se bune ništa ih nisam slagao. U vremenu straha od antraksa, side, Covida 19, pridržavanja obavezne distance kao i mnogih drugih bolesti, pa šta ta javna reč koju izgovorih može da im načini zlo, zlo kroz koje već nisu bezbroj puta prošli.I tako nastavlja sa oprobanim receptima/torima da hrani svoj egoziam.\nSuprotnos od ne brige je briga, ne vere vera, e ti stradalnici i tekako dobro razumeju i veruju u apsolutnu suprotnost od velikog mislioca, i njihova srca se ne plaše sumanitih ideja, izgovoreni sijaset bez primernih reči i ko zna čega još od strane mislioca. Slobodo umni stradalnici veruju u slobodu umnih ideja koje ih pokreću.\nIstorija je pokazala i dokazala da svi veliki mislioci završavaju tako što ih njihova velika misao izjeda iz nutra! Mi smo Mikedem, a ti veliki mislioče, kako god hoćeš !\nPrevious articleU Novom Sadu otvorena fabrika kompanije „Kontinental automotiv Srbija\nNext articleJer ne znaš


Paragon - Forum Sveta kompjutera\n5.12.2015, 22:25 #1\nDakle i Epic Games ulazi u MOBA ring...moram priznati da fino izgleda\nEA krece pocetkom sledece godine a beta na leto. Igra izlazi za PC i PS4\n10.12.2015, 3:49 #2\nMeni izgleda fenomenalno. Pogotovo posto sam jako razocaran u sve ovo sr***e koje blizard plasira (da mislim na Overwatch) i generalno stanje online gaming scene (da mislim na sav cartoony sh*t koji se plasira).\nIgrao sam bukvalno sve MOBA-e i jedino dotu smatram vrednom respecta. Nadam se da cu i ovo...\nVerujem u Epic games, nemojte me razocarati!\n14.12.2015, 23:16 #3\nUnreal tournament MOBA!\n22.12.2015, 12:39 #4\n14.1.2016, 14:47 #5\nSada za vikend ce biti 2. ili 3. closed alpha, ja cu da se potrudim da obrnem koju partiju pa javljam da li valja igra...inace NDA je na snazi, tako da nista od SH i gameplay klipova\nThis weekend we’re running our next Online Test for PC. We’ll share more about the test on Friday, but we wanted to give plenty of notice this time around, and extend playtimes. Join us this weekend and help us make Paragon better.\nNA: Sat 12:00pm EST - Sun 7:00pm EST\nEU: Sat 17:00 GMT - Mon 00:00 GMT\n18.1.2016, 13:54 #6\nIgrao sam malo juce i sta reci bas je fast paced igra, pored primarnog i sekundarnog napada (L i RMB) i specijalki (Q,E,R) tu su slotovi za magicne karte koje daju pasivne ili aktivne osobine/boost-ove (npr. povecan crit. chance, scout ward itd.) a tu su i kartice za manu i health ( po 3x mogu da se upotrebe, a dopunjuju se povratkom u bazu). Sve u svemu jako lici na SMITE, samo sto mape(tj. ova jedna na koja je bila dostupna u alfi) imaju neki vrstu vertikalnosti(brda i doline ), sto je velika prednost za ranged heroje, ne znam kako ce to da izbalansiraju, ali melee heroji su u ovoj alfi bili beskorisni, valjda ce da oprave to Iako je igra u ranoj alfi, prilicno je igriva i zabavna, odlicna scifi zamena sa fantasy SMITE\n3.3.2016, 22:38 #7\nParagon’s early access starts on March 18 with Founder’s packs\n20.3.2016, 17:57 #8\n21.3.2016, 10:21 #9\nIma nesto sto mi se svidja kod ove igre. Nadam se samo da ce biti lepo optimizovana i izbalansirana. Igrao bih je.\nMada brinem se malo za igrivost, nisam siguran koliko su vesti da sve to skockaju, nadam se da ce biti uredu kad igra izadje.\nPoslednja ispravka: Echo (21.3.2016 u 11:15)\n24.4.2016, 17:12 #10\nSvidja mi se kako zvuci taj njihov cross/platform play...videcemo.\n15.5.2016, 9:12 #11\nPregled svih heroja:\npregled svih heroja\nGrafika u igri mi je predobra, izgled heroja mi je savrsen, 10/10\nMedjutim bojim se da je to sve sto mi se svidja u ovoj igri, gameplay mi je suvise monoton i repetitivan. Smorim se dok ne ubije jedan wave, fazon repetira raketni bacac ili ispali laser na miniona, uzme mu petinu helta. I tako dok se ne smoris.\nVerovatno cu joj dati sansu samo zbog grafike, ali po svemu sudeci to nece biti dovoljno da me odvuce od Heroes of the Storm-a na koji sam navucen vec par meseci Morala bi da bude igrivija i dinamicnija od Heroja, a klipovi me bas nisu ubedili da Paragon jeste.\n17.5.2016, 7:56 #12\nMa samo da je wave clear malo bolji i push malo jaci (taman ocistis taj jedan wave evo stize sledeci, nisi se mrdnuo metar a sam si na liniji. Ako posle 5 minuta i dovedes nekog miniona do kule, obicno ne uspes ni da je ogrebes), zaista bih je igrao kada bi taj deo igre unapredili.\nPojma nemam koliko je igra takticka za e-sport, ali da mi se stoji sve vreme u mestu igrao bih sah, treba to malo dinamicnije da bude. Ko je gledao gameplay zna o cemu pricam. A ja sam ih odgledao bas dosta, sve u nadi da me utisak vara. Nadam se da ce do izlaska igre uvideti da je igra previse spora za action style mobu (ko igra Heroes of the Storm zna o cemu pricam). Ili mozda ona i nije zamisljena kao takva, vec se drzi klasicnog moba dizajna, kao sto su LoL i Dota 2. Greota za onu grafiku i one heroje sto nije malo vise "next-gen".\n23.9.2016, 9:28 #13\nDa li neko igra ovo? Ja sam poceo nesto posle prelaska igre u open betu(16.08), i mogu da kazem da mi se svidja. Igra se redovno patch-uje i za sad slusaju igrace i pokusavaju da izbalansiraju sve heroje. Kad smo kod heroja novi izlaze svake 3 nedelje. Ako neko igra moze da me add-uje IGN: m0rpheus05\n30.9.2016, 3:21 #14\nTreba biti bas nesposoban (ili tvrdoglav) da od igre sa tako apsolutno predobrom grafikom nagrebes jedva 500 pregleda na twitchu.\nNije grafika sve, to svi znamo, ali brate kada imas para da nabudzis ono savrsenstvo (ako mene pitate), daj zaposli ljude, psihologe, sta li su, da vam objasne kako da nastelujete te brojeve da igra dobjne na dinamici.\nNeko ce reci da je igra zanimljiva, jbg. uvek ima izuzetaka i ukusi su razliciti... Ali ja ne mogu da se otmem utisku da igra koristi jedva 20% svog potencijala, samo zato sto se Epic games istripovao da se nekome igra classic moba iz 2005-te sa 3D grafikom. Ti koji igraju te dinosauruse (LoL i Dota), jednostavno su previse konzervativni (ili ne bas open-minded) da probaju nesto drugo... A oni koji bi probali, verovatno im je pun k... partija od po sat vremena i smaranja sa minionsima prvih pola sata.\nNaravno, to je moje misljenje, ali cinjenica je igra previse spora sa previse smaranja ako miniona za nekoga ko bi tek sada prvi put uskocio u MOBA zanr.\nSteta. Ali iz nekog razloga idalje ne gubim nadu, sve se nadam da ce odustati od tripa da ovo mora da bude classic moba, cime se uporno ponose.\n20.10.2016, 18:29 #15\nIzgleda da su uvideli neke od problema i kazu da je trenutna mapa velika i da ce je zameniti manjom. Pa ce zajedno sa tim da izbace i travel mod iz igre.\n21.10.2016, 21:11 #16\nA ja se bas pitao gde je Blood Rayne-a nestala\n22.10.2016, 4:14 #17\nMeni se svidjala originalna tema heroja, bas mi je ubola frekvenciju... Nije me skoro neka igra tako pronasla sa temom. Medjutim, posle su krenuli sa orkovima, night elfovima, fazon "za svakog po nesto"... iz kog god zanra da dolazis. Jbg, moba je to, moras sto vise ljudi nekako da privuces, ali nekako se nadam da nisu izgubili osecaj originalne teme, i da ce biti jos takvih heroja. Trebalo bi da izbace novu mapu, tako da videcemo u kom su fazonu, dal su izgubili vajb.\nedit: Nova mapa ce se zvati Monolith, po imenu mi deluje da je to to idalje\nPoslednja ispravka: Echo (22.10.2016 u 12:20)\n5.11.2016, 15:53 #18\nInfo za novu mapu\n6.11.2016, 1:40 #19\nMalo po malo i pretvorise igru u dotu, sa sve rekom po sredini Sto je sigurno sigurno . Od next-gen mobe na kraju ispade DOTA 3D iz treceg lica. Najveca razlika ispada da je u grafici\nPoslednja ispravka: Echo (7.11.2016 u 1:33)\n27.1.2018, 1:11 #20\nEpic’s Paragon is going down, to be shut down on April 26th\nIzgleda da je Fortnite jednostavno br 1 za Epic\nParagon ExtFS for Windows na12 Aplikativni softver 12 20.12.2013 18:57\nSoftverske promocije! Navalite dok ponuda još traje! Lich_king2 Aplikativni softver 27 18.12.2011 20:42\nParagon Backup & Recovery 2010 Advanced Features Free ahil952 Aplikativni softver 0 8.11.2010 22:27\nPromocija - Paragon Partition Manager 11 SE Personal Sass Drake Aplikativni softver 0 15.7.2010 14:50\nProblem sa Paragon Partitition Managerom 8.5 vlada1986 Kvarovi 40 2.5.2008 9:59


Hurgada, Januar - April (6 noći) - AVION\nHurgada, nekada malo ribarsko selo danas najpopularnije letovalište na Egipatskoj obali. Sa svojim kristalno čistim morem, netaknutim grebenima, i mnoštvom luksuznih hotela, svake godine privlači veliki broj turista koji se uvek vraćaju ovom pelepom gradu na obali Crvenog mora. Mali cantar grada pun je bazara, dzamija i živahne atmosfere koja najbolje oslikava Egipatski način života. Ali ono što Hurgada najviše od svega nudi je sunce i releksacija, a to je ono što vam je dovoljno za savršen odmor.\n* CENA U EUR PO OSOBI PAKET ARANŽMAN (AVIO TAKSE UKLJUČENE U CENU) *\nPreuzmite cenovnik - Hurgada, Januar - April (6 noći) - AVION | PDF\n379 379 349 349 379 379 379 349 379 379 379 379 379\n259 259 239 239 259 259 259 239 259 259 259 259 259\n339 339 309 309 339 339 339 309 339 339 339 339 339\n399 399 379 379 399 399 399 379 399 399 399 399 399\n349 349 319 319 349 349 349 319 349 349 349 349 349\n449 449 429 429 449 449 449 429 429 429 429 429 429\n259 259 239 239 259 259 259 239 239 239 239 239 239\n379 379 349 349 379 379 379 349 349 349 349 349 349\n379 379 359 359 379 379 379 359 379 379 379 379 379\n399 399 379 379 419 419 419 389 419 419 419 419 419\n269 269 249 249 269 269 269 249 269 269 269 269 269\n349 349 329 329 359 359 359 329 359 359 359 359 359\n599 599 579 579 599 599 599 579 599 599 599 599 599\n829 829 799 799 829 829 829 799 829 829 829 829 829\n449 459 439 439 459 459 459 439 459 459 459 459 459\n469 469 439 439 469 469 469 439 479 479 479 479 479\n389 389 359 359 389 389 389 359 399 399 399 399 389\n549 509 489 489 509 509 509 489 549 549 549 549 549\n329 329 309 309 329 329 329 309 329 329 329 329 329\n389 369 349 349 369 369 369 349 389 389 389 389 389\n419 419 389 389 419 419 419 389 419 419 419 419 419\n359 359 339 339 359 359 359 339 359 359 359 359 359\n649 549 529 529 549 549 549 529 549 549 549 549 549\n499 449 419 419 449 449 449 419 449 449 449 449 449\n- Avio prevoz na relaciji Beograd – Hurgada – Beograd;\n- Avio takse koje u trenutku objavljivanja programa iznose:\n- Hurgada - EUR 69,00 (Beograd EUR 21,42 - Hurgada EUR 29,60 - CAD EUR 0,98 i EUR 17,00 YQ taksa za gorivo) koje ne plaćaju deca od 0 do 1,99 godine - plaćaju se u poslovnici Organizatora putovanja;\n- prilikom plaćanja turističkog putovanja najkasnije 10 dana pre početka putovanja (plaćaju se u dinarskoj protivvrednosti - takse su podložne promenama i ne mogu se platiti u ratama);\n- Usluga povratnog transfera na relaciji aerodrom – hotel – aerodrom u Hurgadi;\n- Usluga predstavnika inopartnera na destinaciji na srpskom jeziku;\n- Međunarodno putno zdravstveno osiguranje (preporučujemo)\n- Egipatsku vizu i usluge viziranja;\n- Troškovi fakultativnih izleta u organizaciji inopartnera (prijavljivanje i plaćanje izleta se vrši na licu mesta bez odgovornosti organizatora putovanja za kvalitet i cenu);\n- individualni i dodatni hotelski troškovi;\n- "DECA DO DVE GODINE PLAĆAJU SAMO EGIPATSKU AERODROMSKU TAKSU 69 €, NEMAJU SVOJE SEDIŠTE U AVIONU I AUTOBUSU, KAO NI LEŽAJ U HOTELU, A IMAJU ISHRANU U HOTELU.\nviza: 25 USD\nSastanak grupe na aerodromu «Nikola Tesla», dva sata pred predviđeno poletanje aviona. Predviđeno poletanje aviona za Hurgadu oko 06:30h. Posluženje u avionu. Predviđeno sletanje u Hurgadu oko 10h. Transfer do hotela. Slobodno vreme. Smeštaj u hotel prema pravilima hotela. Večera i noćenje\nBoravak u hotelu na bazi izabrane usluge, vreme za odmor, fakultativne izlete i ostale aktivnosti.\nDoručak i napuštanje hotela u navedeno vreme u odnosu na informaciju našeg predstavnika i prema hotelskim pravilima. Slobodno vreme. Transfer do aerodroma u večernjim/noćnim satima.\nPredviđeno poletanje za Beograd oko 02:00h. Let za Beograd. Posluženje u avionu. Sletanje u Beograd oko 05:30h.\n•\t50% prilikom rezervacije, a ostatak od 50% u tri jednake mesečne rate čekovima gradjana\n- Cenovnik Egipat, Hurgada (JANUAR-FEBRUAR-MART 2020, avion) br.2 od 26.11.2019.


16.10.2020. 12:02h 16.10.2020. 12:03h\nPre samo nekoliko godina vođenje više profila na različitim društvenim mrežama u marketinške svrhe bilo je moguće obavljati nesmetano. Danas je, zbog sve većeg uticaja koji društvene mreže imaju na poslovanje i značajnih rezultata koje marketinške kampanje donose, situacija potpuno drugačija\nOgromna konkurencija doprinela je tome da korisnici obraćaju manje pažnje na poruke koje za cilj imaju promociju pojedinačnih brendova. Zato, ukoliko planirate da zarađujete od aktivnosti na Facebooku, Twiteru, Instagramu ili nekoj drugoj društvenoj mreži, pomno pratite ova 4 saveta. Oni će vam pomoći da se izdvojite od konkurencije i postanete uspešan community menadžer.\nNajčešća greška prilikom vođenja kompanijskih profila na društvenim mrežama dešava se kada kompanija nema jasno definisan cilj ka kome ide. Iako možda zvuči kao očigledan savet, koji se može primeniti svuda, aktivnosti na društvenim mrežama ne mogu biti uspešne bez ispunjavanja ovog koraka.\nJasan plan doprineće tome da ostvarite uspeh jer znate ka čemu idete, dok će se vaši pratioci identifikovati sa brendom koji zastupate. Zato prilikom kreiranja ciljeva budite što određeniji.\nStručnjaci veruju da ćete ostvariti značajnije rezultate ukoliko sebi postavite tačno definisan cilj. Što specifičnije – to bolje. Primera radi, umesto da kažete da vam je cilj da povećate broj pratilaca, vaš cilj može biti da proširite listu pratilaca za 4.000 ljudi.\n2. Dajte prioritet najtežim poslovima i stvorite rutinu\nIak većina prioritet daje najlakšim zaduženjima kao što su objavljivanje slika i deljenje postova, uspešni stručnjaci u ovoj oblasti tvrde da treba raditi upravo suprotno.\nStudije su pokazale da je čovek najspremniji za rad ujutru, što znači da je početak radnog dana idealno vreme da se fokusirate na zahtevnija zaduženja kako biste bili što produktivniji.\nTakođe je veoma važno da tokom svakodnevnog rada uspostavite određenu rutinu, koja će vam pomoći da izvršavate svoja zaduženja po tačno isplaniranom redosledu.\n3. Obratite pažnju na pratioce\nCommunity menadžeri često zaboravljaju šta je njihova osnovna uloga, pa zapostave pratioce, koji bi trebalo da budu njihova glavna okupacija.\nMišljenje pratilaca će vam biti od velike pomoći kada ih dobro upoznate i kada saznate šta im je interesantno i koji sadržaj ih podstiče na interakciju.\nOvakve informacije biće vam dragocene prilikom kreiranja budućeg sadržaja koji ima za cilj da promoviše vaš brend. Korisni alati koji će vam omogućiti detaljnije informacije o vašim pratiocima možete pronaći na sajtovima kakav je Mention.net.\n4. Delite viralne sadržaje\nUspešni stručnjaci koji vode društvene mreže velikih kompanija znaju na koji sadržaj će pratioci reagovati. Da biste i vi došli do tog nivoa neophodno je da budete što bolje informisani, kako o potrebama vaših pratilaca, tako i o aktuelnim sadržajima koji kruže internetom.\nViralni postovi su oni koje publika najčešće šeruje ili lajkuje. Praćenje ove vrste objava koje kruže internetom daće vam uvid u najefikasniji sadržaj za promovisanje brenda.\nZašto je dobro biti community menadžer?\nVođenje profila na društvenim mrežama nije samo jednostavno objavljivanje sadržaja, već ozbiljna marketinška nauka za privlačenje što šireg kruga eventualnih potrošača jednog brenda. Upravo su zbog toga stručnjaci koji poseduju veštine iz ove oblasti na ceni.\nPored toga, ohrabrujuća činjenica za sve koji maštaju da zarađuju dok su na Facebooku, Twitteru ili Instagramu jeste to što usavršavanje u ovoj oblasti ne traje duže od godinu dana, a predstavlja garanciju za sigurno radno mesto i uspešnu karijeru.\nposaokarijeradruštvene mrežecommunity menadžerobrazovanjeFacebookTwitterInstagram


Dragi Tasić – Poligraf i Bare | Konkursi regiona\n27/11/2015 | Filed under: Dragi Tasić,nove knjige,Presing izdavaštvo,region,Srbija | Posted by: KR\nU Presingovom izdanju štampane su dve drame Dragog Tasića – „Poligraf i Bare“. Tasić ovim svoj raznovrsni književnički opus sastavljen od proze i poezije nadograđuje i dramskim stvaralaštvom. U „Poligrafu“ imamo suđenje piscu za poligrafiju, pisanje u kome se ništa suštinski ne govori, pisanje radi pisanja, skribomaniju. Pisac u stvari sudi sopstvenom delu, vešto ga i napadajući i braneći. „Bare“ su satirični prikaz našeg društva kroz komediju o ovcama, odnosno ovnovima.\nOvim dramama Tasić ostaje na tragu njegovih dosadašnjih knjiga. Sklon političkoj satiri i kritici, ne ostaje dužan ni aktuelnim političarima, ni državnoj organizaciji, braneći onog običnog čoveka u svima nama.


Nevidljivi gradski trgovi\nRim, Brisel, Madrid ili Prag imaju trgove koje godišnje posete milioni ljudi. Na tim centralnim gradskim mestima, preko dana trguje se poljoprivrednim i zanatskim proizvodima, a uveče, kad se tezge pomere, pijaca postaje trg na kom se okupljaju umetnici, glumci, održavaju koncerti, predstave. Oko tih pijaca su prelepe fasade, uređeni trotoari, zelenilo. U Beogradu, Bajlonijeva i pijaca u Zemunu imaju idealne uslove da budu i lepši trgovi od gore navedenih. Ipak, na to se godinama čeka, a ove pijace propadaju.\nPiše: M. Nikolić - B. Vuković\nPlato „zatrpan“ tezgama: Zemunska pijaca\nOmladinski trg nalazi se u jezgru Zemuna i to je prva pijaca koja će biti rekonstruisana i pretvorena u gradski trg. Radovi su već počeli, a pijaca bi već u aprilu sledeće godine mogla da postane pravi gradski trg. Međutim, neće biti rekonstruisana samo pijaca, tezge i sređen komunalni nered.\nCelo okruženje, uključujući fasade, saobraćajne znakove, osvetljenje, pločnike, zelene površine, ograde, javne česme, biće promenjene, pa će ceo kompleks dobiti potpuno nov izgled. Takođe, jedan od najupečatljivijih objekata na ovoj pijaci, zgrada Ministarstva unutrašnjih poslova, koja se nalazi pored crkve, biće potpuno sanirana. Trenutno, ovaj deo izgleda potpuno zapušteno. Oronule fasade, propao trotoar, izlomljen mobilijar, prepuno smeća. Na kućama koje okružuju pijacu primećuje se da su nekada su plenile svojom lepotom, a danas su samo neugledna zdanja koja vape za obnovom. Prema idejnom rešenju koji je radio Saobraćajni institut “CIP”, sa jedne strane ove pijace-trga biće pešačka zona, sa mnoštvom kulturnih i zabavnih sadržaja, a sa druga strana će biti namenjena snabdevanju i negovaće zemunsku tradiciju.\n- U Zemunu ćemo srediti fasade i popločati deo Gospodske ulice sa brušenim mermerom sve do Kapetanije. Ukupna investicija iznosi oko 40 miliona dinara. U susret su nam izašli zakupci, pa smo se sa njima dogovorili da se u gornjem delu pijace, na Velikom trgu, postave samo robne tezge, bez hrane. Trg će izgledati baš kao što je nekad izgledao, kad su ljudi dolazili na pijacu prodavali, a zatim odlazili i trg je ostajao slobodan. Tek kasnije su tezge zabetonirane, što je velika greška, jer su trgovi postali zarobljeni - priča Dragan Pušara, direktor JP “Gradske pijace”.\nU svim većim evropskim gradovima, nakon dnevne trgovine, pijace se operu i postaju funkcionalan javni prostor. U Beogradu, pijace sa betoniranim gvozdenim tezgama, opkoljene raznolikim trafikama, nakon 17 sati potpuno zamru, ostane gomila smeća, neprijatnih mirisa, koja se veoma teško čisti.\n- U Zemunu ćemo tezge sklanjati u 16 časova zimi, a u 18 sati leti, ali ako neko hoće da ostane da prodaje neće biti problem. Ipak, praksa je pokazala da svi koji kupuju, sve završe mnogo ranije, pa je bespotrebno da tezge do večernjih sati stoje na pijacama - dodaje Pušara.\nOno što je jedna od glavnih ideja projekta “Pijace-trgovi”, je da se “podmlade” građani koji dolaze na pijacu. Za razliku od evropskih gradova, u Beogradu 85 odsto građana koji dolazi na pijacu je starije od 60 godina, čime se znatno menja ambijent celokupnog trga.\nOgroman prostor na dnu Skadarske: Pijaca Bajloni\nKad je reč o Bajlonijevoj pijaci, Urbanistički zavod Beograda trenutno radi Plan generalne regulacije, nakon čega će se krenuti u izradu idejnog rešenja. Očekuje se da uređenje počne već sledeće jeseni. Osim uređenja okoline, ispod Bajlonijeve pijace biće izgrađena garaža, čime će biti rešen problem parkiranja u ovom delu grada.\nZapuštene fasade na zgradama u strogom centru grada, gomile smeća koje „preliva” iz postavljenih kanti česta je slika ove pijace.\nTrenutno, građani koji žive u okolini pijace Bajloni, žale se na neprijatne mirise, pune kontejnere, kamione parkirane uz pijacu.\n- Pijačni trg je oblikovan tako da su pretežno zadržane njegove kote uz ulicu Džordža Vašingtona, a ostatak platoa se veoma blago spušta ka uglu ulica Skadarske i Đorđa Jovanovića, tako da se na tom uglu, na koti same raskrsnice formira jedan niži plato, za celu etažu spušten, koji predstavlja ulaznu pjacetu za zatvoreni deo pijace. Pešački tokovi se, na taj način, po celom obodu trga nadovezuju direktno na površine okolnih ulica, sa izuzetkom zone pomenutog ugla, tako da ugao trga predstavlja galeriju za posmatranje ulazne partije na donjem nivou - objašnjava arhitekta Grozdana Šišović, autor nagrađenog projekta i dodaje da će uz ovaj trg biti formirani drvoredi, fontane, koje će potpuno promeniti sadašnju, oronulu sliku trga.\nGradske pijace Gradski trgovi Neostvaren potencijal


Objavljen natječaj za tip operacije 9.1.1. Uspostava proizvođačkih grupa i organizacija - CTR\nObjavljen natječaj za tip operacije 9.1.1. Uspostava proizvođačkih grupa i organizacija\nHomeNatječaji Poljoprivreda Objavljen natječaj za tip operacije 9.1.1. Uspostava proizvođačkih grupa i organizacija\nAgencija za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju raspisala je danas, 2. lipnja 2021. Natječaj za provedbu Podmjere 9.1. „Uspostava grupa i organizacija proizvođača u poljoprivrednom i šumarskom sektoru“ – provedba tipa operacije 9.1.1 „Uspostava proizvođačkih grupa i organizacija“. Svrha natječaja je dodjela potpore za provođenje aktivnosti predviđenih poslovnim planovima priznatih proizvođačkih organizacija najduže […] Read More


Gorivo skuplje do deset feninga | BL Portal\n24. Juna 2020. 8:50\nNa jednoj benzinskoj pumpi u Banjaluci rekli su da je cijena dizela, a i benzina posljednjih dana viša za 0,06 KM po litru.\nZoran Berak, sekretar Grupacije za promet naftom i naftnim derivatima u Privrednoj komori RS, potvrdio je za “Nezavisne novine” da je gorivo već poskupjelo na nekim benzinskim pumpama u RS.\nTags: BiH, FBiH, poras cijene goriva, poskupljenje, RS


Uspješno okončana druga faza Inicijative “Građani za Europu” – Vaš obnovljivi izvor informacija – Energis\nUspješno okončana druga faza Inicijative “Građani za Europu”\nIn Aktivnosti, Domaće i Ino vijesti\nUdruženje Vesta iz Tuzle kao realizator druge faze inicijative ”Građani za Europu” sa više od 40 prisutnih učesnika iz relevatnih vladinih institucija u BiH, u srijedu 19. oktobra 2011. godine u Sarajevu, organiziralo je prezentaciju rezultata i finalnih poruka inicijative ”Građani za Europu” kao i razgovor o izazovima i planovima za saradnju između vlasti i\nUdruženje Vesta iz Tuzle kao realizator druge faze inicijative ”Građani za Europu” sa više od 40 prisutnih učesnika iz relevatnih vladinih institucija u BiH, u srijedu 19. oktobra 2011. godine u Sarajevu, organiziralo je prezentaciju rezultata i finalnih poruka inicijative ”Građani za Europu” kao i razgovor o izazovima i planovima za saradnju između vlasti i civilnog društva kada je u pitanju napredak Bosne i Hercegovine prema Europskoj uniji.\nU uvodnom izlaganju koordinatorica Inicijative “žGrađani za Evropu” Amra Selesković, se zahvalila pristunima na učešću u završnoj konferenciji i prezentaciji preporuka u tri definisana prioritetna sektora razvoja – poljoprivreda i ruralni razvoj, rad i zapošljavanje i energija i okoliš. Posebna zahvalnost je izražena Specijalnom predstavniku EU i Å efu Delegacije Europske komisije u BiH, NJ.E. Peter Sorensenu i Ambasadoru Kraljevine Å vedske Nj.E. Bosse Hedbergu, kao pokroviteljima inicijative, te Direktorici Direkcije za Europske integracije, g-đi Nevenki Savić na podršci i saradnji koju je Direkcija pružila inicijativi.\nPodsjećanja radi, navedeno je da je nakon višemjesečnih konsultacija i uz učešće više od 250 institucija i aktera razvoja društva, proces rezultirao preporukama koje su predstavljene u sektoralnim brošurama koje su i osnova za završne komentare i razgovore o izazovima i mogućnostima za dalje djelovanje vlasti i civilnog društva, kada je u pitanju napredak Bosne i Hercegovine prema Europskoj uniji.\nSpecijalni predstavnik EU i Å ef Delegacije Europske komisije u BiH, NJ.E. Peter Sorensen je istakao da se radi o impresivnoj i uspješno okončanoj inicijativi, koja je rezultirala i preporukama prioriteta u tri sektora. Osvrćući se na sektor poljoprivrede, NJ.E. Peter Sorensen naglasio je da se nesumnjivo radi o sektoru sa puno problema, ali i puno potencijala i da u otvorenoj ekonomiji u kojoj i BiH djeluje, posebna pažnja treba biti usmjerena na razvoj sistema koji su usklađeni sa strategijama i sistemima podrške razvoju poljoprivrede u zemljama EU, izgradnji upravljačkih kapaciteta i poboljšanju kvaliteta poljoprivrednih proizvoda. Sorensen je naglasio da je energetski sektor svakako jedan od ključnih potencijala ove zemlje, ali je i sektor koji treba značajne investicije, a za iste treba donijeti jasne planove.\nKao najkompleksniju oblast Specijalni predstavnik EU i Å ef Delegacije Europske komisije u BiH vidi oblast rada i zapošljavanja, oblast koja postavlja izazove i traži odgovore i u drugim zamljama i pozvao donosioce odluka da ozbiljno razmotre preporuke civilnog društva i svoje aktivnosti usmjere na rješavanje problema i u ovom, kao i u druga dva sektora prioriteta. Na kraju svog obraćanja NJ.E. Peter Sorensen je istakao da nema puta ka EU integracijma bez učešća građana i još jednom dao punu podršku Inicijativi “žGrađani za Europu” uz naznake da značajan broj preporuka odgovara i viđenju Delegacije Europske komisije u BiH.\nAmbasador Kraljevine Å vedske Nj.E. Bosse Hedberg je istakao da je je dijalog sa BiH na njenom putu ka EU integracijama jedan od prioriteta njegove zemlje i njega lično. U tom procesu su građani veoma važni i dijalog sa građanima u svima fazama pristupa kroz ovakve i slične inicijative će biti podržan od strane Kraljevine Å vedske.\nDirektorica Direkcije za Europske integracije Nevenka Savić je pozdravila i pohvalila inicijativu i naglasila da su teme koje je inicijativa obuhvatila ne samo bitne za EU integracije, nego su ključne za život građana Bosne i Hercegovine i u velikoj mjeri se podudaraju sa Izvještajem o napretku BiH. Neophodno ih je uzeti, pročitati i posvetiti se potpuno njima i njihovoj realizaciji. Učešće organizacija civilnog društva je veoma važno u procesima izrade politika i daljem napretku naše zemlje i u ekonomskom i u socijalnom smislu.\nNastavak sastanka su sačinjavala pitanja prisutnih upućena Specijalnom predstavniku EU u BiH. Učesnici su pitali da li će preporuke civilnog društva ugrađene u predstavljene dokumente, biti istovremeno ugrađene i u politiku Specijalnog predstavnika EU u BiH. NJ.E. Peter Sorensen je naglasio da će preporuke civilnog društva biti involvirane, ukoliko se uklapaju sa zahtjevima i standardima EU. “žMi se radujemo pomenutim preporukama i zanima me koje od njih će biti realizirane od strane vlasti” istakao je Sorensen.\nDiskusiji su prethodile prezentacije predstavnika tri sektora, tematskih stručnjaka iz oblasti na kojima se radilo tokom 2011. godine, u okviru Inicijative, a to su energija i okoliš, poljoprivreda i ruralni razvoj, te rad i zapošljavanje.\nPrisutni učesnici su bili složni u ocjeni da je inicijativa Građani za Europu napravila značajan pomak kada je riječ o saradnji vladinog i nevladinog sektora i da je iznjedrila odlične rezultate istraživanja u sektorima energija i okoliš, poljoprivreda i ruralni razvoj, te rad i zapošljavanje, potpuno primjenjive u svakodnevnom radu i djelovanju institucija. Također, naglašeno je da inicijativa ovakvog tipa treba biti nastavljena u narednom periodu.\nInicijativa “žGrađani za Europu” u predhodnom periodu okupila je 38 organizacija civilnog društva, koju je tokom 2011. godine predvodilo Udruženje Vesta, pod pokroviteljstvom Specijalnog predstavnika Evropske unije u BiH, uz podršku Kraljevine Å vedske, a u saradnji sa Direkcijom za evropske integracije BiH.


Velimir Stjepanović: Rebus zvani finale - SPORTSKI ŽURNAL\nNajveći domet višestrukog šampiona Evrope na planetarnim šampionatima je 12. mesto\nDva zlata i srebro na evropskim šampionatima u velikim bazenima. Šesto mesto na 200 delfin na Olimpijskim igrama u Londonu 2012. godine.\nSvetska bronza na 400 slobodno u malom bazenu. Zlato i bronza na kontinenalnom šampionatu u 25 metara.\nU kolekciji Velimira Stjepanovića samo na svetskim šampionatima nema velikih dometa. Tri 12. mesta na prethodna četiri prvenstva su najvredniji plasmani najboljeg plivača posle Milorada Čavića, koga je Srbija ikada imala.\nStatistiku će pokušati da popravi u Gvandžuu, gde plivačka takmičenja traju od 21. do 28. jula.\n– Uvek se nešto dešavalo pre šampionata, što je uticalo na za moje standarde nešto slabije rezultate. Ne tražim opravdanje. I tada sam davao svoj maksimum, ali to u tom trenutku nije bilo dovoljno za visok plasman – kaže 25-godišnji momak rođen u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nDebi je imao sada već davne 2011. u Šangaju. U Kinu je došao kao dvostruki juniorski šampion Evrope na 100 delfin i 100 slobodno. Osvojio je 19. mesto na 200 delfin sa 1:57,40, dok je na 400 slobodno bio 26. sa 3:54,87.\n– Šangaj mi je ostao u lepom sećanju, mada sam bio prazan posle Evropskog juniorskog šampionata u Beogradu. Posebno zbog tih 200 delfin. Značajno sam se približio „A“ olimpijskom normi za Igre u Londonu. Posle toga sam se potpuno fokusirao na tu disciplinu, ispunio normu, a onda i u Velikoj Britaniji bio šesti. Bila je to najava dobrih rezultata u budućnosti.\nDve godine kasnije u Barselonu je stigao kao trostruki šampion Mediterana na 200 i 400 slobodno i 200 delfin.\n– Tada smo formu tempirali za to takmičenje u Mersinu. Plivao sam sjajno tamo, a Barselona je došla mesec dana kasnije. Nisam mogao da održim visok nivo iz Turske. Polufinala na 200 slobodno i 200 delfin nisu me zadovoljila u tom trenutku, ali sa ove distance bila su to sasvim pristojna ostvarenja. Realnost u tom trenutku.\nŠampionat u Kazanju 2015. je došao posle Veljine najbolje godine u životu. U Berlinu je postao kontinentalni šampion na 200 i 400 slobodno, a na Svetskom prvenstvu u Dohi u malim bazenima bio je treći.\n– To je verovatno najveće razočarenje. Ceo period pre Rusije je bio loš. Pripreme u Brazilu početkom godine nisu imale nikakav efekat. Celu sezonu sam se mučio, jednostavno nisam mogao da nađem pravi ritam. Jedino je 200 slobodno bilo koliko toliko pristojno. Bio sam 12. sa 1:47,55. Međutim, za nekoga ko je u tom trenutku aktuelni šampion Evrope bila je to slaba uteha. Na 100 i 400 sam potpuno podbacio. Trudim se da sa svakog takmičenja izvučem nešto pozitivno. U Kazanju nije bilo skoro ništa čega se rado sećam – rekao je uz osmeh Stjepanović.\nNajviše turbulencija oko srpskog reprezentativca bilo je pre Budimpešte 2017. Posle Olimpijskih igara u Riju, Velimir je prekinuo saradnju sa dugogodišnjim trenerom Krisom Tajdijem.\nPauzirao je više od tri meseca i tek početkom tek godine počeo da pliva. U međuvremenu je počeo da radi sa Sebastijanom Higlom.\n– Mnogo stvari se izdešavalo u tom periodu i privatno i u bazenu. U pripremnom periodu sam bio daleko od prave forme. Međutim, samo takmičenje je bilo veoma dobro. Bio sam 12. na 200 slobodno sa 1:46,82, a isti plasman sam ostvario na 100 slobodno sa 48,66. Posebno sam bio zadovoljan štafetom 4 h 100 slobodno. Osvojili smo deveto mesto, za malo nam je izmaklo finale – prisetio se Stjepanović detalja iz glavnog grada Mađarske.\nU Južnu Koreju Velja je ostatkom ekspedicije stigao pre desetak dana. Dosadašnji deo sezone nije bio sjajan. Rezultati nisu blizu onog nivoa koji je priželjkivao.\n– Brine me malo to što odmoran nisam uspevao da odradim dobre trke. U poslednje vreme sam bio umoran, tako da to i nije pravi pokazatelj koliko vredim. Sećam se da sam i pre Berlina 2014. imao samo nekoliko trka ispod 1:49 na 200 slobodno. Verujem da ću i sada uspeti da u Gvandžu pronađem pravi ritam. Glavni cilj je da pokušam da dođem do norme za Tokio, a potajno se nadam i nekom finalu. Bilo bi lepo da i na svetskom šampionatu uđem među osam najboljih – istakao je Stjepanović.


FUDBALSKI SUDIJA - FOOTBALL REFEREE : PREDNOST KAO DEO MENADŽMENTA\nPrilikom primene pravila prednosti sudija treba da uzme u obzir sledeće elemente:\n1. Težina prekršaja.\n2. Mesto prekršaja.\n3. Šanasa za razvoj obećavajućeg napada.\n4. Atmosfera utakmice.\nU cilju što plastičnijeg približavanja pravila prednosti postavio sam sedam situacija u kojima se može veoma jasno videti svi aspekti primene pravila prednosti.\nSituacija 1. - Odlično puštena prednost od strane sudije. Igrač je načinio prekršaj zbog kojeg pored tehničke kazne zaslužuje i disciplinsku meru. Međutim, sudija pušta da se igra nastavi jer od prednosti tim koji napada ima veću korist nego od prekršaja koji bi za njih bio dosuđen. Imajući u vidu da je prekršaj iziskivao i disciplinsku meru sudija je u prvom prekidu igrača opomenuo zbog učinjenog prekršaja.\nSituacija 2. - Sudija ne pokazuje prednost unutar kaznenog prostora i pravilno dosuđuje kazneni udarac. Ako sudija odluči da pokaže prednost unutar kaznenog prostora onda ta prednost treba da bude materijalizovana pogotkom. Na kraju, nije preporučljivo da sudije pokazuju prednost unutar kaznenog prostora osim ako se radi o izrazitoj prilici za pogodak.\nSituacija 3. - Loša odluka sudije da pusti prednost. Tim kojem je prednost data od iste nije ima korist, a nad njihovim igračem je načinjen prekršaj. U ovakvim slučajevima, i takvom delu terena za igru, bolje je dosuditi slobodan udarac.\nSituacija 4. - Odlično puštena prednost od strane sudije. Igrač je načinio prekršaj koji pored tehničke kazne zaslužuje i disciplinsku meru. Međutim, pošto je tim nad čijim igračem je načinjen prekršaj je organizovao krajnje ofanzivan napad, sa brzim pomeranjem težišta igre ka napred isti je predstavljao potencijalnu opasnost po protivnička vrata. U ovakvim slučajevima prednost treba pustiti a igrača koji je načinio prekršaj, pod uslovom da je to potrebno, u narednom prekidu treba opomenuti zbog učinjenog prekršaja.\nSituacija 5. - U ovakvim situacijama sudije treba da budu krajnje oprezne. Prednost mora biti u korist tima nad čijim igračem je prekršaj načinjen. Ofsjad napadača ne može da anulira puštenu prednost jer tada nema ni prednosti. Kod ovakvih situacija, kada sudija proceni da prednost sa aspekta prirodnosti nenea značaj, igru treba prekinuti i dosuditi slobodan udarac.\nSituacija 6. - Ovakve situacije nisu retke. Pre završetka prvog dela igre sudija dozvoljava prednost nakon jasnog bezobzirnomg starta. Međutim, nakon završetka akcije, označen kraj prevog dela igre, sudija je propsutio da igraču koji je načinio bezobziran start izrekne disciplinsku meru - opomena. Kraj prvog dela igre, ili utakmice ne apstinira igrača od izricanja disciplinske mere ako je za tim postojala potreba (obaveza).\nSituacija 7. - Kod označavanja prednosti veoma je važno da sudija pravilno proceni veću korist za tim za koju želi da pusti prednost. Znači, prednost ili dosuđivanje prekršaja? I kod puštanja prednosti važi princip „sačekaj i vidi“. U konkretnoj situaciji sudija je ispravno postupio što je sačekao da vidi kako će se akcija razvijati pa je na osnovu viđenog procenio da je za tim u belim dresvoim veća korist da dosudi prekršaj od puštanja prednosti.


Da li piloti mogu da nadoknade kašnjenje leta? | Putuj Sigurno turistički portal\nMnogobrojni su razlozi zbog kojih se dešava da letovi kasne, budu odloženi, pa i otkazani. Gužve na aerodromima, period praznika ili nekih značajnih događaja, meteorološki uslovi, samo su neki od mogućih razloga zbog kojih će se desiti da i satima sedite na terminalu čekajući ukrcavanje. Kada i dočekate taj momenat i konačno se otisnete od zemlje, često možete čuti objavu pilota da će pokušati da nadoknadi vreme kašnjenja. Prvo pitanje koje se u tim momentima postavlja je - u redu, ako piloti stvarno mogu da skrate dužinu trajanja leta, zbog čega to ne čine stalno?


IZLOŽBA ŽELJKA SINOBADA U KUĆI ĐURE JAKŠIĆA: Fotografije kao ožiljci starih rana (FOTO) | Zabava | Kurir\ntuga, uznemirenost i seta na platnu\nIZLOŽBA ŽELJKA SINOBADA U KUĆI ĐURE JAKŠIĆA: Fotografije kao ožiljci starih rana (FOTO)\nPop kultura 07.08.2018. 20:52h 07.08.2018. 20:52h\nFotografije Željka Sinobada ne mogu se "voleti".\nOsobenim darom koji ga je učinio jednim od naših najboljih novinskih fotografa, Sinobad je ovekovečio trenutke koji izazivaju tugu, uznemirenost, setu, možda tek škrti osmeh na račun zabluda koje smo imali... jednom rečju, njegove fotografije verno odslikavaju vreme koje je za nama.\nA ponovni susret sa tim i takvim i takvim vremenom svakako nije susret sa bivšom ljubavi...\nKosovo, Slovenija, Hrvatska, Beograd... Željko Sinobad bio je tamo. Bio je u svim mestima u kojima su se lomili istorija i naši životi, i fotografije koje su večeras izložene u Kući Đure Jakšića u beogradskoj Skadarliji, tragovi su tih lomova. Ožiljci.\nSinobadove fotografije zato se ne "vole", kao što se ne vole ni ožiljci starih rana.\nAli s vremena na vreme pređemo rukom preko njih, i prizovemo sećanje na stari bol... i vreme kad nam se činilo da možemo da menjamo sopstevene sudbine i istoriju sveta.\n- Željko Sinobad u svom fokusu ima obične ljude. Njega ne interesuju portreti vođa, nosilaca visoke politike, već oni kojima dobre ili loše političke odluke, menjaju a često i ugrožavaju život. Otuda lepeza tragikomičnih kontroverzi u izboru fotografija jednog vremena kojeg se nerado sećamo, jer je u plamenu odneo sistem vrednosti koji je delovao neupitno. Od starice koja začuđeno posmatra novopečenog slovenačkog teritorijalca 1991. do srpskog dobrovoljca koji gusla na vukovarskom ratištu u zimu 1992. ironično je sažeto istorijsko poglavlje vatre i tame, vremena koje će uzeti nadu generacijama u dolasku - rekla je o Sinobadovim fotografijama istoričarka umetnosti i književnica Tamara Ognjević.\n(Kurir.rs/M.Petrović/Foto:Vladimir Šporčić/Željko Sinobad)\nRAZVOJNI PUT SRPSKE KOŠARKE: Na Zlatiboru otvorena izložba posvećena igri pod obručima (FOTO)\nZORANA MIHAJLOVIĆ NAPRAVILA IZLOŽBU U VLADI: Ovo su fotogrtafije najvećih infrastrukurnih projekata vrednih više milijardi evra!\nOTVORENA IZLOŽBA DOBA OBNOVE: Članovi udruženja UVUU izložili radove u Užicu (FOTO)


23.06.2009., 01:52 #1\nМлади памте. Они који су дошли овог јутра на споменике Славе, запалили свећу и ставили је у прозор у знак сећања на погинуле у Другом светском рату.\n23.06.2009., 01:54 #2\n23.06.2009., 01:55 #3\n23.06.2009., 02:30 #4\n23.06.2009., 02:34 #5\n23.06.2009., 02:38 #6\nGoebels je predlagao Hitleru da Ruse treba pridobiti propagandom jer 41-e su Rusi još pamtili Staljinove 'reforme', ali, Hitler, pametnjaković ga nije poslušao, napao Ruse i okrenuo ih protiv sebe!\nA mogli su lepo ubaciti neku novu 'Oktobarsku Revoluciju'\n23.06.2009., 02:43 #7\n23.06.2009., 02:50 #8\n23.06.2009., 02:52 #9\n23.06.2009., 02:53 #10\n23.06.2009., 02:54 #11\n23.06.2009., 03:02 #12\n23.06.2009., 03:04 #13\n23.06.2009., 03:07 #14\n23.06.2009., 03:07 #15\n23.06.2009., 03:09 #16\n23.06.2009., 03:52 #17\n23.06.2009., 03:59 #18\n23.06.2009., 04:02 #19\n23.06.2009., 04:18 #20\n23.06.2009., 04:25 #21\nU kojem periodu: do ili posle 45-e?\nNemoj baš 100 procentno da poistovećuješ sovjetsku vlast i ruski narod!\n23.06.2009., 04:25 #22\n23.06.2009., 04:26 #23\n23.06.2009., 07:06 #24\n23.06.2009., 07:09 #25\npa do 45.\nposle 45. su nazalost stali al evropa se kao shto vidimo i dalje nije opametila samo je sad predvodi SAD umesto Nemaca