Obrazovanje - spisak lepih želja | B92 Blog\n3. Prilagođavanje nastavnih sadržaja uzrastu učenika\nŠkola bez dopunske nastave. Obezbediti da učenici savladavaju količinu i kompleksnost gradiva primerene njihovom uzrastu, bez sistematskog pribegavanja privatnim časovima.\nŠkola bez dopunske nastave jeste rešenje, ali ne za gore definisani problem. A bez dobro definisanog i analiziranog problema - nema ni kvalitetnih rešenja.\nSuština problema jeste preopterećenost učenika, preopterećenost roditelja i preopterećenost nastavnika. Za tu preopterećenost nije neophodno kriv nastavni sadržaj, niti neprimerenost gradiva uzrastu. Suviše je taj problem kompleksan da bi se njegov uzrok tražio isključivo u tako uskim okvirima. Preopterećnost je posledica sadejstva više faktora, od kojih je jedan od najvažnijih: preveliki broj predmeta.\nVeć u prvom razredu osnovne škole, deca imaju 2 potpuno nepotrebna predmeta, rečju: veronauku/građansko i izborni predmet. Ukidanjem ta dva predmeta, deca bi se rasteretila za 2 časa nedeljno. Toliko bi vremena više imala da provedu sa svojom porodicom, da se druže i igraju sa svojim prijateljima ili bave nekim sportom.\nJedini razlog zbog koga imamo ta dva predmeta u našim školama jeste puko zadovoljavanje forme. Zakoni i pravilnici propisuju da učitelji moraju da imaju toliko i toliko časova neposrednog rada s decom, i onda se izmišljaju predmeti i dodaju časovi da bi u praksi uopšte bilo moguće da učitelji napabirče taj propisani broj časova.\nProblem je, naravno, vrlo lako rešiv. Promeniti pravilnike, smanjiti broj obaveznih časova neposrednog rada s decom, a povećati broj sati provedenih u pripremi časova. S obzirom šta je učiteljima i nastavnicima birokratija sve natovarila na vrat, Bog sveti zna da im je to potrebno. Ne znam koji je genijalni mozak smislio da učitelji i nastavnici ZA SVAKI ČAS koji IKADA održe moraju POSEBNO da popune formular (obavezno kliknuti na link na kraju teksta, garantovano ćete se dobro provesti), i apelujem da se što pre prosvetari oslobode tog krajnje nepotrebnog domaćeg zadatka.\nJedini razlog zbog koga ti formulari uopšte postoje jeste da inspekcija ima u šta pogledati kada u školu dođe. Inspekcija, inače, kada u školu dođe, ič ne mari za stvarno stanje stvari. Jedino je zanima šta je na papirima. A Bog sveti zna da to što na papirima piše u 90% slučajeva veze nema s onim što se u praksi dešava. Kako na ovim papirima koji predstavljaju, kaobajagi, pripremu za čas, tako i u svim ostalim papirima koje škola ima obavezu proizvesti: Školski program; Izveštaj o radu u prošloj godini; Plan rada za sledeću godinu; Izveštaji o radu stručnih saradnika; Plan rada stručnih saradnika; Izveštaji o radu timova; Plan rada timova; Razvojn plan; Izveštaji o sprovođenju razvojnog plana; Izveštaji o radu razrednih veća; Planovi o radu razrednih veća... da navedem tek nekolicinu.\nEkološka svest u našim školama trebalo bi da se počne razvijati od ove tačke - SPASITE DRVO! Ukinite sve ove nepotrebne papire, pobogu!\nInspekcija svoj posao treba da zasniva na posećivanju časova, razgovoru s nastavnicima, DECOM I RODITELJIMA (što se skoro nikad ne dešava, ili se telediriguju tri i po podobna roditelja i podobna deteta da sa njima razgovaraju), a ne na papirima.\nŠto se tiče starijih razreda osnovne škole, deca definitivno imaju preveliki broj predmeta. Deca imaju i po 7 do 8 časova dnevno, i praktično od njih zahtevamo da rade više od nas odraslih. Em što se tokom tih silnih časova u školi od njih zahteva da imaju punu koncentraciju na gradivo, em im se još natovari da posao nose kući u vidu - domaćih zadataka i dodatnog učenja. Posle se pitamo što su nam deca frustrirana i nasilna?! Pucaju deca po svim šavovima, od njih se očekuje ono što se od odraslih ne očekuje - da osam sati provedu rintajući na poslu, a da potom kod kuće nastave da rade.\nNaše školovanje se uporno drži formule: sva deca treba da uče sve predmete. Taj sadizam u svojoj najčistijoj formi pravda se potrebom da deca steknu široko obrazovanje, a da se pri tome odbacuje pomisao da se to može ostvariti i na neki drugi način, koji ne bi decu držao 7 do 8 časova dnevno u školi.\nFormula je jasna, i na drugim mestima već oprobana: Propisati određeni broj obaveznih predmeta (maternji jezik, matematika, engleski jezik, prirodne nauke, društvene nauke, fizičko), i propisati određeni broj obaveznih izbornih predmeta (recimo: dva). Sve bi se to dalo spakovati u 5 časova dnevno, ako se nedeljno predmeti rasporede na (na primer):\n- 4 časa maternjeg jezika\n- 4 časa matematike\n- 3 časa engleskog jezika\n- 4 časa prirodnih nauka\n- 4 časa društvenih nauka\n- 3 časa fizičkog\n- 1 čas prvog obaveznog izbornog predmeta\n- 1 čas drugog obaveznog izbornog predmeta\n- 1 čas razrednog starešine\nKao obavezne predmete ponuditi: drugi strani jezik i pojedinačne predmete sa naprednijim gradivom čije osnove inače uče u okviru objedinjenih obaveznih predmeta, rečju: geografiju, istoriju, fiziku, hemiju, biologiju, likovno, muzičko.\nZa talentovanu i ambicioznu decu omogućiti da pored dva obavezna izborna predmeta, mogu da se opredele još za dva povrh toga, ali definitivno ograničiti taj broj na maksimum dva, ne bi li se deca zaštitila od preambicioznih roditelja. Kakvih ima, da se ne lažemo.\nI pre nego što se čuvari socijalnog mira oglase zbog brige da će smanjenjem broja predmeta doći do otpuštanja velikog broja nastavnika da kažem - ne, to ne mora da se desi. Moguće je istovremeno postići kako rasterećenje dece, tako i održanje postojećeg broja nastavnika. Ključ je u smanjenju broja učenika po odeljenju.\nNe možemo - i ponavljam: ne možemo - od učitelja i nastavnika očekivati da u okviru školskih časova svoj deci znanje prenesu tako da deca ne moraju potom dodatno kod kuće da traže pomoć od roditelja ili u okviru privatnih časova, ukoliko se od učitelja i nastavnika očekuje da rade sa 30-oro dece u svakom odeljenju. Mislim, kako? Fizički, mentalno, kako da se oni posvete svakome od njih pojedinačno? Međutim, ako se odeljenja smanje na 15-16 učenika, onda takva naša očekivanja mogu biti opravdana. Onda neće više biti potrebe ni za privatnim časovima, ni za domaćim zadacima. Ni deca ni nastavnici više neće imati izgovor što u okviru časova nisu savladali sve što je u okviru gradiva savladati trebalo.\nSistem koji očekuje da sva deca savladaju sve predmete jeste sistem koji kao najpoželjniji krajnji ishod očekuje vrhunsko obrazovanje. To je za pohvalu, ali je preambiciozno i u praksi neostvarivo. Realno, taj krajnji cilj dostigne tek manji procenat učenika.\nUsudila bih se predložiti tektonski poremećaj u osnovnoj filozofiji sistema obrazovanja. Umesto da krajnji cilj bude vrhunsko obrazovanje nekolicine, dok se većina davi i jedva nos drži iznad površine vode, zašto nam krajnji cilj ne bi bio da u fokusu bude prosečno obrazovanje većine iz svih obaveznih predmeta, pri čemu bi se posebni talenti i interesovanja podržali kroz izborne predmete.\nU takvoj postavci stvari nema potrebe da se gradivo prilagođava "uzrastu učenika", već se jednostavno deli na osnovno gradivo koje treba da savladaju svi, i naprednije gradivo koje talentovani i vredni mogu izabrati da nauče kroz izborne predmete.\nZa kraj još i da napomenem da sve dok su nam škole širom otvorene za izdavanje učionica i sala privatnim preduzećima koja naplaćuju časove stranih jezika i sportskih treninga, škole su praktično prvi promoteri filozofije "škola posle škole".\nOvo su neka od mojih razmišljanja na osnovu direktnih iskustava sa osnovnoškolskim obrazovanjem u poslednje dve godine, otkada mi je dete krenulo u školu. Iz perspektive roditelja, koji su potpuno i apsolutno uvek skrajnuti kada se bilo kakva javna rasprava vodi o bilo kakvim reformama, i kojima se samo na kraju servira s čime ima da se bore u praksi. Kao što su onomad lekari tvrdili da pacijenti nemaju šta da se pačaju u način rada zdravstvenih ustanova, pošto nemaju završen medicinski fakultet, tako se i u školstvu nekako podrazumeva da roditelji nema šta da se pačaju u način rada škola, pošto nemaju iskustvo rada u prosveti.\nDok je ovakve postavke stvari u procesima uvođenja promena u bilo koji sistem, rečju da krajnji recipijenti usluga nemaju ni pravo glasa ni pravo mišljenja, dotle nijedna promena u bilo kom sistemu neće biti uspešna.\npriprema.doc / 635 / KB application/msword\npriprema2.doc / 32.5 / KB application/msword\nzemljanin 17:13 21.03.2013\ndonekle se slažem ali ne i po pitanju svrhe, "količine" i cilja obrazovanja ... znanje je potreba i ne može se propisati kao "srednja vrednost neophodnog znanja" ... treba menjati način funkcionisanja nastave ali ne daljim snižavanjem minimuma ili srednje vrednosti ... osnovna škola služi da deca dobiju opšte znanje iz svih oblasti i da razumeju da je mozak samo organ ("mišić" ) koji treba vežbati treningom ... trening je uvek težak ... to ovako ukratko\nU svakom slučaju vredno pažnje je tvoje zalaganje da se o tome diskutuje\nJelica Greganović 17:16 21.03.2013\nNeverovatno je isto...takvih sam se programa i u Sloveniji nagledala...i uvek su ostali lepo slovo na papiru. Niko se nikada nije pozabavio time KO će takav program sprovoditi, ni KAKO. Sve dok se to ne promeni, svi ti programi će ostati tu gde su. Na artiji.\nOvo je jedna od niza grupa u kojima sam samo osvanula...ponekad zavirim.\ncoviax 06:06 22.03.2013\nProdužetak negativne selekcije?\nI ranije (SFRJ) su prosvetni radnici većina bili oni koji kao privrednici\nnisu uspeli.Naravno-ovo se ne odnosi na prva četiri osnovne...\nSad još i zapošljavanje po stranačkim pripadnostima prisutno...\nNi privane srednje škole baš nemaju neki izbor-kupe restlove i mlađe\nneiskusne koji i nemaju dobro pedagoško predznanje...Motivacioni\nfaktori sasvim odsutni kod nastavnog osoblja,a o kreativnosti nastave ne\nvredi ni počinjati priču...U privatnim školama je rešenje,ali to država\nmora bolje regulisati!\nSkoro sam imao u rukama neke univerzitetske knjige -s Filozofskog...I tu je\nkatastrofalno rasulo...Ti profesori bi trebali biti naučnici,a ako se\ntako konfuzno bave naukom-nije začudo što nam i nauka,a i filozofija tu\nKrugolina Borup 15:02 22.03.2013\ndonekle se slažem ali ne i po pitanju svrhe, "količine" i cilja obrazovanja ... znanje je potreba i ne može se propisati kao "srednja vrednost neophodnog znanja" ... treba menjati način funkcionisanja nastave ali ne daljim snižavanjem minimuma ili srednje vrednosti ...\nNi ja ne mislim da treba minimum proglasiti željenim krajnjim ishodom. Ali mislim da treba da se pozabavimo definisanjem onoga što predstavlja osnovno, neophodno znanje koje treba svi da savladaju, i onoga što predstavlja nadogradnju i razradu te osnove, i da se potom deci ostavi mogućnost izbora da svako prema svojim talentima i interesovanjima bira koje oblasti će da nadograđuje. Drugim rečima, ako detetu ide istorija, a ne ide mu fizika, i dalje smatram da on mora da savlada osnove fizike, ali da se isto tako mora rasteretiti obaveze da na silu boga uči naprednu fiziku.\nzilikaka 16:10 22.03.2013\nuros_vozdovac 17:40 21.03.2013\nDi nam je link, zabavni?\nKrugolina Borup 18:06 21.03.2013\nSkroluj do kraja teksta bloga, pa pod naslovom "Atačmenti" imaš dva linka na dva fajla u wordu. Kada sam to postavila, ne dadoše mi link da mogu u tekst da turim, i ne umem u tekst da turim.\nuros_vozdovac 18:08 21.03.2013\nSkroluj do kraja teksta bloga, pa pod naslovom "Atačmenti" imaš dva linka na dva fajla u wordu. Kada sam to postavila, nedadoše mi link da mogu u tekst da turim, i ne umem u tekst da turim.\nJukie 18:56 21.03.2013\nPet minuta nije rečeno šta, pet minuta deca pričaju međusobno o nečem desetom, dvadeset minuta kao rade neki problemski zadatak (kakav zadatak, kad imamo gradivo da obradimo?) i onda diskusija SAMO pet minuta?\nJa bih lepo rekao: "Ne želim da držim čas po prilagođenom berlinskom metodu. Gde u zakonu piše da mora da se koristi taj metod?"\nuros_vozdovac 19:00 21.03.2013\nImam osećaj da je Berlinksi model cool, za društvo pre interneta, a da je dodatno zeznut prilagođavanjem.\nJukie, šta misliš?\nHansel 19:16 21.03.2013\nKada sam to postavila, ne dadoše mi link da mogu u tekst da turim, i ne umem u tekst da turim.\nSamo desni klik na linkove, iskopiraš URL i ubaciš u tekst gde ti treba, kao bilo koji drugi link.\nNego, dok se blog učitavao, ja nakratko prešao na drugi prozor, koji je zaklonio deo naslova iza povlake, tako da sam ga "dočitao" kao "Obrazovanje -- ludom radovanje".\nJukie 19:19 21.03.2013\nJukieUžasJa bih lepo rekao: "Ne želim da držim čas po prilagođenom berlinskom metodu. Gde u zakonu piše da mora da se koristi taj metod?"Imam osećaj da je Berlinksi model cool, za društvo pre interneta, a da je dodatno zeznut prilagođavanjem.Jukie, šta misliš?\nMislim da je potpuno suprotan onome kako mislim da čas treba da izgleda (bar kad ga ja držim).\nJa čas obrade nove nastavne jedinice vidim kao finu ravnomernu mešavinu predavanja (Dejvid Atenboro) i vođene diskusije (Branko Kockica). Ako ima vremena i ako to odgovara gradivu, onda sledećeg časa može da se održi neka vrsta "radionice" gde se primenjuje usvojeno i gde može da se primeti i koriguje ako su deca nešto pobrkala pri usvajanju.\nU svakom slučaju, novo gradivo se NE obrađuje tako što im daš papir sa nepoznatim podacima da pogledaju 5 minuta i onda rešavaju zadatak, frka panika, ne znaju kako da krenu, ne znaju kako treba rezultat da izgleda, ja bih pošizeo a kamoli deca kojoj roditelji dahću za vrat da moraju da budu vukovci\nuninamama 21:17 22.03.2013\nKru, veeelika preporuka! Kru za ministra!!! (opet me natera da se ulogujem )\nMa, Jukie, to je sve isto... Lepo taj deo predavanja upišeš u informaciju, neku sličicu ili klip iz toga odvojiš u motivaciju, vođenu diskusiju sprovedeš u obradu, tu radionicu nazoveš osiguranjem znanja uz generalizaciju i to je to :) Samo glupa forma u koju ukalupiš to što si smislio\nPotpuno je nebitno kako izgleda priprema za čas - u svaki formular sve može da se "skocka" - gubljenje vremena, ako mene pitaš... Poenta promene je u tome da imaš na umu šta je cilj časa - šta treba za tih 45 minuta da nauče deca? A kako - to je stvar inspiracije i umeća - ni Berlinski, ni bilo koji model nije bitan, ako ostvariš cilj. A cilj je da DECA nauče, a ne MI da ispredajemo!\nInače, nije problem dati deci nepoznat tekst i usput ih naučiti da sami uče i izdvoje bitno, ali za taj pristup nam trebaju vidno rasterećeniji nastavni planovi i programi :)\nSkoro mi je jedna koleginica (predaje Srpski jezik i književnost) rekla da se i ona umorila od skakanja sa teksta na tekst. Kaže, taman ih neko delo potakne na razmišljanje, odmah se skače na sledeće - ne uspeju ni da se osvrnu, a kamoli da ozbiljnije analiziraju, diskutuju, pa sve te misli stave na papir, pa ...\nJa se raspisala... izvin'te\nnim_opet 17:42 21.03.2013\nCek, kojih 7-8 casova?!\nRaspustilo se to pa podivljalo (mislim na ministarstvo obrazovanja). Ja jesam bio u osnovnoj pre 15 godina, ali nikad nismo imali 7 casova dnevno. Prvi put se to desilo u gimnaziji i naravno svi se sokirali. Mislim da smo u osmom razredu recimo imali tri dana sa po 6 i dva dana sa po pet casova, i tada vec mislili da je to mnogo. Sta uce ta deca koja imaju 8 casova? Srpski jezik sigurno ne, ako je sudeci po govoru (a ne dao bog i pisanju) velike vecine, o rezultatima PISA testa iz matematike sve znamo - na sta trose 8 casova? Ako je da zakljucujem po popularnosti "Nasih" onda na veronauku....\nElem, ne znam da li je "vrhunsko obrazovanje nekolicine" cilj danasnji, ali znam da ce talentovana nekolicina steci vrhunsko obrazovanje pod manje vise svim uslovima. Ono sto im se moze uskratiti u tragicnim obrazovnim sistemima je incijativa i nezavisno misljenje (jer necemo valjda da se razlikujemo - utvridilo smo da to nije dobro, a posebno ako se paradira razlikama), ali ono sto se uskracuje vecini je osnov kritickog misljenja. Pre jedno 7-8 godina, citao sam seminarski (jel se tako zove?) esej ucenika druge godine gimnazije, iz psihologije. Sadrzaj nije bitan, ali jeste struktura, pise ovako: Uvod (pise UVOD) - definicija [psiholoski pojam], prepisana sa srpske vikipedije (prepisana, potpuno) + dve recenice, takodje prepisane, ali iz uzbenika. Razrada (ne pise razrada, samo pretpostavljam): Prepricani pasusi sa srpske i engleske vikipedije, sa sve netranskribovanim imenima naucnika. Zakljucak - jedna recenica, neprepisana. Od celog seminarskog (recimo 2000 reci) jedna jedina recenica odrazava misljenje - sve ostalo su prepisane/prepricane cinjenice. I nikom nista - vecina radova je gora od ovoga a neko mora da dobije 5 u odeljenju. I onda profesorka psihologije uci decu pisanju...\nPreporuka: 220 / Link / Replika: 38 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nuros_vozdovac 17:49 21.03.2013\nRe: Cek, kojih 7-8 casova?!\nMoje dete u V razredu ponedeljkom ima 8 časova u popodnevnoj smeni. Počinje u 11, ima šarmantnu pauzu od malo više od sata i završava u 19:15\nnim_opet 17:54 21.03.2013\nDakle da se . Ja se secam tog kraja u 7.15, ali tada smo skolu pocinjali u 2. Jos jednom:\nAlexDunja 17:56 21.03.2013\njbt, kad počinje prepodnevna?\nuros_vozdovac 17:58 21.03.2013\nDobro de, roditelji imaju razumevanja, na roditeljskom od nas 28 odraslih + razredna, izvesnu blagu nelagodu pokazala je majka Bojanine drugarice, ostalim roditeljima je bilo potpuno normalno, očekivano i opravdano.\nRazredna je tvrdila da prosto mora tako i pozvala se na praksu, u OŠ "Bora Stanković", nesuđena "Novak Đoković" takva praksa traje par generacija unazad.\nOstao sam usamljen na braniku prava da se ima 6 časova na dan.\nuros_vozdovac 17:59 21.03.2013\nU prepodnevnoj smeni ponedeljak ima 6 časova, informatiku inaju samo u popodnevnoj smeni.\nKrugolina Borup 18:05 21.03.2013\nNeke škole u manjim sredinama počinju u 7.00 h.\nAlexDunja 18:06 21.03.2013\ninformatiku inaju samo u popodnevnoj smeni.\nto da se izbaci\nne mogu da verujem, ja sam radila u školi\ndo pre 7 godina,\ni tada mi se dizala kosa,\nali ovo i meni zvuči kao SF\nKrugolina Borup 18:09 21.03.2013\nNaročito kada vidiš da plan i program za informatiku u petom razredu predviđa da nauči decu kako da uključe kompjuter, u šestom da im objasne šta je to DVD i memorijski stik, u sedmom kako se koristi štampač, a u osmom šta je to internet.\nNema šta deca informatiku da uče, već da je primenjuju za učenje iz svih predmeta. Eventualno, kao izborni predmet mogu da imaju programiranje.\nHansel 19:36 21.03.2013\nNema šta deca informatiku da uče\nTrebalo bi da im pokažu za šta kompjuter može još da služi osim igranja igrica. Ma, imalo bi svašta što mnoga deca ne mogu od svojih roditelja da dobiju. A i pitanje je koliko njih kod kuće ima kompjuter.\nOvde se možda nehotično otvara pitanje zašto bi neko ko nešto zna u školi gubio vreme da "uči" ono što zna, umesto da uči ono što ne zna, ali to otvara mnoga druga pitanja... koja će nas pre ili kasnije dovesti do problema "segregacije".\nuros_vozdovac 19:43 21.03.2013\nTačno, ali ima i ovo. Pre par meseci dvočas je potrošen na informatici da se petaci nauče da menjaju izgled (temu) kursora u WinXP.\n1. Koliko su to tvrde glave da im treba dvočas da se ta veština savlada.\n2. Kakva je korist od znanja te veštine u realnom životu.\n3. Da mi je da vidim pripremu za taj dvočas, po berlinskoj prilagođenoj metodi.\n8c_competizione 19:45 21.03.2013\nAko je da zakljucujem po popularnosti "Nasih" onda na veronauku....\nkazem ja da samo govnjiva motka tu pomaze!\nAlexDunja 19:52 21.03.2013\nEventualno, kao izborni predmet mogu da imaju programiranje.\nne eventualno, to pod moranje.\nnaravno, samo za decu koja to žele\n8c_competizione 20:00 21.03.2013\nslusaj, osnovna racunarska pismenost se danas podrazumeva i treba da bude obavezna.\nniko ih nece terati da budu Bill Gates/ Steve Jobs .....\nali kao sto moraju da znaju da se potpisu, citaju i pisu, moraju da znaju i osnove uportebe racunara!\nEDIT: i bar jedan strani jezik TECNO!\nako vec ocemo modernu i prosperitetnu drzavu!\nHansel 20:02 21.03.2013\nAlexDunja 20:07 21.03.2013\nnaravno, ali to treba da se artikuliše u ozbiljan program,\npročitaj šta pišu uroš i krugolina\nKrugolina Borup 20:13 21.03.2013\nA i pitanje je koliko njih kod kuće ima kompjuter.\nPa, reklo Ministarstvo prosvete da će dati svim učenicima i nastavnicima po laptop. Tako da je taj problem rešen, jel.\nnim_opet 21:41 21.03.2013\n8c_competizione 22:12 21.03.2013\nA i pitanje je koliko njih kod kuće ima kompjuter\ncuj, u vreme kada su Lola 8 i Glaksija racunari tek zavirivali u skole, a samo bogata direktorska deca imala Spectrum i Commodore, ja sam i bez racunara kod kuce ispevao da nesto naucim o njima.\ninformatika je tek bila stigla u osnovne skole kao izborni predmet\nmoj nastavnik fizike (tada sa vise od 50 godina) je bio poslat na letnji kurs i to je trebao nama da predaje kasnije.\nvec posle drugog casa je i njemu i meni bilo jasno da o programiranju mogu da kazem malko vishe nego on.\njedno pola godine kasnije, keva je uspela da se velikim zaduzivanjem domogne sume novca i postavi mi kao klincu izbor: bicikl ili kompjuter\nenginerd je naravno izabrao comp, svoj prvi bajs sam u zivotu kupio sebi tek sa 20 i nekom godinom. a voznju bajsa kao klinca me je ucio komsija na njegovoj poniki sa banana sedistem (koju nikada necu zaboraviti)\nkao sto vidis, nije uvek pitanje kolicine novca, vec usadjene zelje.\ne da bi se omogucilo deci ciji roditelji nisu guzonje da ipak imaju fer sanse u buducnosti, mislim da im se moraju dati svima ista prava, pa makar to bilo i institucionalizovano, u skolama!\novde mozda upadate u jos opasniju zamku. ukoliko sve postane "previse ozbiljno" nece se deci vise svidjati!\nte programe moraju da pocnu da pripremaju "cool" mladje osobe, a ne zadrte babe i dede (nemojte me pogresno shvatiti, i ja polako ulazim u tu dob)\nHansel 22:18 21.03.2013\nOK, rešen , ali i tada treba neko da pokaže šta se sve time može?\n'Si ti ljuta možda nešto na mene?\nJelica Greganović 00:15 22.03.2013\nDok iđaše moje mlađe dvoje dece ludo u osnovnu školu, došlo je do izvesne situacije...na Savetu roditelja u kom sam već ko zna koju godinu čamila, odjednom počne priča koja se uglavnom sastojala od zamenica i glagola. Shvatim da ne shvatam...jedino što sam uspela da savatam je da se radi o, ja sam to tako zvala, nultom razredu. To su oni malečki što im je uvedena devetljetka, pa umesto u vrtiću odrađuju malu školu u tom kao predrazredu...\nIspostavi se da je došlo do skandala, te mrve školske su danima bile mirne. Suviše mirne za svoje godine. Učiteljice su uživale u neobičnom raju popodnevnog čuvanja, niko nikog ne grebe, ne ujeda, ne gube se po hodnicima, ništa ne traže...mirno sede okupljeni oko razrednog kompjutera.\nA, onda se konačno jedna od učiteljica produuženog boravka probudila i otišla do dece...kad je kap nije...dečica su već ko zna koji dan gledala čistu anatomiju, opaku pornjavu koju su uspeli da napipaju na netu...kompjuteri nisu bili zaštićeni...mirni kao bubice, očiju ko slavske tacne.\nNaravno da učiteljica nije znala da isključi komp drugačije no iz struje...\nKad smo već kod informatike.\n8c_competizione 00:24 22.03.2013\nočiju ko slavske tacne\ndo suza Jeco\nja sam godinama obozavao poslednju stranicu casopisa PC PRESS, koji je bio pun anegdota iz IT sfere.\nKrugolina Borup 15:12 22.03.2013\nSta uce ta deca koja imaju 8 casova?\nPa, nemam pojma, ali znam da u odnosu na nas imaju više predmeta. Na primer, drugi strani jezik, izborni sport, izborni predmet, veronauku/građansko. A šta su ukinuli? Valjda domaćinstvo...\nSamo dodaju, dodaju, dodaju... niko ništa da oduzme.\nKrugolina Borup 15:19 22.03.2013\nI šest časova dnevno je mnogo.\nUz odmore, to izađe na sedmočasovni boravak u školi.\nNakon čega sledi odlazak kući gde treba da se uči i da se rade domaći zadaci još koji sat.\nIli ukinuti potpuno učenje kod kuće i domaće zadatke, pa neka ih 7 do 8 sati u školi, ili smanjiti boravak u školi.\nDa li je u redu da od dece očekujemo da imaju više radnih obaveza i duže radno vreme od nas odraslih?\nJukie 15:23 22.03.2013\nOsmi čas mislim da je skoro uvek informatika u suprotnoj smeni, a mi smo u srednjoj školi imali i fizičko jer škola nema salu\nU sedmom-osmom razredu postoje\n-prvi strani jezik\n-drugi strani jezik\n-izborni predmet (npr. domaćinstvo, informatika)\n-čas razrednog starešine\n-priprema za takmičenje, dodatna, dopunska\nne znam da li sam nešto propustio\nKrugolina Borup 15:31 22.03.2013\nPitanje je veoma kompleksno, i nema jednostavnih rešenja za njih, samo novih pitanja. Meni je, na primer, bilo smešno kada sam zamislila seosku decu kako rade lekcije iz Sveta oko nas koji se odnose na domaće životinje, i vrste zemljišta (peskuša, crnica, itd). Osećam da se oni pitaju: pa ko to ne zna, i zašto to uopšte učimo? A moje dete, eto, ni nakon te lekcije o peskuši i crnici pojma i dalje ne zna u čemu je razlika, pošto se niko nije opsetio da donese uzorke u školu.\nPitanje, dakle, glasi: zašto seoska deca uče ono što već znaju, kao i zašto gradska deca uče nešto što im uopšte neće trebati, bar ne u skorije vreme? I to već u 2. razredu osnovne škole, a ako im i zatreba, dok im zatreba, zaboraviće šta su u 2. razredu uopšte učili. Evo, mi ako smo učili te peskuše i crnice, ja se toga ne sećam, uopšte.\nTako i s kompjuterima. Džaba deci nastava informatike u školama, ako nemaju pristup kompjuteru. To što su škole opremljene kompjuterima, ništa ne pomaže, pošto deca pristup tim kabinetima nemaju do 5. razreda, što je prekasno, i do tog doba se već stvori ogromna razlika u poznavanju kompjutera između onih koji ih kod kuće imaju i onih koji ih nemaju. Oni koji kompjutere kući imaju, u 5. razredu su već spremni da uče osnove programiranja. Oni koji ih nemaju možda opravdavaju učenje kako da se uključi, šta je DVD i memorijski stik, kako radi štampač i šta je internet. Nastavni plan i program prilagođen je situaciji u kojoj niko nema kompjuter. I možda je to u redu - ali to treba da se uvede u nastavu onda u 1. osnovne, a ne u 5. razredu...\nKrugolina Borup 15:33 22.03.2013\nJesi, propustio si neslavno Tehničko obrazovanje i informatiku.\nKrugolina Borup 15:35 22.03.2013\nNe bar jedan jezik tečno, nego engleski jezik tečno. A drugi strani jezik može da bude izborni.\nSviđalo se to nama ili ne, engleski je latinski našeg doba. Danas nije nepismen onaj koji ne zna da čita i piše, već je nepismen onaj koji ne zna engleski i kompjutere.\nKrugolina Borup 15:40 22.03.2013\nBaš htedoh da kažem nešto u tom smislu.\nŠto se kompjutera tiče, podučavanje kako da se koriste treba uvesti u 1. razred osnovne škole, ako ne i u predškolsko. Brzina s kojom tako mala deca savladavaju osnove kompjutera je zapanjujuća. I kako jedna drugoj objašnjavaju način korišćenja - 100 puta je bolja nego što im to bilo koji nastavnik po bilo kom programu ikada može objasniti.\nNastavni program treba da izlista šta sve treba da savladaju, tipa: word, power point, ovo-ono... - drugim rečima, koje programe. A ne kursore i memorijske stikove. Za to je dovoljno 5 minuta, kakav crni dvočas!\n"Ozbiljni nastavni program" samo će da izvitoperi stvari tako da deca po dva časa uče šta je kursor.\nPreduslov za ovo je: da svako dete dobije po laptop čim upiše školu. Što je Ministarstvo prosvete već i najavilo, tako da ja to smatram rešenim problemom, i više uopšte i ne razmišljam da postoji situacija u kojoj neka deca nemaju kompjuter.\nKrugolina Borup 15:43 22.03.2013\nKrugolina Borup 16:18 22.03.2013\nZnači, na časove informatike - kako su trenutno definisani planom i programom - treba poslati nastavni kadar, i taj problem takođe rešen.\n8c_competizione 16:22 22.03.2013\nja sam to imao u mojoj osnovnoj skoli, ne znam sta je tu novo\nsto se tice domacinstva, mislim da je steta sto su to ukinuli, posto predstavlja jedno od bitnih osposobljavanja za zivot kasnije\n8c_competizione 16:24 22.03.2013\nDanas nije nepismen onaj koji ne zna da čita i piše, već je nepismen onaj koji ne zna engleski i kompjutere.\n8c_competizione 16:32 22.03.2013\nja mislim da i jedni i drugi treba da uce i jedno i drugo. ili bar jednom u zivotu cuju za to nesto "drugo", makar ga i nenaucili, barem ce se jednom setiti toga u zivotu. ne mora sve da bude striktno nauceno i ocenjeno kao takvo, nesto treba biti ostavljeno i kao informativnog karaktera.\nposto modernog seljaka vidim kao nekog ko tokom pre podneva obradjuje zemlju i hrani stoku (efikasno, zasnovano naucnim metodama, uz podrsku drzave preko raznih seminara, web sajtova ...), a popodne preko interneta organizuje prodaju plodova svog rada preko interneta ili direktno kupcima, ili pregovara i ugovara kupovinu sa korporacijama.\na gradske klipane (i ja sam jedan od onih iz kruga dvojke, pre nego sto osujete paljbu) da bar ponekad imaju dodira sa prirodom (u sta ne ubrajam shoranje uz drvo), da znaju da mleko ne "dolazi" iz samoposluge, vec da ga prave krave i slicno (pun mi qrac Cipiripi generacije).\n8c_competizione 16:33 22.03.2013\nIli ukinuti potpuno učenje kod kuće i domaće zadatke, pa neka ih 7 do 8 sati u školi,\nostaviti im zabavu za kod kuce, na njihovu i roditeljsku veliku radost\nKrugolina Borup 16:46 22.03.2013\nSlažem se, samo pitam, što se gradske dece tiče:\n- ako se crnica i peskuša već predstavljaju deci, zar ona ne bi trebalo da makar vide uzorke istih?\n- da li ih tome učiti veću 2. razredu osnovne, s obzirom da će do odraslog doba to i zaboraviti?\n- da li ih ocenjivati na osnovu pitanja na kontrolnom koji se tiče peskuše i crnice, koje nikad nisu ni videli?\nHansel 19:16 22.03.2013\nMeni je, na primer, bilo smešno kada sam zamislila seosku decu kako rade lekcije iz Sveta oko nas koji se odnose na domaće životinje, i vrste zemljišta (peskuša, crnica, itd). Osećam da se oni pitaju: pa ko to ne zna, i zašto to uopšte učimo? A moje dete, eto, ni nakon te lekcije o peskuši i crnici pojma i dalje ne zna u čemu je razlika, pošto se niko nije opsetio da donese uzorke u školu. Pitanje, dakle, glasi: zašto seoska deca uče ono što već znaju, kao i zašto gradska deca uče nešto što im uopšte neće trebati, bar ne u skorije vreme? I to već u 2. razredu osnovne škole, a ako im i zatreba, dok im zatreba, zaboraviće šta su u 2. razredu uopšte učili.\nJoš početkom 70-ih Zaharije Trnavčević je napravio genijalnu emisiju "Koncert za fagot" -- učenici u novoj, lepoj školi, odgovaraju gradivo o građi muzičkih instrumenata, nastavnik priča o fagotu, pušta kao primer Koncert za fagot, a uz tu muziku kamera prati učenike do njihovih kuća, kako gaze po dubokom blatu, kako po vodu idu do reke... i sve tako kontrastirajući... pita nekog dedu u selu šta misli o tome što deca uče, a on će: "Ja mislim... da će ogladneti"... a onda pita tu decu šta znaju o nekim sortama stoke -- nemaju pojma. Genijalna emisija, dobio je i neku nagradu za nju. Naravno da je širina lepa, ali osnovno je osposobiti decu za život.\nUčinilo mi se da mi malo robustno odgovaraš, a znaš da sam ja osetljiva dušica...\nKrugolina Borup 19:24 22.03.2013\nTi ko jedan moj kolega astrolog, koji se žalio što sam tako gruba?\nA ja mu kažem da možebiti i da nisam ja baš toliko gruba, koliko je on nežan.\nHansel 23:54 22.03.2013\nAaaa, čini se da je većina onih iz ginekološko-akušerske sekcije mnooogo nežno i osetljivo...\nnim_opet 17:50 21.03.2013\nPogledah sad ove formulare za pripremu casa. Nije ni cudo sto obrazovanje strada, kada je ovo uputstvo za popunjavanje formulara (na stranu sto onaj ko je pravio regulativu ne moze sebe svrstati u racionalno bice ukoliko misli da ce neko popuniti 40 ovakvih formulara nedeljno):\nPrimer iz uputstva, na nekom budibogsnama srpskom:\nФaзa мoтивaциje, нaм служи дa учeникe увeдeмo у тeму. Дa их нa нeки нaчин зaинтeрeсуjeмo и мoтивишeмo дa буду aктивни у дaљeм тoку чaсa. Aкo oву фaзу oдрaдимo дoбрo урaдили смo пoлa пoслa. Кaдa су учeници зaинтeрeсoвaни oни ћe сaми нaстaвити дa истрaжуjу и дa видe штa сe свe мoжe изрoдити из тoгa. Кaкo ћeтe рeaлизивaти ту фaзу je нeбитнo aли тo je први утисaк o чaсу и мoрa бити jaк. Ta фaзa нe трeбa прeвишe трajaти 5 мин\nJelica Greganović 18:02 21.03.2013\nКaкo ћeтe рeaлизивaти ту фaзу je нeбитнo\nsrdjan.pajic 00:49 22.03.2013\nDal' bi tu mogao neki mali pajton skript da se sklepa, da avtamacki popunjava te proklete formulare, hebali ih formulari. Ili mora da bude rukopisano i rukopoloženo? Mada se i tome da doakati.\nBiljana 77 18:10 21.03.2013\nVeć smo pričali o ovome - omogućiti odložen upis deci za koju stručna lica procene da im je neophodan.\nFreedom of Information 20:32 21.03.2013\nSkoro da je trol, ali tu temu zbilja treba aktuelizovati.\nJukie 18:41 21.03.2013\nMislim da svoje pismo treba da šalješ na adrese onih koji organizuju javnu raspravu jer će inače biti "nismo znali da neki ljudi daju svoje ideje na nekakvim internet forumima"\nJa inače svaki put kad pročitam još jedan tekst na temu školstvo preradim svoje mišljenje o celoj stvari, i u suštini je došlo do toga da ne mogu da nađem kompromis sa samim sobom, a kamoli sa drugim ljudima.\n(Trenutno sam u pat poziciji na temu da li pomešati đake u jednoj školi tako da deca sa što različitijim sposobnostima budu u istom odeljenju ili ih podeliti u odeljenja tako da u okviru jednog odeljenja budu što sličniji po sposobnostima.)\nKrugolina Borup 16:25 22.03.2013\nNameravala sam i to da uradim, tj. da ove - i neke druge ideje - ispišem u nekom zvaničnijem formatu te ih šibnem onima koji su pozvali na javnu raspravu, i ako nahvatam vremena to ću i uraditi.\nMeđutim, smatram da je blog mnogo bolja forma za javnu RASPRAVU, pošto veći broj ljudi kroz komentare može da iznese i svoje mišljenje, pa i možda drugačije viđenje stvari nego što ih ja trenutno vidim - što me može navesti da promenim mišljenje o nekim mogućim rešenjima, ili se ona mogu poboljšati kreativnim idejama drugih.\n8c_competizione 19:43 21.03.2013\nimam jednu zamerku\nUkidanjem ta dva predmeta, deca bi se rasteretila za 2 časa nedeljno. Toliko bi vremena više imala da provedu sa svojom porodicom, da se druže i igraju sa svojim prijateljima ili bave nekim sportom.\nnajiskrenije mislim da decu treba sto duze drzati u skoli tokom dana, iz par razloga:\n1. nisu sva deca srecna da zive u apsolutnoj harmoniji porodice sa dva roditelja, cak i ako ih imaju oba, ne garantuje svu srecu, lepo kucno vaspitanje .... tako da sama pretpostavka da ih sve lepo ceka po izlasku iz skole bas i ne drzi vodu\n2. uvek sam za to da deca provedu vise vremena u skoli, a manje na ulici (ovde nekako podrazumevam da su dileri APSOLUTNO porterani iz skolskih dvorista)\n3. apsolutno se slazem da religiju treba GOVNJIVOM motkom isterati iz skole (ko zeli religiozno da edukuje decu, neka to radi u njihovo slobodno vreme ili vikendom, u za to predvidjenim institucijama; e sada sto im crkva naplacuje usluge a ne placa PDV, neka se zale njima!)\n4. skolu treba orjentisati malko vise ka kreativnom, umesto ka cistoj repeticiji\n5. decu treba usmeravati ka opstim znanjima, racionalnom misljenju, nacinima kako da shvate sta je dobro (dugorocno) a sta lose, prosirivati im vidike, i nauciti ih da kada trebaju nesto konkretno da odrade ili saznaju, gde i kako to da traze\nmoja Wish List-a je poduza, zastao bih ovde\nJukie 20:05 21.03.2013\nRe: imam jednu zamerku\nTrenutno sam u pat poziciji na temu da li pomešati đake u jednoj školi tako da deca sa što različitijim sposobnostima budu u istom odeljenju ili ih podeliti u odeljenja tako da u okviru jednog odeljenja budu što sličniji po sposobnostima.)\nnajiskrenije mislim da decu treba sto duze drzati u skoli tokom dana,\nzašto bi neko ko nešto zna u školi gubio vreme da "uči" ono što zna, umesto da uči ono što ne zna, ali to otvara mnoga druga pitanja... koja će nas pre ili kasnije dovesti do problema "segregacije".\nKombinacijom ovih razmišljanja dolazim do ideje da deca pohađaju časove "core subjects" sa đacima što istijih sposobnosti, a da ostatak dana provedu u mešovitim grupama na nekim multidisciplinarnim radionicama (crtanje stripova, pisanje romana, čitanje romana, gledanje dokumentaraca, snimanje dokumentaraca, organizovanje pozorišne predstave, klasične dečje igre (ledeni čika, šarenih jaja, žmurke), mladi izviđači, gajenje povrća, kuvanje povrća, jedenje povrća itd.).\nzemljanin 20:10 21.03.2013\nto se zove Internat\nKrugolina Borup 20:11 21.03.2013\nPazi, to se može ostvariti i bez gomilanja predmeta.\nPre svega - trajanje odmora treba produžiti.\nPet minuta - mali odmor?! Šta možeš za 5 minuta da uradiš, ne možeš ni u WC da odeš, pošto je tamo red koji se čeka duže od 5 minuta. Vodu dok popiješ, nešto ako čalabrcneš... a kad se odmaraš?\nMali odmor treba da traje 10-15 minuta.\nKod nas, pak, toliko traje veliki odmor. Koji treba da traje sat vremena, i da tokom njega sva deca imaju ručak. Da budemo sigurni i da deca nisu gladna, što reče neko na nekom od prethodnih mojih blogova.\nOdmori su bitni i zbog socijalizacije.\nRibozom 21:12 21.03.2013\nPrepoloviti broj ucenika po odeljenju bi znacilo da se povec broj obrazovnog kadra za duplo. To bi iznosilo oko 300 miliona evra godisnje samo za plate iz budzeta. Deluje mi nerealno.\nOdlicno zapazeno. O-dli-cno.\nNadovezao bih i problem koji Jukie cesto postavlja ovde - veliki procent dece sa odlicnim uspehom.\nDakle imamo (po pokazateljima)dobre profesore, obimne i kvalitetne predmete, decu koja uce i...jadac na kraju. Ma koliko paradoksalno zvucilo, deca ce nam biti najzadovoljnija u buducnosti ako malo znaju.\nNastavni kadar je kao i svugde: 10% izuzetnih, 80% prosecnih i 10%zalutalih. Ima prostora za unapredjenje kroz udruzenja nastavnika i evt. seminara.\nPlan i program u osnovnoj se mora pojednostaviti i minimizirati koliko god je moguce. Hemija, fizika, biologija, geografija jedan predmet. Cas igranja ili opustenog razgovora sa decom.\nSrednja skola samo strucne. Ko hoce na fakultet mora dodatno da polaze predmete za upis odredjenog fakulteta. Fakulteti, sto bi rekao Charlie - samo privatni (mislem, svi su privatni, samo neke drzava finansira).\nzemljanin 21:17 21.03.2013\nTo je ekonomski sjajna ideja ... samo tako ima da privučemo strane investitore ... ti ljudi sa takvim školovanjem radiće za tako male pare da će nam zaposlenost biti na max. ... još ako bi mogli da u taj jedan predmet uguramo i srpski i matematiku\nEDIT. jednostavno moram da se služim ironijom i satirom jer je ideja o ukidanju predmeta u doba nezamislivog rasta znanja u prirodnim naukama - za moje pojmove - suluda\nHansel 21:56 21.03.2013\nE, Jukie, ja odavno mislim na taj način (jedino se ograđujem od onog "što dužeg držanja u školi", ali to možda nije loše u formi produženog boravka, ako bi inače bili sami ili prepušteni sebi ko zna gde), jednom se i našalih da je "rešenje u segregaciji", pa me preozbiljno shvatiše i ispljuvaše ... Onda, imaš i gledište da u odeljenju oni koji su bolji treba da služe kao motivacija manje uspešnima, a tu se onda slabo misli na te bolje... nastavak u odgovoru Zemljaninu ispod.\nRibozom 22:05 21.03.2013\nBez ikakve ironije zemljanine - spusti se na zemlju.\nEvo kako to prakticno izgleda na primeru:\nU osnovnoj skoli deca imaju po 2 casa biologije nedeljno. To je sasvim OK, jer se deca upoznaju sa prirodom i uglavnom vole taj predmet.\nU gimnaziji imaju 2+2 (to pricam iz mog vremena). Tu se vec uci mnogo ozbiljnije i pojedina deca poveruju da je bas to ono sto vole, i zatim upisu fakultet. Prosecno godisnje biologiju zavrse recimo 100 studenta u Srbiji(izuzimam smerove i podsmerove, vec 'cista' biologija). Od tih 100 studenta ce se 5-10 zaposliti kao nastavni kadar i 1-2 ostalo. Tako ispada da 80-90 ljudi smo iskolovali ni za sta. Imacemo vredne, pametne ljude kojima smo upropastili zivot zeleci da im pomognemo. To vazi za puno fakulteta. A strani investitori luduju za profesorima biologije?!!\nMoram nesto a da nije u vezi zapocete teme.\nNisam 100% siguran ali po prici studenata u Norveskoj oni u osnovnoj i srednjoj skoli u knjizevnosti citaju samo domace pisce i pesnike.\nHansel 22:14 21.03.2013\n... Ah, pa to je isti ovaj niz, moglo je sve da stane u gornji komentar , al' da ga ne menjam...\njednostavno moram da se služim ironijom i satirom jer je ideja o ukidanju predmeta u doba nezamislivog rasta znanja u prirodnim naukama - za moje pojmove - suluda\nS druge strane, pogledaj činjenice -- šta većina učenika zaista nauči na tim predmetima? Šta im ostane posle nekoliko godina? Čemu onda to sve zamajavanje služi? Kolika je danas cena visokoobrazovane radne snage? Koji integritet oni danas pokazuju (nezavisno od svojih plata)? Itd.\nHoću da kažem da mislim da je mnogo bolje garantovati da neko ko izađe iz škole ima kvalitetne osnovne naučne pojmove, nego hrpu nepovezanih, parcijalnih "znanja" koja se svode na napamet naučene činjenice (često pomešane), a da se pruži maksimalno obrazovanje onima koji ga žele i koji su za njega sposobni. Pre nekog vremena pričalo se o svakojakom komentarisanju (dakle poimanju) tema koje bi mogle da se odnose na nauku -- ko komentariše tako: potpuno neinformisani ili zbrkano, k'o Pikasova slika, obrazovani? (Pikasovo slikarstvo je samo asocijacijacija, ne skroz dobra.)\n8c_competizione 22:18 21.03.2013\nTo je za pohvalu, ali je preambiciozno i u praksi neostvarivo. Realno, taj krajnji cilj dostigne tek manji procenat učenika.\nneverujem da je preambiciozno\nlicno bih kao prvo uveo i to da je srednja skola obavezna!\npa onda, kao npr. u Holandiji, da ako neko hoce da nasledi zemlju namenjenu poljoprovredi, mora da ima zavrsenu bar srednju poljoprivrednu skolu, u protivnom ne moze da nasledi zemlju. tako bi bilo manje sranja npr oko alfatoksina i ostalih svinjarija oko proizvodnje hrane!\na da ne pricam da bi pismenija populacija mogla i malko trezvenije da bira vlast koja ce je voditi u buducnosti. e ovde dolazimo do glavnog razloga zasto bolje obrazovanje nije toliko popularno. i zasto (im) je bolje da je uvedena veronauka!\nzemljanin 22:26 21.03.2013\nTako ispada da 80-90 ljudi smo iskolovali ni za sta\nPočetne premise su nam različite ... pravo da zna, pravo da uči, pravo da se školuje, pravo da napreduje - to su za mene gradacijski najviša ljudska prava i potrebe ... ako školovanje vidimo kao stručno osposobljavanja, onda si ti apsolutno u pravu.\nNekada davno na nekim lab vežbama iz optike, kolega i ja razvlaćimo dva čunka (bukvalno) u koja su ušrafljene prizme. Svrha vežbe je nebitna, ali posle N pokušaja da precizno razvučemo čunkove, meni je negde "puko film" te sam se spakovao i izašao ... asistent, koji je držao vežbe, na sledećem času ladno pita "šta ja mislim, kakva oprema će da me dočeka u nekoj vukojebini ?" ... žao mi je ali ja takav sistem osposobljavanja ili školovanja za određenu profesiju ne smatram ispravnim te je i moj odgovor bio da "svoje domete ograniči na subjektivnu stvarnost" ... ako bih banalizovao pojmove, onda tvoj stav i njegov nisu daleko ... sagledaš realnost (i vukojebine su deo realnosti) i opravdaš svaki postupak u duhu primenjenog znanja\nKo gura ovu civilizaciju napred ? ... zar taj jedan život koji imamo mora da se utroši u sklopu "pretpostavljene potrebe za profesionalno angažovanje" jer je to naš vajni cilj obrazovanja ?\nZnam da tvoja razmišljanja nisu tako kruta i nemaju takve posledice, ali karikiranje stvari je jedini način da se sagleda i druga strana medalje.\nAko već svi insistiraju na ljubavi, toleranciji, humanosti ... zašto je znanje i saznavanje i prenošenje znanja, van tih kategorija i propisujemo ga kao lek pacijentu ? ...Zašto stvaramo atmosferu u kojoj je nekom "teško" i kao mu "nešto ne treba" i sl. ?\nJednostavno i ja imam decu, momentalno ostavljam svaki posao ako me dete pita nešto ... "potrošiću" nemerljivo vreme da mu pružim znanje i probudim radoznalost ... ne zato jer će jednog dana da popunjava formulare za naredni čas, već zato što je to moja obaveza i nagrada.\nNadam se da razumeš moj stav i da razumeš zašto biologija, hemija, fizika itd. NE MOGU biti jedan predmet a ostalo vreme ćemo da se igramo\nHansel 22:32 21.03.2013\ne ovde dolazimo do glavnog razloga zasto bolje obrazovanje nije toliko popularno.\nNeće obavezno memorisanje činjenica dovesti do više (samo)svesti, nego učenje dece da misle, a takvo se učenje ne primenjuje baš često.\nzemljanin 22:34 21.03.2013\nSama činjenica da mi ovde diskutujemo i da se pri tome slažemo ili ne, govori o izgrađenim stavovima ... stavovi se grade na bazi iskustva i stečenih znanja ... očito je da 99% ljudi na ovom forumu ima pozamašnu količinu opštih i specifičnih znanja ... zato i možemo da diskutujemo ... jedini realni izvor ili pokretač ka ličnom "usavršavanju" nije došao iz "školice u kojoj smo cupkali" već iz klupa u kojima smo učili.\nDa li sve to može drugačije -DA ... ali ne može manje !!!\nPS. Idem da guglam "Pikaso"\nRibozom 23:37 21.03.2013\nZapravo ja sam mnogo ograniceniji od tvoga asistenta iz tvog ugla. To sto si mi vec skrenuo paznju na moju ogranicenost smatram nedostatkom obrazovanja. Ja ovde vecito diskutujem o nepotrebnoj aroganciji obrazovanih ljudi koji sistem skolovanja proizvodi.\nA sta ako je odgovor: bankari, menadzeri, medijski i berzanski spekulanti?\nZar taj jedan zivot koji imamo moze da se utrosi na ucenje neceg sto volis (i doprineses civilizaciji) a ne mozes da prezivis od toga.\nSasvim je prirodno da roditelji zele da im deca zavrse velike skole. Svi roditelji. To se ne moze spreciti. Nastavnici i profesori im prenesu znanje, ona nauce i to se ne moze spreciti. U junu cemo dobiti 90 biologa s kojima ne znamo sta cemo. Ne znaju ni oni. Od ostalih 10, 1 ce da unapredjuje civilizaciju. Zamisli da smo svi pozeleli da nam deca postanu biolozi.\nParafraziracu Djindjica (iako vise nije popularno): 'Moramo zaustaviti proces ucenja'\nzemljanin 23:45 21.03.2013\nNamera nije bila takva ali ako jeste proizvela takav efekat - izvinjavam se.\nZa ostalo imamo dijametralno suprotne poglede na sam život, znanje kao takvo i sve što ide sa tim. Šta je ko javno rekao je irelevantno jer govorimo o političarima ... sve u svemu ne slažemo se ni oko čega\nSasvim je prirodno da roditelji zele da im deca zavrse velike skole. Svi roditelji. To se ne moze spreciti. Nastavnici i profesori im prenesu znanje, ona nauce i to se ne moze spreciti.\nEvo ja prvi nemam takvih afiniteta niti ih ima moja supruga ... naše želje su da nam deca budu samosvesna, da umeju da razmišljaju i da grade sopstvene stavove ... da maštaju ali da racionališu puteve dostizanja izmaštanog ... da mašta ne ostane samo mašta več da mogu da urade sve samo ako to žele ... šta i kako će napraviti od tih polaznih osnova je na njima a ne na našim željama ... sposobnost uspeha ili dostizanja ličnih ciljeva u životu ne može da se povezuje sa željama roditelja ... njihovo je pravo da znaju, da im pružim sve što je moguće u tom smislu i da se ponašam u skladu sa svojim (našim) stavovima ... ako neko od njih ode na Kembridž to će uraditi jer je zaslužio a ne jer je to naša želja ... ako ode na bogosloviju to će opet biti njihova odluka ... ja sa tim nemam ništa ... ali ćemo uraditi sve što je do nas da svako od naše dece, barem pet puta u toku dana pita "zašto" ... što bi rekli - ne slažemo se ni oko toga i to je normalno jer nismo isti i život bi bio strašno dosadan kada bi svi imali iste stavove i viđenja realnosti\nJukie 23:46 21.03.2013\n.Nisam 100% siguran ali po prici studenata u Norveskoj oni u osnovnoj i srednjoj skoli u knjizevnosti citaju samo domace pisce i pesnike.\nČitamo i mi... ne zaboravimo da pre Vuka nije bilo domaće pisane reči, a inače domaći pisci i pesnici su evropski (renesansa itd.)... nismo se pretrgli od proučavanja afričkih, azijskih, australijskih, pa ni južnoameričkih pisaca. Od severnoameričkih znam da se radi Tom Sojer, preveden pre sto i nešto godina, krcat arhaičnim srpskim rečima.\n8c_competizione 00:04 22.03.2013\nne, mislim da dovoljnu duzinu da deca budu pod kakvom takvom kontrolom u skoli do momenta kada roditelji posle posla mogu da ih preuzmu\ntakodje, to vreme ce u skoli iskoristiti da odrade domace zadatke, socijalizaciju, vannastavnu edukaciju ... (tako je barem bilo u mojoj skoli)\nja sam zavrsavao vecinu mojih domacih zadataka za vreme onog "dnevnog boravka" i uz to imao dovoljno vremena za zezanje sa drugarima\nposle skole skoro sve vreme slobodno!\nJelica Greganović 00:17 22.03.2013\nZar internat ne podrazumeva i spavanje?\n8c_competizione 00:29 22.03.2013\nu potpunosti se slazem sa tobom. vrlo je bitno decu uciti da misle svojom glavom, da uvek u zivotu budu skeptici i da sve proveravaju, a ne da samo bubaju.\nALI, postoji i jedna osnovna kolicina znanja koja je vezana za memorisanje nekih pojmova, cinjenica, podataka. ono sto jelose jeste kada los predavac pomisli da je gomilanjem toga sto je "osnovna kolicina znanja" dobra zamena za njegove predavacke sposobnosti\nzemljanin 00:45 22.03.2013\nI pošto se govori o obrazovanju a negde sam spomenu nekada da sam mnogooo vremena potrošio na reforme obrazovanja da malo dopunim ... sedam godina, oko 300 direktno uključenih doktora, magistara, dekana, specijalista, bibliotekara, sportskih stručnjaka itd. ... ukjučujući sve fakultete, sve arhive, sve muzeje, KBC, Narodnu biblioteku, gradsku biblioteku itd, dalje UNESCO, Zavode, Ministarstva, nagrade, ministre i sl. ... u nekim trenucima u mojim kancelarijama se mogao održavati i sastanak Vlade ... ispratio sam tri ministra ... održao hiljade predavanja, na fakultetima i školama, izvršio anketiranje u stotinama škola, izvršio eksperimnetlna predavanja u spec školama (sa svim dozvolama) učestvovao u izradi naprednog plana i programa fizike, izrade modernih i multimedijalnih učila ... anketirao hiljade nastavnika i učenika ... daklem potrošio sopstvena sredstva tokom svih tih godina ... sve što je vredelo u struci od učiteljskog do defektološkog ... od medicinskih centara do biblioteka ... armija ljudi koja je bila uključena ... svaki mogući i poznati metod pristupa ... od gore na dole, od dole na gore ... i nisam uspeo ... morao sam da priznam da nisam taj kapacitet koji to može postići ... hiljade i hiljade stranica su ispisane, dokumentovane i obrađene, uključujući i lična poznanstva pa u nekim trenucima i samu porodicu Milošević ... u svakom predlogu je učestvovalo barem po 7 ljudi koji su struka za te segmente ... pri kraju sam bio spreman da "prodam" i deo svoje nezavisnosti za uspeh celog projekta ali ni to nije bilo dovoljno ... i nisu problem bile pare !\neto to je moje iskustvo i ono kaže da bi pre preveo SPC u katoličanstvo nego promenio išta u obrazovanju ... a ljudi koji su se uključivali ali i minirali sve to su danas na vlasti ... tako da njihove izjave i njihovo van-javno ponašanje nemaju veze jedno sa drugim ... obrazovanje je najkonzervativniji sistem u Srbiji a i šire ... što ne znači da neki novi, mlađi i poletniji ljudi neće uspeti da to promene ... ali to se neće desiti pričanjem priča na forumima ... niti deklamacijam nekih stranaka već malo po malo, koliko god to trajalo.\nE sad da se ja ne bih previše nervirao oko tog mog neuspeha, malo ću da preskačem ovakve teme ...\nblogovatelj 05:22 22.03.2013\nNikako spavanje. Jedino sto podrazumeva je logovanje, blogovanje i lajkovanje\nHansel 11:24 22.03.2013\nHansel 11:58 22.03.2013\nKo ste Vi, gospodine Zemljanine?\nSve u svemu, svaka čast za energiju i dobre namere, a so na ranu bolje da ne dodajem.\nJedino komentar na ovo:\neto to je moje iskustvo i ono kaže da bi pre preveo SPC u katoličanstvo nego promenio išta u obrazovanju\n... išta u bilo čemu u bilo kom sistemu koji "drži" država. Što ne znači ni da je jedini izlaz u vladaxy-jevoj (što ti kažeš - Čarlijevoj ) varijanti.\nvladaxy 12:41 22.03.2013\nEto koliko ste izgoreli probajući da menjate državno obrazovanje. Taj sistem ima loše temelje i vaš primer pokazuje da je nepromenljiv. I loš. To je ono što ja pokušavam da objasnim u svojim komentarima.\nKažem, pošto ljudi ovde imaju averziju prema privatnom, da se za početak primeni švedski model vaučerizacije. Ništa više.\nwestvleteren 12:59 22.03.2013\nMislim da ovo nije dovoljno. I u Srbiji postoje privatne skole ali mislim da su i dalje obavezne da drze nastavu po planu i programu koje je propisalo ministarstvo (ispravite me ako gresim).\nDakle, ako ja zelim sutra da otvorim privatnu skolu u kojoj, na primer, ucenici imaju vise slobode u biranju predmete koji ih interesuju, ja to jednostavno ne mogu da uradim po postojecim zakonima vec moram da sprovodim postojeci plan i program (ukljucujuci i nastavu veronauke ).\nDakle, ovo resenje mora da bude praceno smanjenjem regulative i davanjem vece slobode skolama za kreiranje nastavnog programa.\n8c_competizione 14:08 22.03.2013\na sta ako i sami bankari, menadzeri, medijski i berzanski spekulanti polako dolaze sebi i shvataju da od "menadzerisanja" nema napretka u stvari, vec da neko treba nesto i da radi, kreira ....\novo govorim kao neko ko radi u ozbiljnoj industiji koja polako shvata da sistem: 4 poglavice i jedan indijanac koji radi bas i ne funkcionise.\nkada kazem "neko ko radi", to ne znaci odmah nekvalifikovanu radnu znagu, vec i visokoobrazovna zanimanja koja vishe nisu popularna zbog svih lepota zivota u direktorskim foteljama.\nvladaxy 14:36 22.03.2013\nI rekao sam za početak. Pošto ovde ljudi grčevito brane ovakav sistem obrazovanja. Ne daj bože da bude drugačiji, sistem je dobar samo su ljudi loši.\n8c_competizione 16:40 22.03.2013\nveć malo po malo, koliko god to trajalo\nna zalost, tu se u osnovi ne slazem sa tobom\nSrbiji su potrebne korenite promene i ostri rezovi!\nKrugolina Borup 17:04 22.03.2013\nMožda bi se nešto budžet morao povećati, ali pretumbavanjem ovoga što imamo od nastavnog kadra - a za koji se stalno tvrdi da ga imamo više nego što treba - došli bismo u situaciju da ne mora baš da se duplira broj zaposlenih. Uostalom, ovaj plan za izlazak iz krize, koji tvrdi da mu je obrazovanje prioritet (iako ga u planu ne pominje pre 5. tačke), predviđa i uvećana ulaganja iz budžeta u obrazovanje.\nKrugolina Borup 17:08 22.03.2013\nNiko ne ukida predmete, nego pričamo o objedinjavanju. Razmisli o dobroj strani objedinjavanja: povećava se interdisciplinarnost. Ne učiš više samo o hemiji kao apstraktnoj nauci, već kao o hemiji unutar biologije, na primer. Hemijski procesi u ljudskom organizmu.\nObjedinjavanjem fizike, hemije i biologije otvaraš prostor i za časove o astronomiji, koju nijedan od ta tri predmeta ič ne zarezuje pojedinačno.\nKrugolina Borup 17:12 22.03.2013\nI ja bih, ali ne vidim kakve to veze ima s onim što sam rekla, tačnije: da fokus obrazovanja ne treba da bude na željenom krajnjem ishodu manjine, nego većine.\nI srednju školu treba organizovati tako da postoje obavezni predmeti, plus izborni, i da se gradivo u obaveznima svede na neophodno, a napredno da bude deo izbornih predmeta.\nKrugolina Borup 17:25 22.03.2013\nZato što jeste teško i zato što mu stvarno ne treba.\nEvo me gde gledam u sopstveni kontrolni zadatak iz II razreda srednje iz hemije. Pri tome moram da napomenem da sam, kao Šuvarov srednjoškolac, u tom trenutku bila jezički smer, i bogapitaj koji-moj sam uopšte imala hemiju?!\nDakle, gledam zadatak, čitam pitanja - i pojma nemam o čemu se radi. Onda se potom sama sebi divim kako sam tačno odgovorila na sva pitanja, i dobila 4+. I pitam se: da li je moguće da sam ja sve to nekad znala? Pošto sada, definitivno, ne znam.\nPitanja, inače, glase:\n1. Objasni povratni i nepovratni proces - kakav je i zašto?\n2. Objasni I princip termodinamike.\n3. Napiši jednačinu stanja idealnog gasa i izvedi Šarlov gasni zakon.\n4. Napiši i objasni osnovnu jednačinu kinetičko molekulske teorije gasova.\n5. Šta je koeficijent korisnog dejstva i kada bi on bio jednak jedinici?\n6. Objasni međumolekulsku silu i grafički je predstavi.\n7. Šta je elastičnost i kada dolazi do deformacije tela?\n8. Koliko molekula ima u 200g H2O?\n9. Srednja kin. en. mol. nekog gasa iznosi 2 X 10 na -20 ig, a P= 5 X 10 4/5/m2. Odredi koncentraciju molekula gasa.\nMisleeeeeeem... pojma nemam ni o čemu od ovog gore. A nekada sam imala za 4+!\nA imam i kontrolni iz drugog srednje iz... ne znam ni sama čega, ali pitanja su sledeća:\n1. Šta je to novostvorena vrednost u strukturi ukupnog prihoda i čemu služi?\n2. Šta je RO?\n3. U čemu je suština i smisao osnivanja OOUR?\n4. Šta je to horizontalna integracija?\n5. Šta mora da sadrži samoupravni sporazum o udruživanju u SOUR?\n6. Kakav je tretman i društveni položaj radnika u RZ?\n7. Nabroj sve oblike udruživanja rada i sredstava.\nDobila sam 4 na kontrolnom. A ubila sam se od primene naučenog u realnom životu...\nKrugolina Borup 17:34 22.03.2013\nočito je da 99% ljudi na ovom forumu ima pozamašnu količinu opštih i specifičnih znanja ... zato i možemo da diskutujemo ... jedini realni izvor ili pokretač ka ličnom "usavršavanju" nije došao iz "školice u kojoj smo cupkali" već iz klupa u kojima smo učili.\nMa, nije brate.\nMi smo ti uspeli obrazovati se UPRKOS obrazovnom sistemu, a ne zahvaljujući njemu.\nKako ono reče Mark Tven: Nisam dozvolio da školovanje ugrozi moje obrazovanje.\nKrugolina Borup 17:37 22.03.2013\nTo imaš i danas - u prva dva razreda osnovne škole.\nOve godine su uveli i mogućnost u trećem razredu - ako ima dovoljno zainteresovanih, a učitelje plaća grad Beograd.\nŠta ćemo sa svim ostalim razredima?\n8c_competizione 17:41 22.03.2013\nTo bi iznosilo oko 300 miliona evra godisnje samo za plate iz budzeta\nbolje je uloziti tih 300 miliona (popularno u narodu zvanih Kovacevica) u obrazovanje, posto se to visestruko vraca u buducnosti!\numesto sto ih Mrkonjici, Ilici, Mishkovici, Mitrovici i ostala lopovska bagra razvlace po vilama/jahtama/besnim autima\n8c_competizione 17:44 22.03.2013\nuvesti isti princip\ni ne zaboravi jos jednu stvar: jako mnogo porodica ima kod kojih jedan (samohrani/a) ili oba roditelja rade, pa je "skupljanje" dece po skoli pomalo i problem te prirode\nukoliko se pravilno organizuje cela stvar moze se pokriti ceo "radni dan" i da bude i deci bolje i roditeljima lakse, plus bi bilo otvoreno jos koje radno mesto.\nKrugolina Borup 17:47 22.03.2013\nTo mu dođe, dakle, celodnevna nastava (tako se zvanično zove). I nemam ništa protiv, taman može da se rasporedi lepo i da deca imaju pauze i odmore za socijalizaciju i ručak u školi.\nAli, da se onda oslobode bilo kakvog učenja kod kuće, u smislu: školskog učenja i domaćih zadataka. Ako su tip koji voli da uči, učiće oni sami od sebe i bez da im se propiše.\nzox.zox 18:05 22.03.2013\nDrugi kontrolni je iz Marksizma bar po pitanjima.\nblogovatelj 18:24 22.03.2013\nNisi primetio namigujuceg smajlija kojeg ostavih pored recenice?\nTo znaci da sam se zekio\nHansel 18:52 22.03.2013\nEh, ima zekinja i zekinja...\n8c_competizione 19:07 22.03.2013\nAli, da se onda oslobode bilo kakvog učenja kod kuće, u smislu: školskog učenja i domaćih zadataka.\nnaravno, domace is prilagoditi tako da mogu da ih odrade u tim poslepodnevnim casovima dok su jos u "dnevnom boravku"\ni onda idu rasterecena kuci\nAko su tip koji voli da uči, učiće oni sami od sebe i bez da im se propiše.\novde bih ipak ostavio, makar i opisnu, ocenu onima kojie se trude to "malko vise" i uce dalje i vise i cak posle skole i u drugim vanskolskim ustanovama. jednostavno moramo (ih) nauciti da se i trud i samoinicijativa treba nagradjivati!


Svečanost povodom 100 godina rvačkog sporta u Novom Sadu\nTanjug 11. decembra 2021. 07:26\nNOVI SAD – Povodom 100-godišnjice postojanja rvačkog sporta u Novom Sadu održana je svečana akademija u Srpskom narodnom pozorištu, a u organizaciji Novosadskog rvačkog saveza.\nU okviru programa nastupio je hor Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“ i prikazan je film RTV Vojvodina posvećen velikom jubileju.\nGradonačelnik je zahvalio u ime Novosađana Rvačkom savezu na jednom veku trajanja, na tome što su odoleli svim izazovima i iskušenjima i što čuvaju tradiciju ovog bazičnog sporta.\n„To je obaveza i generacija koje dolaze, jer rvanje ima širi društveni kontekst. Najvažnije je da deca odrastaju u sportskim dvoranama i na zdravim vrednostima. Čestitam Savezu ovaj veliki jubilej i nadam se da će rvači i u narednim decenijama nizati uspehe“, rekao je Vučević.\n„Na Svečanoj akademiji danas su sa nama velika imena sa međunarodne i domaće scene, neću nabrajati da ne bih nekog zaboravio. Tu su i oni stariji koji su svedočili mnogim događajima, ali i mlađi koji se tek dokazuju“, rekao je Jovančević.\nNa osnovu pisanih tragova, rvanje u Novom Sadu datira od 1920. godine i sportskog kolektiva „Juda Makabi“, koji je igrao značajnu ulogu u razvoju rvanja u Jugoslaviji.\nNovosadski rvači bili su učesnici olimpijskih igara, osvajači evropskih, svetskih, mediteranskih i balkanskih medalja, birani su za najbolje sportiste Grada i Pokrajine, a naš grad bio je domaćin Evropskog prvenstva u rvanju pre dve godine.


DOTAKLI SU SAMO DNO! - PORTUGALIJA pobedila na Evroviziji sa najdosadnijom pesmom - Dnevni Žurnal\nDOTAKLI SU SAMO DNO! – PORTUGALIJA pobedila na Evroviziji sa najdosadnijom pesmom\nVečeras je u Kijevu održano finale 62. takmičenja za “Pesmu Evrovizije”. Nažalost, srpska predstavnica Tijana Bogićević koja je nastupila sa pesmom “In Too Deep”, nije uspela da izbori prolaz u finale, a pobedu je odneo Salvador Sobral koji je predstavljao Portugaliju.\nU finale se plasiralo po deset zemalja iz oba polufinala: Moldavija, Azerbejdžan, Grčka, Švedska, Portugalija, Poljska, Jermenija, Australija, Kipar, Belgija, Bugarska, Belorusija, Hrvatska, Mađarska, Danska, Izrael, Rumunija, Norveška, Holandija i Austrija. Njima će se priključiti čuvena petorka Nemačka, Francuska, Španija, Italija i Velika Britanija, kao i Ukrajina, zemlja domaćin ovogodišnjeg takmičenja “Pesma Evrovizije 2017”.\nPravo glasa imale su sve zemlje koje su učestvovale ove godine, uključujući i zemlje učesnice koje nisu uspele da se plasiraju u veliko finale. Način glasanja je bio isti kao i prošle godine. Profesionalni žiri i gledaoci iz svake zemlje dodeliće odvojen skup poena od 1 do 8, odnosno 10 i 12.\nNakon što su gledaoci glasali putem svojih telefona, slanjem SMS-a ili koristeći aplikaciju, prezenteri glasova iz 42 zemlje učesnice uključili su se u program i saopšli poene samo profesionalnog petočlanog žirija. Poene gledalaca saopštili su voditelji takmičenja, počevši od zemlje koja je dobila najmanji broj poena publike, pa sve do zemlje koja je dobila najveći broj glasova.\nUbedljivo najviše glasova, kako žirija tako i gledalaca imala je Portugalija, odnosno Salvador Sobral koji je osvojio čak 758 poena.


Raniji radovi Archives - DraganaDjermanovic.com\nEE ICT ekipu poznajete i kao ..ITDogađaje. Ova sjajna ekipa godinama predstavlja glavni IT info hub obaveštavajući nas o svim bitnim događajima, temama i akterima iz domaće i regionalne IT scene. Sada su ne samo IT info hub, već centar koji podiže svest o internet preduzetništvu, startup kulturi i IT potencijalu kao razvojnom putu mladih […]


Tjedni Top 5\nTjedni Top 5\nVi ste ovdje: Naslovna » » Tjedni Top 5\nLajkaš? Tjedni Top 5?!\nUživajte u super popustima u trgovinama Avenue Malla! Svaki tjedan, od četvrtka do srijede, ekskluzivni popusti u trgovinama Avenue Malla vrijede. Od 26. srpnja do 1. kolovoza iz ponude izdvajamo: ODJEĆA Bershka Sniženje od 30% do 80% na odabrani asortiman Croata 30% popusta na košulje kratkih rukava diadema Od 20% do 30% popusta na odabrani […] Pročitajte više\nLajkaš? Javi prijateljima za Tjedni Top 5\nTjedni Top 5 / Prethodno\nUz 'Tjedni Top 5' prelistajte prethodne objave:\nTjedni Top 5 / Gledali ste još:\nUz 'Tjedni Top 5' zanimalo vas je:\n↑ Tjedni Top 5


APEL TRUDNICA "Pred porođajem sam, a ne znam gde ću" | Društvo i ekonomija | Direktno\n26. 03. 2020. 19:12 0\n"Zamislite kako je kad dođete pred sam porođaj, a ne znate gde da idete kada on krene", priča za Direktno.rs Beograđanka sa rizičnom trudnoćom, koja bi za deset dana trebalo da rodi blizance.\n- Mogu da se porodim svaki dan, pošto sam u 34. nedelji trudnoće. Ležim već dve nedelje sa minimalnim kretanjem. Za sada ne znam gde ću da idem na porođaj, razmatram opciju da idem u privatno porodilište, iako nemam sredstava, ali verujte mi da ću se snaći, nego da razmišljam kako će da mi bude u ovom stanju sa porodilištima - objašnjava trudnica.\nCele prošle nedelje kružile su priče da su ispraznili celu Zemunsku bolnicu, da su otkazani pregledi i ultrazvuk, kaže ona.\n- Pošto vodim visokorizičnu trudnoću kontaktirala sam mog doktora 21. marta kako bih proverila da li je tačna informacija da je bolnica ispražnjena. Dobila sam povratnu informaciju, kao i da se ne zna do kada će biti tako. Isto veče kontaktirala sam lekara u "Dragiša Mišović" koji mi je vodio prvu trudnoću. Rekao da je direktiva takva da se polako prazni i porodilište kod njih - priča ona i dodaje da je druga trudnica, koja je imala zakazan carski rez 22. marta u "Dragiša Mišović", prebačena u Višegradsku bolnicu.Takođe, ona kaže da je dobila informaciju od babice koja radi na Zvezdari, a koja je trudna, da se i to porodilište zatvara i da će 10 njenih koleginica biti prebačeno u Višegradsku, kao i tri lekara, a da će ostali imati obuku za rad na respiratorima.\n- Na pregled idem, jer je blizanačka trudnoća u pitanju. Dva lekara su mi rekla da je njihov savet Višegradska zbog boljeg kadra. Juče sam saznala od jedne trudnice da su u Narodnom frontu rekli da primaju trudnice "otvorene šest prstiju", koja će se poroditi u naredna dva sata, a da sve ostale idu u Višegradsku - prepričava trudnica.Zdravstveni sam radnik, kaže ona, znam šta sve može da krene po zlu, pogotovo kada imate prevelik priliv porodilja.\n- Nije osoblje krivo. Samo nigde nema objašnjenja zašto su nam tri porodilišta zatvorena i kako misle da se svi protokoli ispoštuju? Nije svejedno kada znate da ćete možda biti otpuštene ranije, čak iako postoji neka indikacija zbog koje ne biste trebale, ali zbog kapaciteta će biti rađena trijaža. Takođe, čula sam da patronažne sestre idu na teren, kao i da je jedna žena porođena carskim rezom i da je posle tri dana puštena kući sa sve terapijom koju će sama sebi davati. Poznajem par žena koje bi trebalo da se porode narednih dana i nemaju nikakvu informaciju gde da idu. Sve su vodile trudnoću u ove tri zatvorene bolnice - priča majka ističući da Višegradska prima sve i da nije otkazala redovne preglede u ambulanti, samo da ne primaju nikog sem trudnica.\nPored nje, Direktno.rs kontaktirala je još jednu, majku dvoje dece, koja bi za dva meseca trebalo da se porodi.- Strah uvek postoji. Strah od toga što vam je neko vodio celu trudnoću, a sada moram da idem kod nekog drugog na pregled. Brine me ova situacija, šta se dešava sa našim lekarima ukoliko su im zatvorili sva porodilišta, da li će imati mesta za sve trudnice? - pita se ona koja je u sedmom mesecu trudnoće i koja kod kuće ima jedno dete od dve godine, a drugo od 10 meseci.\nNajteže mi pada nekretanje, jer nisam navikla da sam trudnica koja je zatvorena u stanu, kaže ona.\n- Sva sreća pa mi suprug radi od kuće. Najteže je jer dete traži stalno napolje pošto je tako navikla. Ne može niko da nam svrati da pomogne, ona stalno pita za drugare, vrtić. Izvodimo je pre podne ispred zgrade, jer jednostavno ne može da ne izlazi uopšte - priča trudnica.\nGAK "Višegradska" - spremni smo i za porođaje sa sumnjivim slučajevima\nU Beogradu su, ukoliko postoji sumnja na respiratornu infekciju, nadležne klinike Narodni front i Višegradska, a na ulazu je obavezno ispitivanje simptoma.\n- Mi smo spremni i za porođaje sa potvrđenim i sumnjivim slučajevima, odredili smo posebnu izolacionu salu za eventualno carske rezove, poseban boks za ovakve pacijente - rekao je za RTS Aleksandar Stefanović iz GAK "Višegradska.\nNa COVID-19 testiraju se i trudnice, a za sada u Srbiji nema pozitivnih na ovaj virus.\nBebe Porodilje Trudnice Narodni front Koronavirus Zemunska bolnica GAK Višegradska


Rusija prosvjeduje: "Američke vlasti su ukrale naše zastave sa zgrade konzulata u San Franciscu", Washington: "Zastave nisu ukradene, s poštovanjem su spuštene sa zgrade vašeg bivšeg konzulata" | advance.hr vijesti\n12. Listopad 2017. | 11:29\nRusija prosvjeduje: "Američke vlasti su ukrale naše zastave sa zgrade konzulata u San Franciscu", Washington: "Zastave nisu ukradene, s poštovanjem su spuštene sa zgrade vašeg bivšeg konzulata"\nRusija prosvjeduje protiv američkog poteza uklanjanja ruske zastave sa zgrade njihovog konzulata u San Franciscu - poručuju kako je zastava ukradena. Iz Washingtona opovrgavaju. Podsjetimo, rusko diplomatsko osoblje napustilo je zgradu konzulata prošlog mjeseca nakon naredbe iz Washingtona u sklopu međusobnih diplomatskih odmazdi između Rusije i SAD-a koje traju već neko vrijeme. Američki dužnosnici su od onda preuzeli dijelove kompleksa u San Francisu, no Rusija poručuje kako su "provalili" unutra te prijete novim mjerama. "Sramotan čin. Ukradene su ruske zastave sa zgrade ruskog konzulata u San Franciscu", navodi se u poruci ruske ambasade iz SAD-a. "Zahtijevamo od američkih vlasti da n...


Političke odnose Srbije i Rusije jačaju i — knjige (foto) - 06.09.2018, Sputnik Srbija\nPolitičke odnose Srbije i Rusije jačaju i — knjige (foto)\nSrbija se na Sajmu knjiga u Moskvi predstavila velikim brojem naslova srpskih izdavača, a s obzirom na to da je jedna od tema sajma obeležavanje stogodišnjice od... 06.09.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, kultura, međunarodni sajam knjiga u moskvi\n© Sputnik / Nina Zotina / Uđi u foto-galeriju31. Međunarodni sajam knjiga u Moskvi\nSrbija se na Sajmu knjiga u Moskvi predstavila velikim brojem naslova srpskih izdavača, a s obzirom na to da je jedna od tema sajma obeležavanje stogodišnjice od završetka Prvog svetskog rata, pripremljen je izbor dela koja su svojevrstan omaž srpskim piscima stradalim tokom Velikog rata — Disu, Milutinu Bojiću, Petru Kočiću i Milutinu Uskokoviću.\nRuskoj publici predstavljena su i dela Miloša Crnjanskog, Ive Andrića, Borislava Pekića, Vaska Pope, Danila Kiša i drugih srpskih pisaca, kao i Milorada Pavića, pisca koji u ruskoj kulturi ima status klasika ne samo slovenske već i svetske književnosti, a na čiju će bistu u Moskvi tokom trajanja sajma srpska delegacija položiti cveće.\n© Sputnik / Olivera IkodinovićSrpski štand na sajmu knjiga u Moskvi\nSrpski štand na sajmu knjiga u Moskvi\nNa prezentaciji „Beogradski sajam knjiga — kulturni most između Srbije i Rusije“ Ivona Jevtić, gradska sekretarka za kulturu, podsetila je da se i ove godine, od 21. do 28. oktobra u Beogradu, održava Međunarodni sajam knjiga, najveća književna manifestacija u jugoistočnoj Evropi.\nJevtićeva je otkrila da će počasni gost Sajma knjiga u Beogradu ove godine biti Maroko, podsećajući da je Ruska Federacija to bila 2015, u godini koja je u Rusiji bila proglašena za godinu književnosti.\n„Rusija na Beogradskom sajmu knjiga ima nacionalni štand, koji je iz godine u godinu veoma posećen“, dodala je ona, navodeći da je na nacionalnom štandu Rusije 2015. godine bilo izloženo više od 1.500 knjiga ruskih izdavača i veliki broj udžbenika, budući da je, kako je rekla, ruski jezik i dalje vrlo popularan u Srbiji.\n© Sputnik / Olivera IkodinovićDetalj sa sajma knjiga u Moskvi\nDetalj sa sajma knjiga u Moskvi\nGradska sekretarka za kulturu je istakla da je kulturna saradnja između Rusije i Srbije na veoma visokom nivou i da je u poslednjih nekoliko godina u dve zemlje održan veliki broj manifestacija i događaja, kao što su „Dani Beograda u Moskvi“ i „Dani Moskve u Beogradu“, izložba fotografija „Blaga ruske književnosti“ iz muzeja „Kalomensko“, izložba „Pravoslavna Rusija“, nedelja ruskog filma u Srbiji „Bajka detinjstva“…\nMirjana Lukić, savetnica generalnog direktora Beogradskog sajma, izjavila je:\n„Sajam knjiga je mesto koje pomaže boljoj poslovnoj komunikaciji među državama, a posebno Srbije i Ruske Federacije“.\n© Sputnik / Olivera IkodinovićIvona Jeftić, gradski sekretar za kulturu, na moskovskom sajmu\nIvona Jeftić, gradski sekretar za kulturu, na moskovskom sajmu\nKako je navela, Beogradski sajam je bio domaćin i sovjetskim kosmonautima Pavelu Popoviću i Germanu Titovu u vreme kada su se desili prvi letovi u kosmos i kada su oni obilazili svet i promovisali uspehe koje su postigli.\nTakođe, posetilac Beogradskog sajma, kako je dodala, bio je i sovjetski lider Nikita Hruščov.\n„Mi se ponosimo doprinosom sajamskih manifestacija u uspostavljanju dobrih političkih odnosa sa Ruskom Federacijom, a nekad sa Sovjetskim savezom“, istakla je ona.\nMeđunarodni sajam knjiga u Moskvi


► Vučić: Moj brat nema ni jedan jedini ar zemlje u Vojvodini\nNikad nisam imao poslovne aranžmane sa Đukanovićem, Krivokapić da iznese dokaze\n"Siguran sam da će doneti dokaze ili reći da je lagao. Pošto tih dokaza nema, moraće da prizna da je govorio neistine, mada to nije jedina neistina. Mnogo neistina u ulozi Srbije u Crnoj Gori pre toga je izneo i Đukanović", kazao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara.\nKomentarišući navode da je sa Đukanovićem sarađivao na projektu Beograd na vodi, Vučić je kazao da "nikada nijednu reč" nije razmenio na tu temu sa crnogorskim predsednikom.\n"Milo (Đukanović) koji dobro poznaje Beograd, jedva da zna gde se nalazi Beograd na vodi. Za mene je najsmešnije što me u prethodnih 15 do 20 dana Milo optužuje da sam ga srušio, njegovi protivnici da sam mu pomogao a danas su našli floskulu da sam hteo da oslabim Đukanovića ali ne baš da ga srušim. Takve kontradiktornosti ste mogli da vidite u istim novinama i od istih ljudi da čujete", rekao je predsednik Srbije.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Beograd spreman za eventualni nastavak dijaloga sa Prištinom i potvrdio da će srpska delegacija u Briselu nastaviti da insistira na formiranju Zajednice srpskih opština (ZSO).\nOn je to izjavio nakon policijske svečanosti u Makišu, na pitanje novinara da li će dijalog u Briselu biti nastavljen, s obzirom da iz Prištine dolaze izjave da kosovski predstavnici ne žele da razgovaraju o ZSO.\n"Pregovori se, odlukom UN, vode pod okriljem Evropske unije (EU). I mi ćemo ih u najboljoj veri nastaviti pod pokroviteljstvom EU", rekao je on.\nDanas putujem u Tursku\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će danas otputovati u Tursku gde će razgovarati sa predsednikom te zemlje Redžepom Tajipom Erdoganom.\nOdgovarajući na pitanja novinara, Vučić je najavio da će u Turskoj boraviti "dan, dan i po". "Ne moram da govorim koliko su važni ti razgovori sa predsednikom Erdoganom", kazao je Vučić.\n"To je veoma dobra ideja i želim da je provedemo u delo. Možemo u tom muzeju imati razne artefakte, prikaze ikona i važnih predmeta iz slavne srednjovekovne istorije Srbije", dodao je Vučić.


Klasnić tuži lekare Verdera\nKlasnić tuži lekare Verdera 27.Apr.2008, 21:37, Izvor: B92\nNapadač Verdera iz Bremena, Ivan Klsnić, zapretio je u nedelju lekarima tog kluba sudskom tužbom zato što nisu postavili pravi dijagnozu oštećenja njegovog bubrega, zbog čega je na kraju morao da ide na transplantaciju. Klasniću je presađen bubreg njegovog oca, a na teren se posle duže pauze vratio 27. novembra prošle godine u utakmici sa Energijem iz Kotbusa. >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << "Tužiću ljude koji su napravili ovu 'brljotinu', jer moraju da plate zbog toga. Dosta mi je svega, vreme je da istina izađe na videlo", izjavio je Klasnić.Klasnić je optužio klupskog lekara Geca Dimanskog i kardiologa Mandžua Guha za "dugogodišnji nemar", jer nisu uspeli na vreme da uvide njegove probleme sa bubregom.Dimanski je demantovao optužbe hrvatskog reprezentativca, koji bi trebalo da igra ovog leta na Evropskom prvenstvu u Austriji i Švajcarskoj."Ja sam uradio sve kako je trebalo. Kao čoveku, ove optužbe mi teško padaju. Ipak, u profesionalnom smislu sam potpuno miran", kazao je Dimanski.Klasnić, koji je od povratka na teren odigrao 12 utakmica i postigao šest golova, nije želeo da potvrdi navode pojedinih nemačkih medija da je još u petak podneo tužbu sudu u Bremenu. Nemački mediji javili su i da će Klasnić tražiti odštetu od 1,4 miliona evra.Generalni menadžer Verdera Klaus Alofs izjavio je da ne želi da se bavi ovim pitanjem."Nije tačno da je ovo pitanje stvorilo podele u klubu. Svi smo zainteresovani da se ove stvari što pre raščiste", naveo je Alofs.\nPočinje Rolan Garos, Ana Ivanović prva na terenu\nSubotić: "Sjajna utakmica!"\n27.Apr.200827.Apr.2008: Sport27.Apr.2008: B92Dan pre: 26.Apr.2008Dan pre: SportDan pre: B92Dan posle: 28.Apr.2008Dan posle: SportDan posle: B92


“Saznaj svoj status”, produži život – TV Kikinda\n“Saznaj svoj status”, produži život\nCrveni krst Kikinda u saradnji sa Zavodom za javno zdravlje Kikinda obeležili su Svetski dan borbe protiiv SIDE javnom akcijom, na gradskom trgu. Slogan ovogodišnje kampanje je „Saznaj svoj status“. Volonteri OTJ Crvenog krsta su na Gradskom trgu, u okviru obeležavanja Svetskog dana borbe protiv SIDE informisali građane i distribuirali informativne materijale, crvene balone i ribone. Mladi su iskoristili su priliku, rekla je sekretarka organizacije Danijela Bjeljac i da po izuzetno hladnom danu ipak zainteresuju sugrađane za temu i predstave im preventivni letak:\n-Crveni krst Kikinde tradicionalno obeležava ovaj bitan dan. Naime, danas obeležavamo Svetski dan borbe protiv side i namera nam je da razgovaramo sa sugrađanima, ali i da kroz osmišljenu akciju predstavimo slogan “Saznaj svoj status”. Volonteri dele reklamni materijal i razgovaraju sa sugrađanima. U okviru obeležavanja važnog datuma i u okviru kampanje, omladina tradicionalno organizuje edukacije na ovu temu, a u planu je i otganizacija hunitarnih žurki.\nVršnjačke edukacije, koje realizuju obučeni i sertifikovani volonteri OTJ Crvenog krsta imaju svoj odjek u školama, baš iz razloga što mladi mladima mogu jasnije da predoče sve ono što rizično ponašanje može da ima kao posledicu. HIV se prenosi seksualnim odnosom, putem krvi, intravenskim korišćenjem narkotika, ali i sa inficirane majke na dete.\nKako bi prevencija građana bila bolja, stručnjaci apeluju da je neophodno što češće testiranje. Takođe dodaju da podaci pokazuju da mnogi i ne znaju da su zaraženi, a i da je neophodno proces lečenja otpočeti na vreme. Prema podacima ZZJZ, kako je naveo dr Branislav Hačko prema podacima registra SBO dvadesetoro ljudi je inficirano HIV virusom, od tog broja 19 muškaraca i jedna žena. Do danas je život izgubilo njih osmoro, dok je 12 obolelih na lečenju:\n-Od 2016 godine u SBO postoji registar za HIV pozitivne. U 2018. nije projavljen ni jedan pozitivan slučaj i li gdese bolest manifestovala kao AIDS. Kada se posmatra struktura rizičnog ponašanja, 40% je homoseksualno ponašanje među muškarcima, 7% je krvnim putem dobilo infekciju. Ono što je potrebno reći, u okviru ove Evropske nedelje testiranje je to da su vrata ZZJZ otvorena za sve žitelje kako Kikinde tako i SBO.\nIako lekari više od tri decenije pokušavaju da pronađu lek za HIV, AIDS se i dalje vodi kao neizlečiva bolest. AIDS ili sida predstavlja sindrom stečenog gubitka imuniteta i ujedno je poslednji i najteži stadijum HIV infekcije. Za sada ne postoji mogućnost da se stvore uslovi za medicinsku prevenciju infekcije HIV-om – tj. još uvek ne postoji efikasna vakcina protiv HIV-a. Svi dosadašnji pokušaji dobijanja efektivne vakcine nisu dali pozitivne rezultate.\n30 novembra, 2018 Rubin Rubin\n← Grčka je i ove godine vrlo atraktivna za Kikinđane, ali raste interesovanje za Tursku i Egipat Kikinda deo projekta Stalne konferencije gradova i opština →


“ISKRA” OTVORILA VRATA ĐACIMA OMETENIM U RAZVOJU IZ ŠKOLE “VUKAŠIN MARKOVIĆ” – Barijere\n“ISKRA” OTVORILA VRATA ĐACIMA OMETENIM U RAZVOJU IZ ŠKOLE “VUKAŠIN MARKOVIĆ”\n23/02/2022 23/02/2022 barijereLeave a Comment on “ISKRA” OTVORILA VRATA ĐACIMA OMETENIM U RAZVOJU IZ ŠKOLE “VUKAŠIN MARKOVIĆ”\nDirektor SPD “Radnički”, Bratislav Uraković i direktorka škole za osnovno i srednje obrazovanje dece ometene u razvoju „Vukašin Marković“, Tatjana simić danas su u Centru za rehabilitaciju osoba sa invaliditetom “Iskra” potpisli ugovor o poslovno tehničkoj saradnji.\nSportsko privredno društvo Radnički osim vrhunskih rezultata koje postiže u oblasti sporta, kao društveno odgovorna organizacija od samog osnivanja poklanja izuzetnu pažnju brizi o mladima, kako kroz sport, tako i kroz vansposrtske aktivnosti i njihovo obrazovanje. Ovim ugovorom smo napravili još jedan dobar potez, staviviši na raspolaganjenaš velelepni objekat u njihovu funkciju. Deca će biti prezadovoljna. Grad Kragujevac u potpunosti finansira Iskru, koja je poklon „Delta“ fondacije i šteta bi bila da se ne iskoristi u punom kapacitetu. Ovim još jednom potvrđujemo našu misiju i pozivamo sve zainteresovane da dođu i pridruže se trenutnim korisnicima. Ovog trenutka imamo potpisane ugovore sa 29 sličnih organizacija, a proširićemo saradnju i sa zainteresovanima iz našeg regiona, rekao je direktor SPD “Radnički”, Bratislav Uraković,.\nŠkola za osnovno i srednje obrazovanje „Vukašin Marković“ je osnovana 1967. godine i već 55 godina obrazuje decu sa smetnjama u razvoju i autizmom uzrasta od 7 do 25 godina. Škola pre svega brine o našim mladim sugrađanima kojima je znanje podjednako potrebno. Ovo će nam znaćiti puno, jer se mi kao škola trudimo da pored vaspitno obrazovnog delovanja, što je primarno u našem radu, što više učenike izvodimo iz učionica, što im puno znači u socijalizaciji i njihovom društvenom životu. Svi znamo koliko je deci potrebno da se bave sportom, ali i samim dolaskom u ovu ustanovu, oni će značajno unaprediti svoje psihofizičko stanje, jer znamo da im je potreban razvoj motoričkih veština, tako da će to višestruko uticati na naše učenike, prvenstveno u širenju kontakata i popunjavanju slobodnog vremena nakon nastave. Korišćenjem ovog prostora ćemo na najbolji način upotpuniti njihove aktivnosti, istakla je, direktorka škole „Vukašin Marković“, Tatjana Simić.\nUSPEH KRAGUJEVČANA NA SPECIJALNOJ OLIMPIJADI SRBIJE U PLIVANJU


Sada možete iznajmiti Barbie kuću iz snova! | Buro 24/7\nDobro, odrasli smo. I da, više uopšte nismo toliko oduševljeni konceptom Barbie lutke, naprotiv. Ali, ne možemo izbrisati činjenicu ta je ta mršava plavuša bila neraskidivi deo našeg detinjstva, i naravno da smo i dalje slabi na Barbie. Sećate se kako smo nekada kao opsednute skupljale ceo lifestyle program koji čini deo paketa „Barbie savršenog života“. I dalje sebe ponekada uhvatimo u mahnitoj težnji ka nekim predmetima koji nam možda i nisu potrebni ali „oh.tako.su.slatki“. Jednostavno neki obrasci ostaju zauvek sa nama i radimo svakodnevno na tome da postanemo bolja verzija sebe. Samo... Postoje neki dani i kada se bezbrižno prepustimo tom ponašanju. Znamo da nije okej, ali.\nI sada se na Airbnb-iju pojavila Barbie kuća. Prava Barbie kuća! Zamislite da smo ovo povikali glasom Cher Horowitz. Možda i nismo toliko napredovali od devedesetih, koliko nam se čini?!\nUglavnom Barbe kuća nosi naziv „Dreamhouse“ (kakvo iznenađenje) i nalazi se u Malibuu (nemoguće!), i ispunjena je ružičastim nameštajem (ma, ni ne počinjite). I moguće ju je bukirati preko Airbnb sajta i to samo tokom vikenda između 27.i 29. oktobra, rezervacije se otvaraju 23. oktobra. Cena za četiri osobe je samo 60 dolara po noći, a budući da se ne radi o nagradnom konkursu, kuću će iznajmiti onaj ko nabrže uspe da klikne i finalizuje plaćanje. Kao domaćin na sajtu je navedena sama Barbie, pa hajde da vidimo šta sve ova fantazija podrazumeva.\nPosetioci će moći da zavire (i posluže se) u garderober u kome su poređani ikonični outfiti koje je Barbie nosila: od gimnastičarskog trikova, preko neon pink haljine, sve do odela astronauta. Osim toga u kući postoji radna soba (takođe ružičasta), zona za meditaciju, ali i fenomenalan infinty bazen sa pogledom na okolinu.\nPored toga na raspolaganju će biti beauty tim, frizerka Jen Atkin i tim iz salona Mane Addicts Creator, plus gošćama koje zgrabe kuću će na raspolaganju biti Ibitihaj Muhammad za malo rekreativnog mačevanja. Gina Clarke-Helm poznata kuvarica iz Kalifornije držaće čas kuvanja. A pilot i inžinjerka Jill Meyers vodiće turu kroz Columbia Memorial Space centar.\nHmmm, pa možda i nije loše. Šta kažete?


Džemat Helsingborg Archives - Stranica 2 od 2 - BHDijaspora.net\nOznaka: Džemat Helsingborg\nSkupština BIZ Helsingborg održaće se u subotu\n25/01/2018 24/01/2018 adminOstavite komentar na Skupština BIZ Helsingborg održaće se u subotu\nBIZ Helsingborg koristi priliku da sve članove podsjeti i pozove na redovnu godišnju Skupštinu koja će se održati u subotu, 27. januara 2018. godine sa početkom u 14.30h, u prostorijama Džemata. ”Svim članovima smo već poslali poštom poslali pismo. U slučaju da ima onih koji su promjenili adresu, a nisu nam javili i nisu dobili […]\n08/01/2018 08/01/2018 adminOstavite komentar na Helsingborg: Bogat vikend iza aktivne bosanske zajednice\nAktivnosti u vikendu iza nas u Džematu Helsingborg bile su zaista bogate i šarolike, a ljudi u ovom dijelu Švedske su pokazali da se drže zajedno i čuvaj taj bosanski, prepoznatljivi duh. U nastavku teksta je pregled događaja koji su obilježili protekli vikend među Bosancima i Hercegovcima u ovom švedskom gradu. U subotu, 6. januara, […]\nMalonogometni turnir u Helsingborgu\n21/12/2017 21/12/2017 adminOstavite komentar na Malonogometni turnir u Helsingborgu\nOdigran je tradicionalni džematski turnir u Helsingborgu u Švedskoj. U subotu, 16. decembra u Rönowska skolan održan je treći tradicionalni turnir u organizaciji ovog džemata. Učešče je uzelo devet ekipa, a susreti su protekli u izuzetno lijepoj sportskoj atmosferi i druženju. Na kraju, svima smo se zahvalili na dolasku i učešču, a pehari su dodjeljeni […]\nObavijest za Bošnjake u Helsingborgu\n26/10/2017 26/10/2017 adminOstavite komentar na Obavijest za Bošnjake u Helsingborgu\nVažna obavijest za pripadnike bošnjačke zajednice u švedskom gradu Helsingborgu i okolini. Na svojoj zadnjoj sjednici Izvršni odbor je donio odluku da u subotu, 28. oktobra, bude na raspolaganju džematlijama za njihove prijedloge o radu i aktivnostima džemata. U subotu od 14 do 16 sati, prostorije džemata će biti otvorene i svi su dobrodošli da […]


Kokain u magacinu kompanije ‘Voli’? | PCNEN\nObjavljeno: 12.01.2022, 16:37h\nPolicija je obaviještena o sumnjama i istraga je u toku.\nJavnost je o ovom slučaju informisala politička partija Prava Crna Gora, čiji je izvor iz kompanije ‘Voli’.\nLider Prave CG Marko Milačić je zatražio hapšenje Dragana Bokana, vlasnika kompanije ‘Voli’.\n“Vrijeme je da gospodin Dragan Bokan bude uhapšen pod istim razlozima kao i Budimir Krstović i njegova kćerka Marina u Zeti.\nDok je u policijskoj akciji zaplijenjen kokain Krstovićeve kompanije, Volijeve pakete kokaina građani zaplijene na hladnjačama i stalkama Volija”, napisao je Milačić na svojoj FB stranici.


Dan online - Povodi: Zbog gripa zabranjene posjete - 2019-01-10\nPovodi IZ KLINIČKOG CENTRA SAOPŠTILI Zbog gripa zabranjene posjete U toku 1. nadzorne sedmice 2019. godine u Centru za medicinsku mikrobiologiju Instituta laboratorijskim putem potvrđena su četiri slučaja infekcije virusom gripa tip A\nIz Kliničkog centra Crne Gore (KCCG) je saopšteno da je u skladu sa preporukama Instituta za javno zdravlje, a usled povećanja aktivnosti virusa gripa, kao i registrovanog broja oboljelih od bolesti koja liči na grip, na teritoriji naše države od juče obustavljena posjeta hospitalizovanim bolesnicima u toj ustanovi. Prema podacima Instituta za javno zdravlje, tokom prošle sedmice kod četiri pacijenta je labaratorijskim putem utvrđeno da imaju virus gripa tip A. Iz KCCG ističu da informacije o zdravstvenom stanju pacijenata članovi uže porodice (supružnik, roditelji ili djeca) mogu dobiti na matičnom odjeljenju putem telefona svakog dana u periodu od 14 do 15 časova. Obustava posjete trajaće do poboljšanja epidemiološke situacije.\n– Apelujemo na građane da se pridržavaju opštih mjera prevencije, koje podrazumijevaju redovno provjetravanje prostorija, izbjegavanje bliskih kontakata sa oboljelima, izbjegavanje boravka u zatvorenim prostorima gdje je veliki broj ljudi, preporučuje se adekvatna ishrana sa dosta svježeg voća i povrća i fizička aktivnost – saopštili su iz Službe za odnose sa javnošću.\nIz KCCG su zamolili građane za razumijevanje i saradnju, uz apel da se pridržavaju navedenih savjeta u cilju smanjenja obolijevanja od gripa.\nIz Instituta navode da su, uvidom u elektronsku bazu podataka u Crnoj Gori, u toku prve nadzorne sedmice 2019. godine (31.12.2018–6.1.2019) prijavljene 22 osobe sa simptomima nalik gripu (ILI), što predstavlja incidenciju od 3,5/100 000 stanovnika.\n– U toku 1. nadzorne sedmice 2019. godine u Centru za medicinsku mikrobiologiju Instituta za javno zdravlje laboratorijskim putem su potvrđena četiri slučaja infekcije virusom gripa. U pitanju su infekcije virusom gripa tip A. Ukupan broj laboratorijski potvrđenih slučajeva gripa od početka sezone je šest (pet slučajeva infekcije virusom gripa tip A i jedan virusom gripa tip B) – navode u saopštenju.\nPrema podacima Evropskog Centra za kontrolu i prevenciju bolesti (ECDC) i Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), broj oboljelih od gripa raste u evropskom regionu. Od 35 zemalja koje su dostavile podatke o aktivnosti gripa širom evropskog regiona u 52. sedmici (period: 24.12–30.12.2018) njih 11 je prijavilo da je aktivnost gripa na uobičajenom nivou za ovo doba godine, 22 zemlje su prijavile da je aktivnost gripa niskog intenziteta, a dvije zemlje (Turska i Holandija) su prijavile aktivnost gripa srednjeg intenziteta.\n– Napominjemo da je najefektivnija mjera prevencije gripa vakcinacija, pa preporučujemo da se sve osobe koje su u povećanom riziku od razvoja komplikacija vakcinišu. Podsjećamo da je u domovima zdravlja u Crnoj Gori u toku vakcinacija protiv gripa rizičnih grupa stanovništva za tekuću sezonu. Vakcina se može primiti tokom cijele sezone trajanja nadzora nad gripom, ali je najbolje vrijeme za vakcinaciju prije početka širenja virusa u populaciji, s obzirom na to da je za razvoj antitijela potrebno da prođu 2–3 sedmice od vakcinacije – kažu u Institutu. D.B.