Tema: TALENAT ILI RAD?\n06.09.2008., 11:38 #1\nSta je presudno za uspeh u zivotu?\n06.09.2008., 11:43 #2\nRe: TALENAT ILI RAD?\ntalenat je samo 20% uspeha...dakle rad rad i rad...al\ntreba imati mnogo srece,treba biti snalazljiv,ponekad i bezobrazan..\nne treba da gazis preko drugih,al ne daj ni da drugi gaze tebe!!!!!!!!\n06.09.2008., 11:47 #3\n06.09.2008., 11:48 #4\nOriginal postavio Backstage Queen\n06.09.2008., 11:51 #5\nPre bih rekao mama..\n06.09.2008., 12:32 #6\nDugogodišnji rad, (i pri tom učenje kroz taj rad), istrajnost, talenat, dobra procena, dobro samoocenjivanje i malo sreće, da se čovek nađe na pravom mestu u pravo vreme.\nAli i to zavisi od čoveka, sko sedi kod kuće i predaje se maštarijama, umesto da radi i da se kreće među ljudima koji bi mu mogli pomoći, nema ništa od toga.\n06.09.2008., 19:17 #7\nIma jedan problem sa ovom temom...Na ovo pitanje bi trebalo da odgovaraju ljudi koji su i uspeli u zivotu ( znaci preko 30. godine ), a takvih na ovom forumu nema mnogo - pa jos i uspesnih. Ko ce ga znati, valjda je svako prica za sebe. Trebalo bi pitati uspesne.\n06.09.2008., 19:29 #8\n06.09.2008., 19:38 #9\nBojim se - naivno misljenje.\n06.09.2008., 19:40 #10\nuspeh=1% inspiracija.talenat + 99% znoj\nne podrazumevam pod uspehom bogacenje na tudjoj bedi..otimanje itd itd..\n06.09.2008., 19:42 #11\nU toj jednacini treba mozda ubaciti i "biti u pravo vreme na pravom mestu (sreca)".\n06.09.2008., 19:43 #12\nto upada u onaj 1%..\nkhm..tao ima svoj te(nacin metod sredstvo)\n06.09.2008., 20:22 #14\nbitno je i jedno i drugo, ali mnogo više rad od talenta...\n06.09.2008., 20:23 #15\nponekad je samo dovoljno da rashirish noge\nSuicide is a way to tel God YOU CAN'T FIRE ME...I QUIT!!!"\n06.09.2008., 20:25 #16\nTalenat nikako..rad kako tako..veza pre svega.\n06.09.2008., 20:34 #17\nPazi ovako imam 18 godina i vec vidim sta mi treba da bi prosao kao kralj u zivotu:\n-Da budem najveca gmazina(ulizujem se sefu,izdajem kolege,gazim preko njih,najzesca lopovicna...)\n-Veze(Da si najveci talenat,bez veza mozes samo da se uvatis za tuki)\n-Pobeci iz ove zemlje(pogledajte prvu i drugu stavku,ne moram da previse objasnjavam bem ti zemlju:headbang\nILI DA BUDEM\nps-Hvala bogu ne nameravam nista od ova 4 nabrojana.Nazalost sam osoba koja jos veruje da postenjem,dobrotom i talentom mozes proci kako zasluzujes!\nPoslednji put ažurirao/la Eric Draven : 06.09.2008. u 20:37\n06.09.2008., 23:23 #18\nTalenat sluzhi samo kao odskochna daska, a rad ti omogucjuje uspeh, mada i to je veoma diskutabilno...\n06.09.2008., 23:24 #19\n06.09.2008., 23:56 #20\nMalo talenta i puno rada...\n07.09.2008., 00:44 #21\nNe vredi talenat bez rada na njemu. Ne vredi da radiš kao konj, ako nemaš talenta. Ne vredi ni da radiš i imaš talenta, ako se ne laktaš. Radićeš sam za sebe. A možeš i da se laktaš do besvesti, ako nemaš ono malo sreće što ti treba, ako imaš sve prethodno, onda opet ništa. Nešto će zeznuti stvar.\n07.09.2008., 01:33 #22\nUpornost ljudi,samo upornost(uz možda malo sreće)!Evo npr.navodim postavljanje vrata na poljskom WC-u(prosto)što sam pre neki dan 'rkao.Bilo je potrebno stajati u iverici 2,5 sata i malo sreće da me greda ne zvrči u glavu kad je počela da pada.\n07.09.2008., 01:34 #23\ne na zalost to te samo unazadi......\n07.09.2008., 01:35 #24\nna zalost rad i laktanje........a za talenat te danas niko i ne pita....\n07.09.2008., 02:03 #25\n50% Talenat,40% rad i 10% sreca...


Ukrajinski diplomata saopštio recept za vraćanje Donbasa pod kontrolu Kijeva - Sputnjik Srbija\n09:36 19 April 2021\n© Sputnik / Irina Geraщenko\n20:55 28.02.2021 Preuzmite kraći link\nKijev može povratiti kontrolu nad Donbasom, ako se samoproglašene republike DNR i LNR ujedine u jednu republiku, uveren je član trostrane kontakt grupe iz Ukrajine, novinar Sergej Garmaš.\nPo mišljenju novinara, ujedinjavanje Luganske i Donjecke narodne republike „značajno bi povećalo šanse Ukrajini da oslobodi ove teritorije“. Kako je izjavio Garmaš, stanovnici dve republike, navodno, ne vole jedni druge i takmiče se. Zato, da se destabilizuje region, Kijev treba da sukobi rukovodstvo LNR i DNR, rekao je on televiziji „Obozrevatelj“.\n„To, u principu, može ići u koristi Ukrajini. Ukrajina može da iskoristi taj trenutak“, rekao je novinar.\nPodsetimo, Ukrajinske vlasti su u aprilu 2014. godine pokrenule vojnu operaciju protiv Donjecke i Luganske Narodne Republike koje su proglasile nezavisnost nakon državnog prevrata u Ukrajini u februaru 2014. Kijev ne priznaje DNR i LNR i smatra teritorije ovih dveju republika okupiranim, a ustaničke snage terorističkim. Prema najnovijim podacima Ujedinjenih nacija, oko 13.000 ljudi postali su žrtve sukoba.\nU Minsku je 12. februara 2015. godine održani pregovori lidera država „normandijske četvorke“. Minski sporazumi za rešavanje situacije na istoku Ukrajine predviđaju prekid vatre, povlačenje teškog naoružanja sa kontakt linije i ustavnu reformu čiji bi ključni elementi trebalo da budu decentralizacija i usvajanje zakona o posebnom statusu Donbasa.\nPlan još uvek nije ispunjen, jer ukrajinski političari neprekidno odlažu njegovu primenu i čak izjavljuju da on ima samo savetodavan karakter, a ne i obavezujući. Ruski stav je da ne postoje alternative Minskim sporazumima.\nPutin: Nećemo ostaviti Donbas ni po koju cenu


Ako ste naruèili nameštaj i belu tehniku, samo u ovom terminu može da vam se dostavi roba VIDEO - B92.net\nAko ste naruèili nameštaj i belu tehniku, samo u ovom terminu može da vam se dostavi roba VIDEO\nBeograd -- U Beogradu je danas stupila na snagu Odluka o dostavi.\nIzvor: B92, Prva TV nedelja, 1.12.2019. | 10:55\nÈitajuæi ovo više sam nego sreæan što ne živim u gradu, a još više što ne živim u Beogradu. Boli me æošak od lopte, svako može da mi dostavi šta hoæe, kad hoæe. Imam svoje dvorište, mesta koliko hoæeš ispred njega, svoj mir i privatnost. A kad mi je do grada u centru istog sam za oko 20min, odnosno za duplo manje nego što vajnim Beograðanima treba da preðu prometniju ulicu u špicu, a èesto i van njega.\n(Digitalni miš, 2. decembar 2019 08:00)\nOva odluka ide u korist retail kompanija.\nZa 6 meseci masa mali trgovinskih prodavnica ce se pogasiti.\nVeleprodaje ce podici cene zbog uvecanih troskova....samom ti i Maloprodaja.\nRezultat....guzve ce jos uvek biti, prodavnice na cosku nece, ali ce bar cene biti vece.\n(Logs, 2. decembar 2019 07:21)\na juèe u Strahinjiæa Bana lik poruèio KRAN da prenese stvari do svog penthausa na zadnji sprat nove zgrade\nulica blokirana a komunalna to\n(ludoje, 1. decembar 2019 22:13)\nKada bi javni prevoz prešao na podzemni metro bio bi rešen problem saobraæaja, lakše je doneti zakon gde se svi prilagoðavaju nego sam uraditi nešto konkretno.\n(ljubo.markovic84@gmail.com, 1. decembar 2019 14:43)\njoj da gice takvu uredbu i ovde u Berlinu da uvedu! ovdasnje komunalno (BSR) odnosi smece u sred jutarnjeg spica!\n(Preddy Baer, 1. decembar 2019 14:26)\nVeæina ne može to da ispoštuje jer joj prethodno nisu obezbeðeni uslovi pa æe uslediti kazne. Jadna je država koja preživljava od kažnjavanja svojih graðana.\n(Leteæi Holandez, 1. decembar 2019 14:24)\nSnabdevanje time reseno, i saobracaj bolje funkcionise.\nOstaju da se rese pekare, kafici, kockarnice, poste, banke...i zaustavljanje na kolovozu ispred njih, sa ili bez cetiri migavca; resite i to, da saobracaj jos bolje funkcionise\n(Desa, 1. decembar 2019 13:25)\nA selidbe isto za 15min, ili se o tome nije razmisljalo\n(trener saradnik, 1. decembar 2019 13:22)\nsposobniju vlast nismo mogli pozeleti.....hahahahaha....imas 15 minuta da odneses namestaj...ili moze li vozac da pomeri vozilo napred nazad pa da opet imamo 15 min...i ko nama stopuje vreme.....ili sta ako nas vise u jsto vreme dobijemo isporuku....bice povuci potegni....\n(borivoje surdilovic, 1. decembar 2019 13:10)\nU skladu sa svim ostalim: verovali ili ne ,u Srbiji! Isporucena mi je veš mašina ovih dana u jednoj od èlsnica EU u terminu od 9 - 13 èasova.\n(Fikus, 1. decembar 2019 13:02)\nA šta se dešava kada se neko seli?15 minuta za ceo kamion?Ima li ovde neko normalan?\n(s., 1. decembar 2019 12:48)\n(Fan a ne fen, 1. decembar 2019 12:19)\nKonacno odluka koja je razumna, praktièna, odluka koja uvažava realnost i baznu logiku.\nProšao celu Evropu, nigde ne možete da vidite kamion i palete koje blokiraju najprometnije ulice u saobracajnom špicu.\nSada ostaje samo da se reši problem sva èetiri - samo da malo popijem kafu ili kupim nešto u Meku u 16.30 na Bulevaru.\nOdgovorno tvrdim da æe ovo (ukljuèiv potonje migavce) smanjiti gužve za dobrih 10 - 20 posto Beogradu.\nKonaèno, ovlastiti Komunalnu (Parking servis ili koga god) da piše kazne po gradu (dalje od centra) gde god je auto na pesackom, žutoj, ulazu u garažu, trotoaru... Možda konaèno budem mogao da udjem u svoju rodjenu ulicu a ne da idem okolo i ulazim iz suprotnog smera (!) jer ne mogu da smotam od parkiranih kola u samoj raskrsnici.\n(miša, 1. decembar 2019 12:09)\nPa zar po dnevnom redu, ja NE MOGU da lupam mašinom po stepeništu zgrade u terminu kada, pazi sada JEDINO mogu da primim robu :)\n(dap, 1. decembar 2019 11:58)\nZnaèi da isporuku npr. post expresa možemo oèekivati u 02:45 ,kakva glupost.\n(Parker, 1. decembar 2019 11:44)\nTako je kada propise smisljaju ljudi koji nemaju dodir sa realnoscu.Samo svima koji nesto rade naprave haos od zivota.\n(milan, 1. decembar 2019 11:43)\nOvo postaje nenormalno!\nZasto nemate uredjena mesta za dostave, planirana tokom gradjenja, zasto nemate normalnu saobracajnu policiju koja daje primjerene kazne bahatim vozacima, zasto gradjevinski inspektori pustaju u rad usluzne lokale, restorsne, kafice, pekare itd, od kojih ne da nemaju mesto za parking ili dostavu, nego cak nemaju ni mokri cvor?!\nKako ja da unesem namestaj sa nekog parkinga za 15 minuta, ma dajte ljudi, ovo postaje smesna drzava.\n(AyCaramela, 1. decembar 2019 11:38)\nPitanje je da li je to uopšte moguæe.\nMislim da æe ovo doneti više problema nego rešenja.\n(Iks Oks, 1. decembar 2019 11:35)\nKupovina namestaja i bele tehnike najmanje pravi probleme u saobracaju. Prvo resite automobile sa upaljenim sva cetiri migavca ispred kafica, a zatim sva dostavna vozila od brzih posti.\n(Aca, 1. decembar 2019 11:30)\nTotalno je ok da se restorani i Radnje noæu snabdevaju, ali opet je glupo da to ne mogu Raditi sa ulice jer postoje radnje koje nemaju blizu Parking, a i da Ga ima u BG je uvek zauzet. Pa zamišljam kako radnici na dostavi parkiraju kamion nekoliko stotina metara dalje i nose kutiju po kutiju, pa to traje satima umesto pola sata i usput moraju platiti obezbeðenje da neko ne ukrade robu dok nisu blizu kamiona.\n(Struènjak, 1. decembar 2019 11:27)\nnek svima sve isporuèuju u to vreme\na nek montiraju kad ne remete kuæni red\n(Jamie Vardy, 1. decembar 2019 11:26)\nSve pokusavaju da rese bez ikakvog reda.\n(marton, 1. decembar 2019 11:26)\nZa pocetak da gradska vlast poradi na izgradnji novih parking mesta. Da zabrani da vlasnici kuca na svoje ograde stavljaju znakove za zabranjeno parkiranje, burice, motke i sl, a pri tome vecina ima svoje garazno mesto. Time ce i dostave biti lakse.\n(dragan, 1. decembar 2019 11:25)\nKomšija uspava bebu, a ja se useljavam u 21h.\n(AXON, 1. decembar 2019 11:22)\nWow, selidba za 15 min... to ce tek biti show\n(Deyan X, 1. decembar 2019 11:21)\nPa koliko æe onda trebati vozila i vozaèa za transport robe kada je dozvoljeno samo dva sata(od 2o do 22h)za isporuku a nekada se to radilo za puno radno vreme od 8 h tj.celog dana.Vozaèa je sve manje.Dokon pop i jariæe krsti.\n(Nik.nik., 1. decembar 2019 11:17)\nKonacno jedna prava odluka\n(miki, 1. decembar 2019 11:16)\nJos jedan besmislen zakon koji nece moci da se primenjuje. Niko ne moze da obavi dostavu do 7 ujutru. Dalje to bi znacilo produzetak radnog vremena za mnoge, ili cak uvodjenje nove smene i to samo za prijem robe. Opet favorizovanje velikih sistema na ustrb malog preduzetnika.\nJos jedan papagajski prepisan zakon iz drzava koje imaju mnoge druge stvari regulisane pre toga.\nIsto ce biti sa zabranom plasticnih kesa, a nemamo kapacitete da napravimo toliko papirnih. I, naravno, onda ce da pljuste kazne i da se puni budzet, jer nam tako dobro ide.\n(Nocni vuk, 1. decembar 2019 11:16)\nE dobro se neko setio...\n(Jovan, 1. decembar 2019 11:12)\nGužva jer je cela Srbija i okolina došla u BG.\n(bg, 1. decembar 2019 11:05)


Pačvork reforma – Klotfrket\nSrpsko obrazovanje se u kontinuitetu reformiše već dobrih petnaest godina.\nAko pročitate Strategiju razvoja obrazovanja u Srbiji do 2020. godine, a koju je donela Vlada još 2012. godine, saznaćete da je do sada bilo dvadesetak pokušaja reformi, ali da su bile neuspešne jer se reforma obavljala parcijalno, nesistemski, da su se samo prepravljali postojeći segmenti (planovi, programi, udžbenici). Niko pre njih nije shvatio da obrazovni sistem treba, u trenutku kada u Srbiji znanje ne znači ništa, “da stvara populaciju moderno obrazovanu, kreativnu, za učenje motivisanu i osposobljenu za primenu stečenog znanja.“\nOva najnovija reforma je počela s Gašom Kneževićem (GSS), koji je hteo sve i odmah, nastavila se sa Ljiljanom Čolić (DSS) koja je htela da ukine Darvina, Slobodanom Vuksanovićem (DSS) koji je popravio standard prosvetnih radnika ali nije do kraja rasvetlio aferu Indeks, pa su zatim prosvetu preuzimali Zoran Lončar (DSS), Žarko Obradović (SPS), Tomislav Jovanović (SPS). Poslednja trojica nisu ostavila neki pečat, kao da se nisu previše bavili svojim poslom. Od njih trojice, najsnažnija politička ličnost bio je Obradović, pa je u skladu sa tim u govorima o prosveti najčešće nizao isprazne političke floskule.\nNa kraju je srpsku prosvetu zadesio još uvek aktuelni ministar Srđan Verbić, kao nestranačka ličnost, a na predlog premijera Vučića lično (SNS). Uveo je praksu dovođenja saradnika direktno iz nastave, zagrebao po tržištu udžbenika, pročitao zakon i shvatio da se brojem časova zakon krši, promenio malu maturu, pojasnio nastavnicima šta od papirologije moraju da rade i u kojoj meri, uveo nove dnevnike učiteljima (čime im osmeh nije vraćen), dozvolio smanjenje fonda časova opšteobrazovnih predmeta, prešao Vučića kad je objasnio da je dualno obrazovanje u stvari zanatsko i srpskom obrazovanju poznato, doneo neke silne pravilnike koji su uglavnom najavljivani kao čudo neviđeno, pokušao da uredi spiskove zaposlenih u obrazovanju, pokušao da ukrupni norme, pokušao…\nOno što nije ni pokušao jeste da kolegi ministru objasni da prosvetni radnici nemaju kratko radno vreme jer blizu 50% svog rada obavljaju kod kuće, da ozbiljno revidira ideju o inkluzivnom obrazovanju (bez obzira na to koliko je para ušlo u zemlju zbog inkluzije), da spreči da se ionako najniže plate u javnom sektoru smanje zaposlenima u obrazovanju, da ne dozvoli da se ne ispune tačke Sporazuma o prekidu štrajka, da se do kraja razreše pitanja spornih diploma i doktorata najviših funkcionera u zemlji… Nije spisak konačan, ali dovoljno je i ovoliko.\nOno u čemu ni jedan jedini ministar nije uspeo jeste ozbiljna reforma obrazovanja. Mnogi se time nisu ni bavili, računajući na ministarku iz senke koja je, sedeći u Zavodu, povlačila konce onako kako je zamislila još pre petnaest godina. Oni koji su želeli nešto da promene morali su prvu polovinu mandata da potroše na raspetljavanje zamršenih odnosa i ublažavanje uticaja sivih eminencija u Ministarstvu, koji su fino razgranali svoju mrežu kroz školske uprave, ovi kroz direktore, svi zajedno kroz prosvetne inspektore, pa sve do lokalnih vlastodržaca. Malo je tu bilo mesta za ozbiljan rad.\nOpet, da bi se održavao utisak da se za ovih petnaest godina obrazovanje ipak reformiše, uvođene su brojne novine, od kojih na prste jedne ruke možeš da nabrojiš one koje su zaista valjale (hm, trenutno ne mogu nijedne da se setim). Te promene su uvođene stihijski, kad god bi neko bitan iz Ministarstva ili jednog od zavoda otišao poslovno u inostranstvo. Tamo bi video da nešto uspeva, pa bi po povratku naredio da to uspeva i kod nas. Sreća je velika da nisu radili u Ministarstvu poljoprivrede, jer bismo sada muku mučili sa proizvodnjom banana, kafe, manga, papaje, pirinča, kurkume, maslina, dok bismo parkove pošumljavali palmama. Sreća je i da nisu radili u turizmu, jer bi se sada insistiralo na uspevanju skijanja u Vojvodini i surfovanja na Moravi. Međutim, u obrazovanju nije imao ko da im stane na put. Ko vele – deca tamo, deca ovde; učionice tamo, učionice ovde. Zašto ne bi uspelo? A onda, udri po prosvetnim radnicima da razne nebuloze sprovedu u delo. Nikoga nije brinulo na stotine nedorečenih pitanja, jer su odabrali taktiku “peglanja u hodu”.\nKada se danas pogleda naše do sada reformisano školstvo, najviše nam reforma liči na pačvork neuke švalje. Sve zakrpa do zakrpe, ne slažu se međusobno ni po boji, ni po obliku, lagano prišivene, konac se para, rašiva se na sve strane. I dalje sam ubeđena da timovi koji nešto propisuju, međusobno ne govore i u ozbiljnoj su zavadi. Ne mogu se dogovoriti o datumu takmičenja, a kamoli da se dogovore bar o horizontalnoj povezanosti gradiva.\nZimus mi je jedan šarmantni desetogodišnjak koji ne živi u Srbiji objašnjavao kako je u njegovoj školi. Kaže, obrađivali su mesec dana Titanik. Iz istorije su učili o društvenim i ekonomskim okolnostima s početka 20. veka. Iz geografije su se bavili rutom kojom je brod išao, a iz biologije klimom. Onda su podelili uloge po grupama. Jedna grupa je predstavljala brodograditeljsku firmu i tu su se dotakli izdržljivosti različitih materijala koji se koriste u brodogradnji, kao i sasvim novim tehnologijama koje su se u to vreme pojavile. Druga grupa je zastupala interese naručioca posla, bila zadužena za razloge iz kojih su donošene odluke o načinu izgradnje broda, troškova, kompromisa, rute kojom će brod ploviti i slično. Treća grupa se našla u ulozi kapetana. Četvrta u ulozi brodskog oficira, peta se bavila putnicima i njihovim nadama i motivima za putovanje, i tako redom. Na kraju teme imali su priredbu.Sledećeg meseca su obrađivali drevne civilizacije Srednje Amerike, tačnije, bavili su se Majama. Opet iz istorije istorijski deo, iz geografije su obrađivali tu geografsku regiju od tadašnjeg vremena do modernog doba, iz umetnosti su se bavili umetnošću Maja, a iz nastave religije religijom Maja. Na časovima vođenog čitanja čitali su, naravno, tekstove o toj civilizaciji, tražili značenja reči i sinonime, učili kako da pronađu određene informacije u tekstu. Na kraju je bila opet priredba.\nUzgred, svi učestvuju na priredbi, a ne samo oni koji najlepše glume i pevaju. To je prava inkluzija.\nZašto je kod nas nemoguće povezati gradivo? Zašto je nemoguće dati smisao onome što se uči, pokazati deci da to nisu informacije koje služe da se bubaju, a da i dalje vise u vazduhu?\nZato što imamo pačvork reformu, na koju niko ne gleda pogledom odozgo, sveobuhvatnim, vizionarskim, već je sve rasparčano i svako reformiše deo nečega kao da celina ne postoji.\nBliže se izbori i već se pitamo ko će nam biti sledeći ministar. Ako nastavi sa ovakvom reformom, svejedno je. Može i Marjan Rističević, a može i Rajna Dragićević. Nebitno je.\nAko je budući kandidat pametan (muški rod je upotrebljen generički), morao bi samo jedan preduslov da traži pre nego što stupi na dužnost: da se donese po hitnom postupku neki leks specijalis koji će sve zaposlene u ministarstvu, školskim upravama, zavodima i agencijama, a koji imaju ikakve veze sa nastavom, smesta poslati u nastavu; da dalje predvidi da se njihova mesta popune iz redova sadašnjih nastavnika, na dve godine, pa nova rotacija – ovi nazad u nastavu, a na njihova mesta novi nastavnici. Tek kada budu imali svest o tome da će i sami morati da rade po onome što propisuju, biće i pameti i ozbiljnijeg razmišljanja. Dotle će nam salonski stručnjaci prodavati maglu, a mi ćemo biti grbavi što magla nije kristalno providna ili bar roze.\n« Izveštaj OECD-a o doprinosu IKT kvalitetu obrazovanja Takmičenje je mrtvo! Živelo takmičenje! »


Posmrtni ostaci D. Tucovića preneti u Aleju velikana\nPosmrtni ostaci Dimitrija Tucovića uz državne i vojne počasti prenete su u Aleju velikana na Novom groblju, a u grobnicu su spušteni uz pesmu "Tamo daleko".\nVesić: Vraćamo dug velikanu Dimitriju Tucoviću\nOdluka Vlade Srbije, zajedno sa Gradom Beogradom, da posmrtni ostaci Dimitrija Tucovića budu sahranjeni uz državne i vojne počasti predstavlja civilizacijiski čin i odavanje poštovanja našem velikanu 20. veka, rekao je za "Novosti"...\nVesić: Dimitrije Tucović pripada ne samo porodici već celom srpskom narodu\nGradski menadžer Goran Vesić izjavio je danas da će posmrtni ostaci Dimitrija Tucovića sa trga na Slaviji biti preneti na Novo groblje jer takva ličnost zaslužuje da počiva u Aleji velikana.\n26.05.2016 | 13:00h ► 15:00h Beograd\nKolege i poštovaoci se oprostili od Bate Živojinovića\nNa komemoraciji u Skupštini Beograda od glumca Velimira Bate Živojinovića oprostile su se njegove kolege, opisujući njegovu karijeru kao nedostižnu i neuporedivu. Nakon toga je legenendarni glumac sahranjen u aleji velikana.\nPosmrtni ostaci Dimitrija Tucovuća biće premešteni u Aleju velikana\nPosmrtni ostaci Dimitrija Tucovića biće izmešteni sa Trga Slavija i sahranjeni u Aleji velikana, odlučila je danas Skupština grada.\nPosmrtni ostaci majora Gavrilovića napokon u Aleji velikana\nPosmrtni ostaci majora Dragutina Gavrilovića će, posle nepravde duge sedam decenija, napokon biti sahranjeni u Aleji zaslužnih građana, najavio je danas gradski menadžer Goran Vesić.\nŠešelj: Šarović nije otišao na grob zbog kiše i policije\nPredsednik Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj rekao je danas da njegov zamenik Nemanja Šarović zbog kiše i, kako kaže, velikog prisustva policije, nije otišao na grob ubijenog premijera Zorana Ðinđića u Aleji velikana na Novom...


Giveaway | Genius Group\nPripremili smo iznenađenja za vas i vašu porodicu. Poklanjamo vam preventivno informisanje i dijagnostiku. Upoznajte još bolje svoje zdravlje.\nSvakog meseca poklanjamo besplatne preglede za prvih 10 prijava koje možete uputiti putem mail adrese.\nPoklon dijagnostika uključuje otkrivanje svih štetnih zračenja u vašem prostoru i dijagnostiku stanja zdravlja sa ciljem da povežemo vaše tegobe sa uzrocima koji se nalaze u okolini, a koje možemo da otkrijemo indikatorima.\nDetekcija zračenja u kućnom prostoru\nPrijavite se za detekciju zračenja u vašem prostoru i dijagnostiku zdravlja na kvantnom nivou. Možemo da vam ukažemo na trenutne tegobe sa zdravljem i pronađemo zajedno sa vama uzroke za takvo stanje, a posebno se osvrćemo na tegobe koje mogu da nastanu sa ciljem da ih sprečimo pre pojave prvih simptoma. Saznajte više pozivom našem info centru i zakažite posetu vašoj porodici. Upoznajte još bolje svoje zdravlje i prostor u kome živite ili radite.


Vlada odlaže plaćanje kredita, pomoć za najugroženije? | - Najnovije vijesti iz Pljevalja\nNaslovna Vijesti Biznis Vlada odlaže plaćanje kredita, pomoć za najugroženije?\nVlada i Centralna banka (CBCG) danas će usvojiti i objaviti paket ekonomskih mjera za saniranje negativnih posledica virusa korona. Premijer Duško Marković je u utorak uveče saopštio da Vlada razmatra davanje jednokratne pomoći najugroženijima, dok je, prema saznanjima Dana, jedna od opcija odlaganje plaćanja kredita građana i privrede na 90 dana, odnosno tri mjeseca.\nOvo je samo dio mjera koje će Vlada morati da usvoji kako bi sanirala poguban uticaj virusa korona po crnogorsku ekonomiju.\nPrema saznanjima Dana, jedna od mjera bi mogla da bude i odlaganje plaćanja poreza.\nGP URA je juče kao najhitniju mjeru predložila Vladi i CBCG da u saradnji sa poslovnim bankama omoguće odlaganje otplate kredita do 1. juna ili dok ne potraju mjere borbe protiv širenja virusa.\nOdlaganje otplate kredita odnosilo bi se na sve dužnike koji to žele, a podrazumijeva zastoj u otplati obaveza najmanje do 1. juna, uz mogućnost produženja u koliko bi se nastavile vanredne mjere Vlade za borbu protiv virusa korona.\n“Tokom ovog perioda dužnik ne bi bio u obavezi da otplaćuje svoje obaveze po osnovu kredita, a banke ne bi obračunavale zateznu kamatu na dospjela a neizmirena potraživanja i ne bi pokretale postupke izvršenja. Svi oni koji žele imali bi mogućnost da nastave sa redovnom otplatom svojih obaveza”, naveli su iz URA.\nIzvršni direktor Montenegro biznis alijanse Milan Dragić smatra da treba razmotriti mogućnost podrške privredi kroz oslobađanje od obaveze plaćanja određenih dažbina prema državi tokom trajanja krize izazvane virusom i mogućnost povoljnijeg obezbjeđenja finansijskih sredstava za privredu.\n“Sve zajedno nas pogađa ovaj problem, kako poslodavce, tako i zaposlene. Ovo pitanje najbolje je riješiti u komunikaciji poslodavac zaposleni. Kriza izazvana virusom korona izazvaće manje ili veće probleme u svim privrednim sektorima jer je privreda uvezani sistem tako da svaki sektor manje ili više, u većoj ili manjoj mjeri, zavisi od stanja i situacije u drugim sektorima. Ipak, čini se da bi sektor turizma mogao pretrpjeti najveću štetu. Istina, ako bi se ovaj problem što prije prevazišao i negativni efekti na sektor turizma bili bi manji. Nažalost, mora se konstatovati da će negativni uticaj virusa korona na u kupnu privredu svakako ostaviti negativne posledice”, kazao je Dragić za Dan.\nIstakao je da smatra da ekonomska kriza izazvana virusom korona, kako na globalnom, tako i na nivou pojedinih država, neće imati negativne efekte kakve je imala kriza 2008. godine.\n“Aktuelna kriza bi trebalo da bude ipak za kraći vremenski period, i nadamo se, ipak sa manjim negativnim efektima, zato vjerujemo da će se lakše prevazići. Posledice prethodne krize, prema mišljenju uglednih ekonomista, čak i danas se osjećaju. Dakle, smatramo da će, i pored svih negativnih posledica na globalnom nivou, ekonomska kriza izazvana virusom korona biti manje izražena. Naravno, uz uslov da problem sa virusom korona ne potraje”, zaključio je Dragić.\nPejović: Redukovati potrošnju, izvršiti rebalans\nEkonomista Zarija Pejović je kazao da će zbog virusa korona najviše biti pogođen sektor usluga, u prvom redu turizam, a time i ostali povezani sektori kao što su trgovina, poljoprivreda i saobraćaj.\n“Za očekivatm je manji broj turista u narednoj sezoni, koji generišu tražnju od značaja za domaću ekonomiju. Pad tražnje će se negativno odraziti i na javne prihode. Rano je precizno govoriti u kojoj mjeri će se ova negativna kretanja efektuirati na privredne subjekte i javne finansije, no projekcije na nivou EU ukazuju da će u 2020. godini biti ostvaren negativan rast, odnosno recesija”, ocijenio je Pejović za Dan.\nKao potencijalne rizike uviđa protekcionističke mjere koje mogu otežati pristup nabavnim tržištima.\n“No, olakšavajuća okolnost tome, kao što su iz Vlade kazali, jeste činjenica da Crna Gora ima pristup moru, što će preko naših luka olakšati nabavku deficitarne robe. Takođe, niži javni prihodi utiču na rizik sposobnosti plaćanja obaveza po osnovu javnog duga”, kazao je Pejović.\nIstiče da Vlada treba da prilagodi potrošnju novoj projekciji prihoda.\n“Vjerovatno će se u tom cilju izvršiti i rebalans budžeta, dok bi na nivou privrede trebalo održavati tripartitni socijalni dijalog kako bi socijalni akteri ravnomjerno podnijeli teret krize. Takođe, za očekivati je reprogram poreskih obaveza za poslovne subjekte, koji bi omogućio veću likvidnost privrede, što se kao inicijativa i najavljuje iz Privredne komore. Vlada je do sada imala dobru saradnju sa Svjetskom bankom, pa je za očekivati od ove međunarodne finansijske institucije da, ukoliko bude potrebno, pomogae Crnu Goru povoljnim kreditom u cilju servisiranja javnog duga u kontekstu nastale situacije”, izjavio je Pejović.\nPrema njegovim riječima, kao i u drugim sferama, ni u ekonomiji se ne treba ponašati panično i instiktivno, već u dogovoru sa socijalnim partnerima, sindikatima i poslodavcima, kao i na međunarodnom nivou u komunikaciji sa EU, partnerskim državama, i međunarodnim finansijskim institucijama, povlačiti mudre poteze, koji će stabilizovati prilike i održati potrošnju na mogućem nivou.\nFideliti: Minimum 300 miliona pomoći privredi\nKonsultantska kuća Fideliti konsalting objavila je 32 mjere za pomoć privredi, teške 300 miliona eura.\nOne podrazumijevaju da se do 31. marta pripremi rebalans budžeta sa naglaskom na eliminisanje nepotrebnih troškova i obezbjeđivanje likvidnosti budžeta.\nFideliti predlaže povećanje plata u zdravstvu za 50 odsto, automatsko produžavanje ugovora na određeno za najmanje pola godine, državno subvencionisanje 75 odsto bruto plate za radnike čija će radna mjesta biti ugrožena, moratorijum na otplatu za sve vrste kredita kod komercijalnih banaka i IRF-a, privremeno obustavljanje određenih investicija u kapitalnom budžetu uz fokus na likvidnost, drastično smanjenje broja službenih automobila i sličnih troškova do 30. juna, restrukturiranje javnog duga koji dospijeva u ovoj godini kako bi se stvorio „bafer” likvidnosti za podršku privredi, hitna suspenzija obračuna zatezne kamate na sve kredite i sve neplaćene račune.\nPoreska uprava, kako su naveli, treba da ubrza proceduru povraćaja poreza za firme koje su u pretplati poreza, produži rok za dostavu finansijskih izvještaja do 30. aprila, odloženo plaćanje dospjelih poreskih obaveza na 12 mjeseci, bez kamate i bez kolaterala uz jednostavnu proceduru.\n“Treba spustiti stopu PDV-a na sedam odsto za sve koji posluju u sektoru turizma i ugostiteljstva narednih šest mjeseci, odložiti plaćanje svih računa za građane narednih tri do šest mjeseci (struja, voda, komunalije, režije), jednokratna pomoć od 100 eura penzionerima u gotovini, jednokratna pomoć od 100 eura korisnicima materijalnog obezbjeđenja porodice u gotovini”, naveli su, između ostalog, iz Fidelitija.\nPrethodni tekstOBAVJEŠTENJE za javnost DOO “Vodovod” Pljevlja\nSledeći tekstNajstrože kazne za nepoštovanje naredbi, posebno rješenja o samoizolaciji


NS:Prekreèen mural na školi "Nema predaje, Kosovo, Srbija" - B92\nNS:Prekreèen mural na školi "Nema predaje, Kosovo, Srbija"\nNovi Sad -- Mural sa jasnom politièkom porukom "Nema predaje, Kosovo, Srbija" nedavno je osvanuo na zidu Osnovne škole "Vasa Stajiæ" na Grbavici.\nIzvor: 021.rs utorak, 8.08.2017. | 12:11\n@ (Miloš, 8. avgust 2017 13:27)\nHteo bih samo da dodam na tvoj komentar sledece - od oko 500 do danas dodeljenih Nobelovih nagrada oko 100 je pripalo Jevrejima.\n(statisticar, 8. avgust 2017 20:30)\nKljucna recenica "skola nije dala dozvolu da se ovakav mural uradi" i sta vam tu nije jasno? Za vreme onih krvavih ratova, oni sto su tvrdili za sebe da su najvece patriJote, su bezali prekom glavom bez obzira ili su isli da pljackaju u razorenim i ratom zahvacenim mestima. Nece nama skoro osvanuti 21.vek, a kad malo bolje pogledam, nismo ga ni zasluzili.\n(Srbistanka, 8. avgust 2017 18:26)\nA one nalepnice sa evropskom unijom na stolicama i stolovima nisu politicka poruka xD\n(gringo-yt, 8. avgust 2017 12:53)\nPa ako je EU platila te stolove i stolice onda nisu\n(Mali fizicar, 08. avgust 2017 13:13)\nEto, upravo to je nažalost tipièno razmišljanje mnogih mladih i školovanih ljudi. Ako je platila… Platili su reklamu, to je èist marketing.\nEvo jedno poreðenje, mislim da je prikladno. Nedavno sam èitao da je koka kola kupila opremu za porodilište u nekom gradu u istoènoj Evropi. Da li to znaèi da je koka kola zdravo piæe?\n(nd, 8. avgust 2017 14:13)\nEvo da ja pokusam da ti objasnim. Zivim u Engleskoj i znas i sam sa su englezi izuzetno tradicionalan i patriotski narod koji mnogo voli svoju zemlju, ali nigde, bas NIGDE neces videti kvazi patriotske zvrljotine na javnim mestima a pogotovo na skolskim ustanovama. Biti kulturan i mudar je daleko bolji i jaci vid patriotizma od huliganisanja i zvrljanja na javnim povrsinama.\n(Damir, 08. avgust 2017 13:32)\nU pitanju nije žvrljotina veæ lepo iscrtan mural slièan onima koji krase mnoge zidove u evropskim "kulturnim" gradovima. Obišao sam mnoge i video sliène stvari. Opet ne proèitah ni jednu èinjenicu. I zašto je ova poruka politièka?\n(nd, 8. avgust 2017 14:06)\nSrpske patriote cak i u komentarima dokazuju da ne znaju gde vise biju. Patriotizam je za njih zvrljanje po zgradama, a ne cistoca, kultura, red, disciplina.. Kako neko rece dole, omasili ste onu tezu o Jevrejima dogodine u Jerusalimu, totalno. Gospodo, vi tzv.srpske patriote ste u najvecoj meri krivi za nase tragedije zadnjih 27 god.\n(Ivan NG, 8. avgust 2017 14:06)\nKo smatra da je Kosovo u Srbiji, nek' ide dole da ga brani, umesto što se sve takve vajne patriote doseljavaju u Novi Sad ko sirijski migranti oko štajge.\n(Nemanja, 8. avgust 2017 13:59)\n(nd, 8. avgust 2017 12:23) # Link komentara\n(Damir, 8. avgust 2017 13:32)\nKosovo se brani svuda,ali pre svega u Beogradu,Njujorku(UN),Parizu(Unesco),Briselu(EU)...\n(blato, 8. avgust 2017 12:48)\nNe, care, Kosovo se brani(lo) na Kosovu. Branilo se decom, branilo se prodajom imovine, branilo se odnosom prema prvim komšijama, itd. I kako se branilo, tako se i odbranilo. Kasno je za murale po novosadskim osnovnim školama.\nSrbi vole da ovu situaciju porede sa Jevrejima, njihovim èekanjem od 2000 godina da se vrate u Jerusalem, i sve je to lepo, ali postoje dva problema - prvo, Jevreji su osim što su ponavljali "dogodine u Jerusalemu" radili ozbiljne poslove, zaraðivali novac, postali strašno uticajni i znali su kako to da ostvare dogodine, dok mi samo prièamo. Drugo, naših 2000 godina tek poèinje.\n(Miloš, 8. avgust 2017 13:27)\nBravo. Od velikih reèi nema puno koristi\n(dr NS, 8. avgust 2017 13:23)\n(Miki, 8. avgust 2017 12:49)\nMnogima, mozda cak i vecini uopste ne smeta da se krade, vara, ubija. Pa je opet kaznjivo.\nA cinkarenje je pojam koji vazi kad jedan krimos otkuca drugog kako bi sebi olaksao (kaznu, posao, itd.) dakle kad od npr. 2 ista 1 izda drugog. Kad normalan, posten prijavi krimosa, tu nema nikakvog cinkarenja\n(Mali fizicar, 8. avgust 2017 13:16)\n(Mali fizicar, 8. avgust 2017 13:13)\nI ja bih prijavio. Muka mi je vise srbskih patrijota, hocu da nam se deca zanimaju za iste stvari koje su nas zanimale. Niti jednog osnovca ne treba da interesuje politika niti on to moze da razume, sve i da hoce. To je cista manipulacija. Ajde sad jos dok su vrticima da ih ucimo da vicu "Kosovo je Srbija" i tako cemo da ucinimo nesto dobro za ovu zemlju, kako da ne...\n(Igor, 8. avgust 2017 13:03)\nPoruka je sasvim u redu, i to treba svaki srpski roditelj da "ugravira" u svest svog deteta. Ali ružiti školu autolakom nije u redu.\n(drmatoriks, 8. avgust 2017 12:59)\nNeka taj mural nacrtaju negde u Prištini ili Peæi. Šta, malo je opasno?!\nDobro, onda neka ga nacrtaju na nekom vozu.\nA, da, to veæ ima. Sa istim efektom...\n(Lacerta, 8. avgust 2017 12:53)\nKoliko samo ima tih dušebrižnika koji cinkarenjem i tužakanjem zaista misle da su nešto doprineli napretku društva? Kao i u ovom sluèaju, mnogo je onih koji su invalidi u glavi. Požurila da prijavi sluèaj, da se proèuje za njenu odgovornost kao savesnog graðanina, kao da u školi nema nikog ko bi to isto mogao da primeti. A to što je njoj konkretno zasmetalo, mnogima, možda èak i veæini uopšte ne smeta. I šta æemo onda?\nNe brani se Kosovo u Novom Sadu, ne protestuje se protiv EU/UEFA/itd. u Beogradu, ne buni se zbog malih plata i niskog standarda kod kuce ili u kafani, itd, itd, itd.(Mali fizicar, 08. avgust 2017 12:31)\nKosovo se brani svuda,ali pre svega u Beogradu,Njujorku(UN),Parizu(Unesco),Briselu(EU)...Možete protestvovati bilo gde i protiv bilo koga nije bitno ni mesto ni vreme gde i kada možete izneti svoje mišljenje i (ne)slaganje.Druga stvar je što nas uèe da treba da æutimo i prihvatimo realnost,bez obzira da li se radilo o Kosovu ili robovskim uslovima radnika u Srbiji.Jer ima neko drugi,koji misli i radi za naše bolje sutra.\nOvo stvarno poèinje da biva vrlo lose. Mislim da bi bilo odgovorno od strane valsti, ako im je imalo stalo do zemlje i naroda, da bez odlaganja raspišu referendum sa jasnim piatnjem: "Da li ste zato da Srbija prizna Kosovo kao nezavisnu državu?" Može i da se doda "...ako bi to bio uslova za priejm Srbije u punopravno èlanstvo EU" . Èisto racinalnosti radi može o istom trošku i da se pita narod da li je zato da Srbija pristupi EU i isto tako NATO-u. Tri listiæa tri pitanja i da jednom sve to rašistimo i da imamo polaznu osnovu za dalje pa kako nam bude.\n(Graðanèiæ, 8. avgust 2017 12:41)\n"Neprikladna politièka poruka"\n(KAT, 8. avgust 2017 12:33)\nNe brani se Kosovo u Novom Sadu, ne protestuje se protiv EU/UEFA/itd. u Beogradu, ne buni se zbog malih plata i niskog standarda kod kuce ili u kafani, itd, itd, itd.\n(Mali fizicar, 8. avgust 2017 12:31)\nOno kad je preambula Ustava - vandalizam..\n(jaknds, 8. avgust 2017 12:28)\nNebitno sta pise, ako skola to nije dozvolila onda treba prekreciti.\nTu se svaka dalja diskusija zavrsava.\n(miki, 8. avgust 2017 12:26)\nСрпство је умрло у Србији.......\n(Italiano vero!, 8. avgust 2017 12:24)\nNeprikladno? Kako li æe ova zemlja opstati kad su patriotske poruke neprikladne? Šta bi na to rekli veliki srpski pesnici, pisci, nauènici i ostali intelektualci iz XlX, XX veka? Valjda se u školi uèi izmeðu ostalog i patriotizmu. Neka mi neko objasni, ali hoæu jake èinjenice zašto je pogrešno voleti i èuvati svoju zemlju. Nije li i to kultura? Zar samo zato što se plašimo jaèih? Zar smo takve kukavice postali? A kakav smo narod bili…\n(nd, 8. avgust 2017 12:23)\nSlazem se sa porukom murala ali nije mu mjesto na skoli.\n(banja luka, 8. avgust 2017 12:22)\nsta bi ova majka rekla da zivi u lipljanu?\n(kuba libre, 8. avgust 2017 12:22)\nMurali, papirni zidovi plaèa, grafiti... kada æe Srbija izgraditi jedan pristojan muzej za sve Srbe, Rome i jevreje(bilo je i njih, moj komsija sa Kosova je jevrej, proteran) koji su izgubili svoje zivote dole? Komunisti izgradili hiljade spomenika poginulim u Drugom svetskom ratu, da li ljudski zivoti iz jugoslovenskih ratova manje vrede?\n(Aleksandar, 8. avgust 2017 12:17)\n"...nije sadržaj koji deca treba da gledaju u školskom dvorištu."\nNe znam, pokušavam da shvatim postupak ove majke. Ne razumem kojim ona vrednostima uèi svoje dete. Kursu evra, liboru i euriboru? Šta se dešava u glavama mondijalista i EUmunista to samo oni znaju.\n(Iza brda, 8. avgust 2017 12:14)\ni treba,to su napisali "junaci" koji i ne znaju gde je Kosovo a da im sad daju pozive za mobilizaciju,ne bi vise mogli da ih nadju. Srbija je postala zemlja kukavica\n(pera, 8. avgust 2017 12:13)


YouTuber koji je nokautirao NBA zvijezdu protiv UFC borca? - Index.hr\nYouTuber koji je nokautirao NBA zvijezdu protiv UFC borca?\nJAKE PAUL, jedan od najslavnijih YouTubera na svijetu koji je na nedavnoj priredbi u drugoj boksačkoj borbi u životu nokautirao Natea Robinsona, sada proziva bivšeg UFC borca.\nRadi se o Benu Askrenu, čovjeku koji se u UFC karijeri borio u velter i srednjoj kategoriji. Askren je odgovorio na prozivke i rekao kako nema ništa protiv borbe, najviše zbog toga što bi lagano zaradio.\n"Mislim da nema svađe između nas dvojice, lik je par puta izgovorio moje ime. Većina ljudi se čudi zašto bih pao na taj nivo, ali slušajte, u srednjoj školi nam je jedna od najzabavnijih stvari bila doći kući, staviti rukavice i mlatiti se u kući. Radili smo to besplatno, za zabavu. Sada mi kažete da ćete mi platiti dosta novaca da prebijem YouTube zvijezdu? To mi zvuči kao zabavna stvar za raditi u petak navečer", rekao je Askren u intervjuu.\nAskren se umirovio nakon operacije kuka prošle godine, ali već je pričao kako je otvoren za povratak, no pod pravim novčanim uvjetima. U MMA karijeri je imao 19 pobjeda i dva poraza, a kao borac je bio poznatiji po borbi na parteru.\n#boks #Youtube #ufc #borilački sportovi #nate robinson #ben askren # jake paul\nNakon Hansija Flicka, iz Bayerna odlazi i legendarni golgeter


Ekskluzivno! Srpkinja ruši tabue u fudbalu: Moćan agent koji iz senke rešava milionske transfere - Telegraf.rs\n25/10/20 | 09:13 ≫ 10:15\nMarina Mutavdžić ima direktne kontakte sa najvećim klubovima u Španiji i Belgiji, upravo je ona i zaslužna za milionski transfer Umara Sadika iz Partizana u Almeriju, a radila je i transfere u vrednosti od 15 miliona evra\nIlustracija: Nikola Jovanović Foto: Privatna arhiva Marine Mutavdžić\nKada kažete da neko obavlja posao fudbalskog menadžera, misao najčešće navodi na sferu muškog delovanja, jer sam i sam sport odvajkada vezuje za jači pol, na felu koja objedinjuje i u isti koš stavlja bivše igrače, ljude željne brze i dobre zarade, sumnjive tipove “iz sive zone”, pa i one sa druge strane zakona, koji u svemu, pa i trgovini fudbalerima, vide priliku za lak dolazak do novca.\nNisu, naravno, svi isti, ima časnih, ima i onih koji bi najrođenijeg prevarili da dođu do “ćara”, a od pre nekoliko godina postoji i neko ko u tom, prilično prljavom, svetu razbija sve tabue. Pomalo “ispod radara” javnosti, evropskim fudbalom, odnosno menadžerskim poslom u zapadnoj Evropi “drma” jedna Srpkinja – Marina Mutavdžić, koja je za kratko vreme prevazišla mnoge barijere i dosegla zavidan nivo u pomenutom poslu.\nOvo je nesvakidašnja priča o bivšoj košarkašici, supruzi nedadašnjeg fudbalera Aleksandra Mutavdžića i majci dvoje dece, veoma obrazovanoj ženi koji govori pet svetskih jezika i koja se nije mirila sa lagodnim statusom “žene igrača”, već se upustila u menadžersku avanturu, nalik skoku u “bazen sa ajkulama”.\nUpornost, elokventnost, sposobnost pregovaranja i sticanja kontakata dovela ju je do zavidnog nivoa u najrazvijenijim zemljama Evrope, do FIFA PRO licence Španske kraljvske fudbalske federacije, odnosno Flamanske i Valonske licence u Belgiji, ali i do statusa jednog od najboljih menadžera.\nNo, da krenemo od početka, Marina ima reč...\n- Celog svog života sam u sportu. Rodom sam iz Prijepolja, gde sam počela da igram košarku i govorili su da imam veliki dar, trebalo je da pređem u Crvenu zvezdu, čak sam i odabrala školu u Beogradu. Međutim posle jednog turnira u Subotici zapazili su me ljudi iz košarkaškog kluba Gradac iz Čačka, koji je tada igrao prvu ligu. Bili su jako uporni, dolazili kod mojih roditelja kući i pristali smo na kraju.\n- Posle tri godine sam ipak došla u Beograd, potpisala za Voždovac i do 1999. godine i NATO bombardovanja sam branila njihove boje. Tada je suprug potpisao ugovor u Belgiji, pa smo se preselili i igrala sam takođe izvesno vreme, potom se bavila fitnesom, pa i lajfkoučinfgom, no, stiglo je prvo dete, nije to više bilo to, nije bilo vremena za sport, majčinstvo, brigu o kući...\nSve je počelo u Belgiji\nNameće se logićno pitanje kako se Marina obrela u fudbalu, s obzirom na činjenicu da se bavila košarkom.\n- Fudbal je sve vreme bio prisutan u mom životu. Prvo preko brata koji je bio fudbaler, potom i supruga, sa kojim sam zajedno 23 godine. Kada je Aleksandar potpisao za Žerminal Beršot bila sam isprva i supruga i majka, domaćica kao i sve žene igrača. Međutim, ta ljubav prema sportu me je stalno navodila da misao da ne želim doveka tako da funkcionišem.\nS obzirom na činjenicu da sam studirala farmaciju, da govorim pet jezika, odlučila sam da polako uđem u taj svet, iako je isprva bilo komentara: šta će ti to, šta ćeš ti, Majo, u fudbalu. I nije bilo lako, nisam odmah mogla da imam jake konekcije. Međutim, zahvaljujući suprugu i njegovoj karijeri, u Belgiji sam odmah stupila na najviši nivo posla, fudbala i samo me je to zanimalo. Ne kažem, bilo je barijera, teških stepenika, ali sam uspela.\nKada se otvorilo belgijsko tržište, usledila je selidba u Španiju, a to je iziskivalo još viši nivo i usavršavanje u poslu agenta.\nFoto: Privatna arhiva Tamare Mutavdžić\n- U Belgiji sam zbog muža imala lakši posao, jer smo tamo proveli dosta vremena i on je bio poznat kao fudbaler. Stekla sam kontakte, dve profesionalne licence, jer jednu priznaju Flamanci, drugu Valonci. Međutim, usledila selidba u Marbelju, a to je značilo da moram sve da gradim iznova. Korak po korak, postala sam agent Španske fudbalske federacije i minulih pet godina vodim poslove koji su najviše vezani za zapadnu Evropu. Jer, smatram da je ovde sve što bitno i važno u poslu menadžera, svi su jednaki, bez obzira na uticaj, pol. Ne znam kako bi sve to funkcionisalo na istoku ili, pak, Srbiji, nisam već 20 godina u zemlji.\nMenjaju "ploču" čim progovorim\nKako ljudi reaguju kada vide ženu menadžera, s obzirom na činjenicu da se fudbal smatra muškim sportom?\n- Verovatno prvo pomisle i kažu sebi u bradu: “ma, gde će žensko u fudbal?!” Međutim, kada me upoznaju, “ploča” se začas promeni. Kada vide da imam direktne kontakte sa najvećim španskim klubovima, sa njihovim čelnicima, da me ti ljudi cene, uvažavaju, pozivaju da radim sa njima i za njihove klubove – sve se menja u trenutku. Znate kako, obožavam i vrlo dobro razumem fudbal, takoreći živim za njega svaki dan, a sam posao agenta nije da ide na test o znanju o fudbalu.\nMarina Mutavdžić ispred akademije Anderlehta; Foto: Privatna arhiva Marine Mutavdžić\n- To je mnogo više i mnogo kompleksnije. Kada pregovaram, dajem ruku za igrača ili klub koji zastupam. Odlično poznajem svetsko tržište, u svakom momentu, kada počne prelazni rok znam reference svakog igrača, klubove kojima je šta potrebno, bilo da ih zastupam ili sam angažovana kao posrednik. Mnogo puta se desilo da me klub angažuje za nekog fudbalera, jer sam već dokazana. Nisam deo nekih agencija, niti zastupam tuđe interese, sama sam svoj gazda i gledam da maksimalno obavim posao gde budem angažovana, bez laži i praznih priča.\nPrvi transfer koji je Marina realizovala iz Srbije bio je 2017. godine, kada je posredovala u preslaku golmana Crvene zvezde Filipa Manojlovića u Hetafe.\nFilip Manojlović na golu Zvezde; Foto: MN Press\n- Bio je to transfer vredan 1.200.000 evra i realizovan je u saradnji sa menadžerom Radetom Ćaldovićem, koji je zvanično zastupao igrača i, naravno, ljudima iz Zvezde. Moram da napomenem da sam u svom poslu konkretna, ne obećavam unapred kule i gradove, ne pričam prazne priče. Ukoliko postoji interes nekog kluba za igrača i budem angažovana, okrenem telefonom, vidim da li postoji interes sa druge strane i ako postoji jasno kažem: doneću ponudu tada i tada. Od pričanja bajki nema ništa, a i smatram da je to tragično za reputaciju jednog agenta.\nNajteži transfer do sada je bio milionski i bilo je, kaže Marina, mnogo muka da se realizuje, ali je posao uspešno završen.\n- Ne mogu da vam otkrijem konkretna imena, jer sam bila angažovana od strane kluba kao pregovarač. Reći ću samo da se radi o transferu u Rusiju, koji je iznosio 15.000.000 evra. Zvali su me da pokušam da rešim određenu situaciju, koja nije bila jednostavna i trebalo je vremena, ali je uspešno okončano. Ne volim inače da se busam imenima, jer to u najavi može da zakomplikuje i posao, ali i vašu poziciju. Gledam da ispoštujem diskretnost koju klubovi zahtevaju, jer reči ne znače puno, samo dela, ono konkretno što uradite. Na osnovu toga gradite i odnose, ali i pozicionirate sebe u svetu koji nije jednostavan. Pogotovo ne za ženu.\nMalo je žena u ovom poslu\nMarina Mutavdžić na stadionu Antverpena; Foto: Privatna arhiva Marine Mutavdžić\nPostoji li u svetu menadžera još neka dama nalik vama, da je dosegla taj nivo poslovanja u fudbalu?\n- Poznata vam je verovatno Marija Prodan iz Rumunije, ali ne mogu precizno da odredim do kog nivoa je dosegla. Poznajemo se, čak smo i razgovarale pre tri godine zbog fudbalera koga je zastupala, a tada je branio boje Partizana. Radi se o Gabrijelu Enakeu. Angažovao me je fudbalski klub Kordoba, imali su nekakav interes za njega i stupile smo u kontakt, ali posao nije okončan. Čula sam takođe da postoji uspešna žena agent u Americi, kao i jedna Nemica, ali se ne poznajemo. Postoje u Španiji žene agenti, ali su više vezane za kancelarijski posao, papirologiju, što je opet drugačiji vid posla.\nUpoznala je Mariju Prodan, agenta Gabrijela Enakea, bivšeg igrača Partizana; Foto: Marko Jovanović, Instagram/anamariaprodanreghecampf\nDa li ste imali neprijatnih situacija u svetu fudbala i muškaraca, možda nepristojnih ponuda?\n- Najiskrenije, nije mi se nikada ništa slično dogodilo i bolje da se ne dogodi. Sve to mnogo zavisi i od stava, načina na koji predstavite sebe, pa i oblačenja. U mom slučaju, recimo, kažu često da sam previše “hladna”, kao da sam Nemica, a ne Srpkinja i to je takođe vezano samo za posao i određenu situaciju. Ima perioda kada su pregovori tako teški da se ne nasmejete po tri dana.\n- Sedite sa gomilom ljudi za stolom, tapkate u mestu za neki transfer, a angažovani ste da to rešite. Dakle, morate da pokažete ozbiljnost, stav, znanje i umeće. Kao majka i srećno udata žena, nijednim gestom ne dovodim u zabludu da bilo ko može da mi se obrati za bilo šta osim transfera koji mora da se realizuje.\nKoga smatrate superagentom čiji nivo biste voleli da dosegnete?\nŽorž Mendeš, agent Kristijana Ronalda i najmoćniji fudbalski menadžer sveta; Printskrin: Youtube/Globe Soccer Awards\n- Smtram onoga koga tako i nazivaju - “superagent” Žorž Mendež. Ima još nekoliko menadžera koji su na tom ili sličnom nivou, ali, eto, da njega izdvojim ako baš moram. Moćan je u tom našem svetu, ime mu je moćno, agencija velika i organizovana, a klijenti iz samog fudbalskog krema. Nažalost, danas je mnogo “instant menadžera”, ljudi koji rade samo kada počne prelazni rok i sve onda ide nakaradno i na brzinu. Daj ovde, daj onde da se zatvara, bez plana, ideje, pa i časti. Nisam iz te fele, radim tokom cele godine, sve vreme pratim tržište, dešavanja, održavam kontakte sa klubovima, igračima i veoma sam sigurna u sebe. Takav pristup mi omogućava da vladam materijom i situacijom, odnosno poslom kojim se bavim.\n- Volim da pregovaram, da komuniciram sa ljudima, da budem u toku u pola dana u pola noći. Uvek sam dostupna u svom poslu, jer samo tako možete da održavate nivo, ali i napredujete iz dana u dan. Takođe, vodim računa da obema strana bude dobro – igraču i klubu. Nije poenta da sklopite posao, a da posle toga igrač tavori i bude nesrećan u nekoj sredini, kao što nije poenta da nekom klubu preporučite nekoga ko ne odgovara zahtevima i na taj način “zatvorite vrata”.\nŠpanija na dlanu, svet u fokusu\nMarina ima direktan kontakt sa operativcima Barselone zaduženim za najvažnija sportska pitanja; Foto: Privatna arhiva Marine Mutavdžić\nMarina je “pokrila” gotovo celu Španiju sa poslovanjem, Belgiju i Francusku takođe. Naravno, kako je veoma ambicionzna, smatra da može mnogo bolje.\n- Imam sjajnu saradnju i direktne kontakte sa Almerijom, Hetafeom, Fuenlabradom, Seltom, Rajo Valjekanom, Barselonom, Real Madridom. Imala sam odlične konekcije sa Erikom Abidalom, a sada je to slučaj i sa Ramonom Planesom u Barsi, poznajem dobro i Florentina Peresa, prvog čoveka Reala. Ne mogu da kažem da samo prijatelji, ali saradnja postoji. Sledeći nivo je da u pomenutim velikanima imam igrače koje lično zastupam...\n- Pokrila sam kontaktima 80 odsto Španije, Primere i Sekunde, ostao mi je još sever gde su Atletik Bilbao i još neki klubovi i to ću se potruditi da sredim u bliskoj budućnosti. Takođe, u Belgiji poslujem sa Klub Brižom, Genkom, Gentom, Beršotom, Serkl Brižom, Standarom, Antverpenom u Francuskoj sa nekolicinom klubova.\n- Često radim kao posrednik ispred kluba koji me angažuje, jer nisam od onih koji mašu mandatima, gledam da osetim teren, da li postoji stvarni interes za igrača ili je nešto drugo posredi. Hvala Bogu, klubovi zovu stalno i gledam da sa svim imam maksimalno korektan i dobar odnos. Eto, nedavno sam realizovala transfer Abubakara Kantea iz Serkl Briža u Fuenlabradu.\nPosao menadžera se smatra jednim od “najprljavijih” zbog novca, interesa. Kako se jedna žena snalazi u tome?\nMarina Maja Mutavdžić sa predsednikom Hetafea Anhelom Toresom; Foto: Privatna arhiva Marine Mutavdžić\n- Moja prednost je dobra direktna konekcija sa klubovima, jer u tom slučaju postoje papiri da vas zaštite. Inače, posao sam po sebi jeste prljav, jer kada negde procuri ime igrača koga klub želi, onda se digne deset ljudi da ga dovede i na brzinu uzme novac.\n- Kreću razni interesi, otimanje, uskakanje sa svim strana. Tada je važno imati kontakt i kontrolu u klubu, sa onim koji odlučuje, kupuje ili prodaje, ali i sa samim igračem, proceniti koliko je lojalan agentu. Svi bi do novca brzo i lako, a ja smatram da novac treba da zaradi onaj ko ga zaista zaslužuje.\nPonuda za Sadika, Stevanović je poseban\nAlmerija je klub u kojem je ugovorila transfer Umara Sadika iz Partizana; Foto: Privatna arhiva Marine Mutavdžić\nSvetsko, pogotovo tržište u zapadnoj Evropi je jasno definisano i uređeno. Šta Marina misli o srpskom fudbalu i poslovanju ovde?\n- Tržište u našoj zemlji je interesantno, ali samo za prodaju, nema uslova za nešto više. Bar ne u ovom trenutku. Imamo veliki potencijal, mnogo talenata i naši igrači imaju dobar rejting na zapadu. Ipak, kada nekome ponudite da dođe u Srbiju i da igra, to ide dosta teže, ali dobro, možda se promeni. Trudim se da promovišem i srpske igrače i klubove, gde stasavaju. da skrenem pažnju, da se igrači prate i gledaju. Imam i dobru saradnju sa srpskim klubovima, što mi je takođe veoma drago.\nPoslednje poslovanje Marine Mutavdžić u Srbiji donelo je Partizanu milionski tzransfer napadača Umara Sadika u Almeriju.\nUmar Sadik u dresu Almerije; Foto: Privatna arhiva\n- Aktivirala sam angažovanje Umara Sadika još u maju mesecu. Preporučila sam ga Almeriji i bio je plan da se angažuje u slučaju plasmana u Primeru, a trebalo je da se plati 12.000.000 evra, plus tri kroz bonuse. Ipak, klub nije uspeo da uđe u najjače takmičenje, pa je sve to stopirano, međutim, na kraju prelaznog roka smo ponovo ušli u priču, u kojoj je, naravno, učestvovao i agent igrača Ivica Pavlović. To je jedan od primera dobrog poslovanja i saradnje sa agentima i klubom.\nKada upitate Marinu ko je igrač sa najvećim potencijalom u Srbiji, nema puno zadrške u odgovoru.\n- To je Filip Stevanović iz Partizana. Veliki potencijal, fudbalski kapacitet, iako je jasno da još mora radi i ima veliki prostor za napredak. Možda liga u Srbiji ne omogućava tako nešto, ali bez obzira određeni igrači, poput njega, definitivno se izdvajaju. Ima još nekolicina mladih igrača, kao što je, recimo, Gavrić iz Crvene zvezde, ali lično smatram da je Stevanović neko ko se izdvaja i ima predispozicije za uspeh.\nSuprug kao oslonac, briga o deci\nMarina Mutavdžić sa suprugom Aleksandrom; Foto: Privatna arhiva Marine Mutavdžić\nDok pregovara i sklapa milionske poslove u fudbalu, Marina je jednako posvećena i svojoj deci, sinu Marku (17) i kćerki Ani (11), koji treniraju košarku u Estudijantesu.\nZanimalo nas je hoće li ih možda majka zastupati ako dosegnu najviši nivo u svom sportu?\n- Dobro pitanje! Imali smo situaciju da je pre izvesnog vremena došao menadžer da pregovara, odnosno da zastupa Marka. Počela je priča, ali kada je doznao da sam fudbalski agent i kako radim, odjednom je zastao. Tačno se videla promena nastupa, valjda je pomislio u sebi da je bolje da ne priča bajke, jer sve te trikove dobro znam. Vidite, biću uz svoju decu u određenom periodu, ako to bude neophodno, ali ako procenim da je bolje da je bolje za njih da neko uskostručan vodi računa o karijerama, onda ću rado da ih usmerim ka njemu. Naravno, preduslov je da dosegnu određeni nivo u sportu, još uvek je rano za razmišljanja na tu temu.\nFoto: Privatna arhiva Marine Mutavdžić\nIako je bilo logično, s obzirom da mu je fudbal bio životni poziv (počeo karijeru u Zvezdi, igrao posle za Rad, Žerminal Beršot, Standard Lijež, CSKA Sofiju, Serkl Briž, Gent, Panseraikos i Geroskipu), da suprug Aleksandar posle karijere nastavi kao menadžer, to se nije dogodilo, jer mu naprosto “ne leži” taj posao. Opredelio se za trenerski poziv, ali velika je podrška i pomoć Marini u njenoj sferi delovanja.\nAleksandar Mutavdžić (desno) u duelu sa Zoranom NJegušem na meču Crvena zvezda - Rad; Foto: MN Press\n- Aleksandar je po okončanju karijere razmišljao o budućem poslu i dvoumio se između posla agenta i trenera. Ipak, prevagnula je ljubav prema trenerskom pozivu, a i karakter mu je takav da mu menadžerski posao nikako nije odgovarao, nije mu se dopadao. Ima veliki dar za rad sa mladim igračima, pa se usavršavao u akademiji Arsenala, kao u jednoj američkoj akademiji, gde je kao glavni trener edukovao momke između 16 i 21 godine. Upravo iz te grupe je SAD dobila dva reprezentativca, koji danas igraju profesionalno u MLS. Radio je takođe u Grčkoj, kao asistent jednom belgijskom stručnjaku i karijera mu ide baš tokom koji želi.\n- Na listi je za PRO trenersku licencu i dok se to ne dogodi, maksimalno je uz mene i moj posao. Skautira i analizira igrače, mnogo mi pomaže i delujemo kao fenomenalan tandem, jer su njegove procene izuzetne. Rekoh već, razumem i volim fudbal, ali Aleksandar, kao bivši profesionalac i neko ko je prošao sve i kome je to bio životni poziv, prosto razume bolje, što je logično i prirodno. Kao i u privatnom životu i na poslovnom planu se izuzetno slažemo, funkcionišemo besprekorno i on je moj i životni i poslovni oslonac – zaključuje Marina Mutavdžić, žena koja je razbila predrasude da su fudbal i menadžerski posao “muška stvar” gde ženama nije mesto.\nVideo: Potezi sadika na derbiju koji su mu digli cenu i omogućili milionski transfer\nKako doći do Maje, kontakt neki. Hvala\n25. oktobar 2020 | 18:33\n25. oktobar 2020 | 13:29\nSofija ima jače kontakte od Pinija Zahavija, pa se o njoj ne piše. To su bili više nego bliski kontakti sa brojnim fudbalerima, a sad je menadžer igraču Reala. Pozdrav za Sofiju


Rušenje pozorišta kao nagoveštaj nadolazeće diktature - Kosovo 2.0\nRušenje pozorišta kao nagoveštaj nadolazeće diktature\nPiše Jeton Neziraj - 22.05.2020\nDržava zarobljena kapricom nadmenog vođe.\nTokom događaja bez presedana, Vlada Albanije, u saradnji sa Opštinom Tirana, ranog jutra 17. maja, sravnila je sa zemljom istorijski značajno Narodno pozorište u Tirani. Ovo je epilog izuzetnog, gotovo trogodišnjeg napora grupe umetnika, aktivista i građana s ciljem da zaštite teatar.\nOvaj potez sam nazvao “epilogom” iz čisto tehničkih razloga jer, u stvari, smatram da je ovo tek početak duže i još nemilosrdnije borbe iz koje pozorište, ipak, neće izaći kao gubitnik.\nSukobom oko Teatra zakucan je klin između neorganizovane zajednice poštovalaca pozorišta u Albaniji, raštrkane kulturne elite i politički podeljenih i razjedinjenih građana. Kao možda najsiromašnija pozorišna scena u Evropi, neorganizovana zajednica ljubitelja pozorišta razbijena je u paramparčad, izmučena i izrabljivana iz sebičnih političkih razloga, ali se o nju, već decenijama, najviše ogrešila država koja ju je zanemarila — ovako izgleda sveukupna slika aktuelne situacije u kojoj se nalazi pozorište u Albaniji.\nKao da to nije dovoljno, podbodena političkim rezonom, pozorišna scena je ponovo postala arena za sukobe. Ovaj put sa velikom razlikom; grupa umetnika, aktivista i građana pokazala je zube političarima, što je daleko od beznačajnog. U stvari, to je krupan korak napred za savremenu Albaniju, državu koju je zarobio nadobudni vođa zbog svog kaprica!\nKada je Vlada Albanije obznanila planove za rušenje Narodnog pozorišta, grupa aktivista i umetnika okupirala je zgradu i od toga trenutka ostala tamo, svakodnevno je štiteći. Vladina taktika zaobilaženja ubrzo je procurela u javnost: Rušenjem bi se utabala staza za novu i — kako su je njeni inicijatori nazvali — savremenu zgradu pozorišta, dok bi privatni ulagač, koji bi je gradio, dobio imovinu okolo pozorišta kao nadoknadu, a da bi tu izgradio neboder, onakav kakvi sada čine novi imidž Tirane.\nPrema tome, ideji za zaštitu starog teatra od rušenja pridružili su se i oni koji se zalažu za zaštitu javnog prostora okolo samog pozorišta (bez obzira na to koliko je ova druga grupa privukla pažnju javnosti). To je živa slika aktuelne dramatične situacije.\nKako je teatar srušen, vlada je ugasila i taj otvoreni mikrofon koji je bio jedan od retkih preostalih na raspolaganju kritički nastrojenim pojedincima u Albaniji.\nPre nego što se vratim na srž problema, prvo bih hteo da kažem da su povod, rasprava i celokupan dijalog (koji je povremeno bio razuman, a povremeno bi se strmoglavio u uvrede i pretnje) na temu rušenja pozorišta mogli lako da promene putanju kretanja i postanu konstruktivniji, od čega bi korist imali svi učesnici, posebno tamošnja krhka demokratija. Da je vlada dozvolila narodu da zaštiti pozorište, imala bi manje protivnika nego što ih ima danas, nakon rušenja. Njihovi neprijatelji su se uvišestručili.\nKao drugo, u većem delu prethodne dve godine, u dvorištu zgrade stalno je bio na raspolaganju otvoreni mikrofon preko kog su pozorišni umetnici, pisci, intelektualci i građani mogli da govore, diskutuju i rešetaju probleme i teme koje nisu samo u interesu pozorišta, već i društva, političke scene i prošlosti i budućnosti Albanije.\nKako je teatar srušen, vlada je ugasila i taj otvoreni mikrofon koji je bio jedan od retkih preostalih na raspolaganju kritički nastrojenim pojedincima u Albaniji. Uz gašenje mikrofona, ugašena je i mogućnost da država bude otvorena prema drugačije mislećim ljudima. Nadmenost premijera Edija Rame poprima epske razmere. O tome se znalo i ranije, ali je sada ta činjenica ogoljena.\nObrisi buduće predstave\nAko neko uskoro bude hteo da napiše scenario za predstavu, ovo su obrisi scena koji bi mogli biti od koristi.\nScena #1. Posle ponoći. Premijeru se pridružuju šef policije, gradonačelnik Tirane i još neki (jedan od njih bi mogao da bude novinar u jednoj od brojnih televizijskih stanica koje funkcionišu zahvaljujući državnim dotacijama). Doneta je odluka, iako se pomalo nećkaju. “Ne još”, kaže premijer, “još nismo duboko zašli u noć.” Kada sat otkuca četiri ujutru, premijer je pogledao svoje društvo, signalizirajući da je vreme za akciju.\nGradonačelnik Tirane, umoran i prožet spekulacijama, namerava da otvori usta, ali premijer zna da će ovaj ponovo da izruči sijaset sumnji. “Tiho”, obraća mu se. “Gotovo je. Odlučili smo: Dogodiće se večeras. Ovo je najpoželjnija noć za rušenje tog pozorišta. Čak je i kovid 19 na našoj strani. Miran vikend, gluva noć, epidemija u jeku. Predivno je.” U tom trenutku se izdaje naređenje.\nScena #2. Kada bismo mogli ovoj sceni da nadenemo ime, onda bi se zvala “Kriminalni bager”. Nazire se kako maskirani policajci izlaze iz vladinih zgrada oko pozorišta, gde su bili stacionirani, te se zapućuju prema umetnicima i aktivistima koji su je štitili i posle radnog vremena. Nasilno ih zadržavaju i uklanjaju iz prostorija dok ovi plaču i viču. Bager, koga kao da je iznedrila noć, pruža svoju metalnu ruku i udara prednji deo zgrade sve dok se ne uruši. Arhiva, kostimi, scena, sećanja i više od 50 godina pozorišnih nastupa sahranjeni su pod demoliranim zidovima…\nScena #3. Ne znamo šta bi moglo dalje da se desi, ali bi ovo mogla da bude priča u futurističkom scenariju. Tamo gde se nekad nalazilo Narodno pozorište, sada stoji zgrada koja liči na robnu kuću (ali u sebi sadrži i pozorišnu salu). Iza nje se nadvija sedam nebodera, od kojih najviši ima 23 sprata.\nPrva scena služi samo za dramaturške svrhe, da bi uvela napetost i privukla pažnju publike. Druga scena se zasniva na stvarnim događajima i dobro je dokumentovana. Treća scena, ma koliko spekulativna, bazira se na vladinim urbanističkim planovima za to područje.\nRazočaranje kao prirodno stanje\nPostrani fikcija i fantazija, vratimo se u stvarnost. Ono što smo videli u Tirani u nedelju ujutru, 17. maja, bilo je zaista šokantno. Okolnosti rušenja, bez društvenog konsenzusa, konstruktivne debate, uz ucene i pretnje koje se upućuju umetnicima i njihovom cilju, bez truda da se pronađu druge alternative, uz policijsko nasilje nad onima koji su se opirali — sve su to simptomi autokratije i nagoveštaja nadolazeće diktature.\nIpak, ovaj slučaj nije bez presedana na Balkanu.\nZarad poređenja, prisetimo se zanimljive epizode sličnog rušenja kulturnog nasleđa na našem području. Negde posle ponoći 24. aprila 2016, grupa od oko 30 maskiranih huligana u vozilima bez registarskih tablica otišla je u Beograd i u mafijaškom stilu srušila stare zgrade u Savamali, kvartu od kulturnog značaja za Beograd. On je sravnjen sa zemljom da bi se oslobodio prostor za luksuzni stambeni blok. Kao što se očekivalo, ovu mafijašku akciju ohrabrio je Aleksandar Vučić — tadašnji premijer, a sadašnji predsednik Srbije.\nKada je Rama preuzeo da vodi državu, mnogi umetnici su imali velika očekivanja.\nTalibanske po svojoj prirodi, ove dve akcije imaju nekoliko zajedničkih niti. Obe su naredili i njima upravljali moćni političari, dok su izvršene noću i za račun oligarha. Ipak, postoji jedna mala razlika: Vučić nije sam sproveo rušenje, već je iskoristio grupu nasilnika koji, naravno, nisu procesuirani ni uhapšeni.\nDvojica moćnika iz Beograda i Tirane imaju i druge sličnosti kada je reč o zločinačkoj “ideologiji”: Autoritarno upravljanje državom, nadmenost u odlučivanju, izostanak transparentnosti, kupovina medija, zloupotreba vlasti i upotreba sile nad neposlušnima i kritičarima, i tako dalje. Dakle, oni koriste klasične metode autokrata koji državu smatraju svojom imovinom.\nRama, koji je sam po sebi umetnik, paradoksalno je upotrebio svoju sklonost prema umetnosti u svoju korist mnogo više po stupanju na vlast, a umesto da to uradi za dobrobit umetničke zajednice i javnosti. Kada je preuzeo da vodi državu, mnogi umetnici su imali velika očekivanja. Ipak, Albanija je mesto u kom je razočaranje samo prirodno stanje.\nOpoziciona, prinudna alternativa\nZa neupućene čitaoce, recimo samo da su pre tri godine osoblje i veći deo glumaca Narodnog pozorišta premešteni u ArtTurbinu, gde su nastavili rad. Reč je o kulturnom prostoru koji je posebno kreiran kao privremeni dom za umetnike dok se ne izgradi novo pozorište na ruševinama starog teatra koji čeka demoliranje — što se naposletku i desilo. ArtTurbina predstavlja odlično mesto sa dve vrlo fine sale, ali njena lokacija nije baš sjajna.\nUmetnici su podeljeni na dve grupe. Prva je bezuslovno podržala izgradnju novog na temeljima starog pozorišta. Oni su, možda s pravom, bili užasnuti uslovima u kojima su godinama stvarali pozorišni sadržaj, sanjavši o dostojanstvenijoj sali u kojoj bi normalno mogli da rade. Vlada im je ponudila upravo to, u samom središtu Tirane. To im je bilo dovoljno — drugi argumenti su bili nebitni i beznačajni.\nStaro pozorište — koje su napustili do izgradnje novog — nazvali su beskorisnom barakom neuslovnom za obavljanje dostojanstvenog rada. To je bilo tačno u određenoj meri, ali ću o tome malo kasnije. S obzirom na to da smo došli na ovu temu, zarad potpune korektnosti, moram da kažem da sam isprva pripadao prvoj grupi koja je slepo poverovala priči o “teatru iz snova”, o pozorištu koje je toplo i zimi. Čak sam tamo i pred medijima govorio, koristeći upravo ove argumente. Međutim, ubrzo sam zbog toga zažalio.\nDrugi tabor, okupljen oko Saveza za zaštitu pozorišta — neformalne grupe umetnika i aktivista koja je čuvala stari teatar — takođe je hteo novo pozorište, ali ne u zamenu za staro. Oni su hteli da sačuvaju staro i dobiju novo pozorište na drugoj lokaciji. Protivili su se i vladinom zauzimanju prostora oko teatra radi izgradnje nebodera.\nKada je Savez za zaštitu pozorišta okupirao zgradu nakon objavljivanja vladinih planova za novi teatar, uloženi su napori da se cela tema ispolitizuje. Kvalifikacija “politizovanje” namerno je korišćena da bi se obezvredio rad aktivista i umetnika te da bi se situacija svela na nivo dnevne politike, na “borbu između vlade i opozicije”, a često se govorilo o tome da je reč o “trampolinu preko kog opozicija treba da privuče pažnju”.\nUspeli su pokušaji da se plemeniti poduhvat demonizuje. Mnogi umetnici, aktivisti i građani radije su ostajali ravnodušni — posmatrali su sve preko televizijskih ekrana, verujući da je reč o “još jednom sukobu opozicije i vlasti”.\nProtivnici iz sveta kulture bili su nemoćni, što i dalje jesu — a bespomoćnija od njih je jedino politička opozicija.\nU normalnim okolnostima, Savez za zaštitu pozorišta bio bi mnogo veći i moćniji, ali u državi kakva je savremena Albanija, nešto tako ne deluje kao lak poduhvat. Govorimo o zemlji, verovatno jedinoj u Evropi, u kojoj ne postoji nezavisna pozorišna scena. Teatarski život tamo u potpunosti zavisi od finansijske podrške države — a mislim da je to objašnjenje mnogočega.\nU aktuelnim okolnostima, većina umetnika je zaposlena u nekolicini funkcionalnih javnih pozorišta ili u drugim državnim agencijama, ili pak rade na raznim televizijskim programima koje, u većini slučajeva, kreiraju televizijske stanice pod kontrolom i uz finansijska davanja države. Dakle, kao što možete da pretpostavite, na snazi je začarani krug koji je teško prekinuti.\nTakav je slučaj i sa drugim strukturama u oblasti kulture, ali i onda kada su u pitanju grupe intelektualaca i aktivista. Protivnici iz sveta kulture bili su nemoćni, što i dalje jesu — a bespomoćnija od njih je jedino politička opozicija. Da bismo stvorili potpunu sliku, treba da znamo da je ona uložila napore da u svoju političku agendu uvrsti i zaštitu Narodnog pozorišta.\nSavez za zaštitu pozorišta, nemoćan i suočen sa svadljivom vlašću, ali spreman da joj se suprotstavi, nije imao drugu opciju. Prema tome, njima je saradnja sa opozicijom postala alternativa — možda ne najbolja, ali jedina u ovakvim uslovima. To je i usamljena nada za dugotrajni otpor.\nTridesetogodišnja pozorišna beda\nSada srušeno Narodno pozorište, tada je imalo primitivnu infrastrukturu i fizički bilo oštećeno. Teško je reći da li su u njega uložena bilo kakva značajnija sredstva u proteklih 30-40 godina. Generalno gledano, čitava pozorišna infrastruktura u Albaniji ruinirana je i zanemarena.\nJedino je uloženo u Pozorište Korča (Korça) i u određenoj meri u Teatar Škodra (Shkodra, alb. za Skadar). Pozorište u Elbasanu sasvim je renovirano nakon požara koji je pretrpelo. Međutim, njegova bina nikada nije opremljena osvetljenjem i scenskim zvukom. Ovo je sindrom brojnih tamošnjih projekata — započinju se, ali se nikada ne završe…\nArtTurbina je jedna od najkredibilnijih investicija u pozorište u Tirani, a iza koje slede Narodni eksperimentalni teatar “Kujtim Spahivoglji” (Kujtim Spahivogli) i pozorište “Metropol”, koje finansiraju opštinski organi. Neka od ovih ulaganja sprovedena su u delo pre zbog dobre volje bivše ministarke kulture Mirele Kumbaro, nego na osnovu bilo kakve razvojne strategije. Iako mnogi umetnici možda nisu saglasni sa ovom izjavom, rekao bih da je ministarka Kumbaro uradila dosta toga, posebno kada je reč o očuvanju kulturne baštine.\nMeđutim, u toku svih ovih 30 godina od pada komunizma, u albanski teatar uloženo je tek toliko. Pored toga, čini se da je Narodno pozorište namerno gurnuto ustranu, a da bi se javnost, umetnici i mediji uverili u to da je reč o ruiniranom teatru koji nije vredan ulaganja, o pozorištu koje mora da se sruši. Dakle, duže od 30 godina su se trudili da javnost ubede u to da ovo pozorište treba srušiti.\nVlada je regrutovala podržavaoce i nije delovala samostalno, već zajednički.\nBedni uslovi za rad u pozorištu svakako su izmorili umetnike. Ipak, mislim da bes umetnika zbog jadne situacije nije trebalo da se sruči na teatar, već je, upravo suprotno, nezadovoljstvo trebalo usmeriti na političare (sa levog i desnog političkog spektra; kada je reč o kulturi, među njima nema suštinske razlike).\nHana Arend (Hannah Arendt), u svojoj knjizi “O nasilju” (On Violence), s pravom piše: “Moć odgovara sposobnosti ljudi da zajednički deluju, a ne samo da deluju.” Čak i u ovom slučaju, vlada je regrutovala podržavaoce i nije delovala samostalno, već zajednički — nažalost, u sprezi sa umetnicima. Mislim da je tu caka koju mnogi umetnici nisu pravovremeno dokučili, a neki nisu ni sada.\nZašto bismo verovali ovoj vladi koja obećava da će izgraditi “savremeni teatar”, neku vrstu “pozorišnog raja”, dok je, u stvarnosti, doprinela stvaranju pozorišnog pakla!? Da ponovim: Ovaj pakao nije stvorila samo aktuelna vlada, već i opozicija koja je ranije bila na vlasti, pa se bojim da će i buduće vlade nastaviti u istom maniru, kojeg god da su opredeljenja.\nZašto rušenje nije smelo da se desi\nNarodno pozorište je dizajnirao italijanski arhitekta u okviru većeg kompleksa nastalog 1941, u vreme kada je Albanija bila pod okupacijom fašističke Italije. Izvorno je smišljeno kao kulturni pozorišno-bioskopski kompleks sa nazivom “Savoja”. Godine 1943. ime mu je promenjeno u “Kosova” (alb. za Kosovo).\nNakon oslobođenja Albanije 1945, smatra se da su upravo tamo održana prva suđenja protivnicima komunističkog režima. Te iste godine, ‘Klub lige pisaca i umetnika Albanije’ tamo je premestio svoje sedište. Tada je nosilo naziv “Narodno pozorište”, a nakon pada komunizma preimenovano je u “Nacionalno pozorište”.\nČinjenica da su ga izgradili fašisti sada je upotrebljena kao argument u korist rušenja. To jest, tvrdi se “da je reč o bezvrednom projektu fašističke Italije”. Štaviše, činjenica da su tamo držana komunistička suđenja bila je nekima dodatni argument za ovakvu logiku: “Uklonimo sa lica zemlje ono što nas na zlo podseća.”\nIdeja o novom pozorištu rođena je početkom dvehiljaditih — da se izgradi na drugome mestu ili na lokaciji starog koje je trebalo da se sruši. Edi Rama, tadašnji ministar kulture, bio je jedan od onih koji su zahtevali rušenje. Ovu ideju je oživeo 20 godina kasnije. Iako ćemo mi ostali platiti cenu njegove tvrdoglavosti.\nTo zapušteno pozorište najviše je podsećalo na državu koja je podjednako zapuštena.\nRenoviranje, prema njegovim i rečima drugih, nije bilo opcija, jer je skupo koštalo i, kao što su rekli, nije vredelo. To nas podseća na arapsku anegdotu koju je objavio filozof Ernest Gelner (Gellner): Čovek se toliko molio Bogu da ispravi nesreće koje su ga zadesile da je njegov komšija posprdno komentarisao da bi Bogu bilo mnogo lakše da stvori novog čoveka umesto da popravlja onog koji je izgubljen slučaj.\nPozorište, svakako, nije trebalo da bude srušeno. Ovo je izrečeno više stotina puta dok je trajala dugotrajna debata. To više nije bilo “Narodno pozorište”, već važan objekat albanske kulturne baštine. Tamo je smešteno oko 80 godina istorije — povesti pozorišta, ali i albanske istorije pretvorene u kolektivna i individualna sećanja, kao i razne značajne događaje.\nTo zapušteno pozorište najviše je podsećalo na državu koja je podjednako zapuštena. Zato njegovo rušenje predstavlja čin samouništenja. To je isto kao da neko ko nije zadovoljan svojim licem počne da ga grebe i komada, sve to u nadi da će tako razotkriti drugo, lepše lice…\nSan svih Pepeljuga\nNajznačajnije pozorišno rušenje u Albaniji nije isto što i rušenje Narodnog pozorišta koje se odigralo 17. maja 2020. Najznačajniji primer survavanja albanskog pozorišta u proteklih 30 godina odnosi se na estetsku i moralnu degradaciju ideje o radu pozorišta, nadmenost i prezir države naprema pozorištu, te na nemoć i nesposobnost umetničke zajednice da se organizuje. Uz izuzetak nekolicine pozorišnih umetnika, kao što su Stefan Čapaljiku (Çapaliku), Ema Andrea, Đerđ (Gjergj) Prevazi, Arben Kumbaro, Altin Baša (Basha), Enton Kaca i drugi, zaista ne bih znao šta bismo još mogli da smatramo savremenim pozorištem u današnjoj Albaniji.\nOvaj pokret za pozorište, uprkos procepu koji je stvorio u samoj pozorišnoj zajednici i ceni koju je platio, trebalo bi da se smatra početkom dugotrajne borbe za oslobođenje pozorišta iz kandži nazadnosti, bitkom za osvajanje fizičkih objekata i borbom za uzvišene ciljeve — kao što je onaj za dostojanstvo albanskog pozorišta, dostojanstvo koje su svi malo po malo otimali, uključujući i same umetnike, ali su za to posebno odgovorni političari.\nNa albanskoj rivijeri, pored peska, turistima bi trebalo ponuditi i meni iz sfere kulture.\nOvo svakako zvuči moralizatorski, ali sam ja ipak sklon tome da verujem u moć pozorišta. Čak i kada pozorišni umetnici izgube svaku nadu, ideja teatra nekako uspe da pobedi i stane u prvu liniju sa umetnicima, čak i kada ih ima samo šačica. Ono što su neki od njih radili svih ovih godina da bi zaštitili Narodno pozorište treba da posluži kao nadahnuće.\nU međuvremenu, paralelno sa verovanjem u moć pozorišta, verovatno bi trebalo da sanjamo princa-političara — onakvog kakvog Pepeljuga sanja — a koji bi došao da pozorište izvede iz bede. Ne mora da bude umetnik-političar, ni političar pod kontrolom oligarha. Samo treba da bude normalan političar ili političar koji razvoj pozorišta vidi kao potencijal.\nMora da postoji neko ko može da shvati da bi, na albanskoj rivijeri, pored peska, turistima trebalo ponuditi i meni iz sfere kulture (to jest, kulturni meni). Na kraju krajeva, razvijena kultura se može preobraziti u industriju koja promoviše turizam, pa samim tim i prihoduje. Mora da postoji neko ko može da razume da stvaranje nezavisne kulturne scene zaista doprinosi demokratiji, da se tako stimuliše društveni razvoj i emancipuju građani, što je Albaniji prekopotrebno.\nI tako, dok i dalje oplakujemo Narodno pozorište u Tirani, san o pozorištu istrajava, postaje živopisniji, konkretniji i lepši nego što je ikada pre bio… Cinici bi sada citirali Marksa, koji je jednom rekao: “Problem leži u činjenici da se snovi nikada se obistine.”\nPozorište je, pak, mesto na kom se sanja i gde se čuda dešavaju!\nO autoru/ki Jeton Neziraj (rođen 1977) je dramaturg sa Kosova. Radio je kao umetnički direktor Narodnog pozorišta Kosova, dok trenutno radi kao direktor Multimedijalnog centra u Prištini, što je udruženje koje deluje u oblasti savremenog pozorišta i književnosti. Napisao je više od 20 scenarija za predstave izvedene na Kosovu i u inostranstvu – u Evropi i SAD – dok su one prevedene i publikovane na oko 20 jezika. Jeton Neziraj je dobio brojne nacionalne i međunarodne nagrade za svoje predstave.\nVjosa Osmani izabrana za novu predsjednicu Kosova


Tajvanski studio Small Design je nekadašnji klavirski studio u Tajpeju, pretvorio u mali stan sa ugrađenim nameštajem koji štedi prostor.\nBetonska greda koja prolazi kroz stan dodatno ograničava raspoloživi prostor. Iako vlasniku nije bio potreban veliki stan, zbog čestih putovanja na kojma je pre nego što je redizajniran, jedinica od 17,6 kvadratnih metara bila je premala da bi se u nju uklopio krevet kueen-size veličine stambeni prostor i dovoljno mesta za skladištenje.\nPored toga, kupatilo je bilo relativno veliko u poređenju sa malim kvadratnim prostorom celog prostora, a kuhinji je nedostajala praktičnost - čak je bila premala da bi u nju stao frižider. Arkitekta Szumin Wang i njen tim su preraspodelili prostore u stanu tako da su prostori za stanovanje, spavanje i kupanje imali više praktičnih razmera. Kupatilo i kuhinja su zamenili pozicije, a ulaz i kuhinja bili su kombinovani kako bi se stvorip jedan fluidan prostor.\nČesto korišćeni predmeti su na lako dostupnoj radnoj površini, dok su ormari koji su postavljeni na višim pozicijama spremljeni za predmete koji se koriste ređe. Iako je kupatilo malo smanjeno, nova lokacija obezbeđuje vlažan prostor sa boljom ventilacijom i dovoljnom količinom sunčeve svetlosti. Uska udubljenja obezbeđuju prostor za police, dok klizna vrata ogledala čine kupatilo svetlijim i prostranijim.\nGreda koja prolazi kroz stan sada služi za razdvajanje uslužnog i stambenog dela, dok je prostor ispod grede pretvoren u zidne ormare koje prolaze uz stepenice.\nU ovom stanu, sve funkcije su prilagođene ali jasno odvojene. Na primer, stepenice ne samo da omogućavaju pristup spavaćem mezaninu, već i povećavaju pristup visokim ugrađenim ormarima u zidu.\nProstor za spavanje se nalazi na nivou mezanina gde se ispod grede nalaze sto i fioke. U prizemlju se nalazi ulazni ormar, a prostor za kauč takođe služi kao prostor gardarober s ugrađenim ormarićem za cipele i stolom koji se preklapa sa susednog zida. Kauč se takođe može koristiti kao jedan krevet za goste, a duboke fioke su za skladištenje.\nSklopivi sto se može podesiti po veličini kako bi funkcionisao kao radni ili trpezarijski sto.\nPod je podignut u visini u podnožju stepenica između kupatila i dnevnog boravka kako bi se smestile vodovodne cevi. Ovde su dizajneri integrisali ormarić za skladištenje koji se takođe može koristiti kao sporedni sto i police.\nZastupljenost mikro stanova nije odgovor na pitanje visoke cene stanovanja u gradu Tajpej, ali je rezultat dugoročne evolucije životnog problema i zadatka koji klijenti donose nama", dodala je arhitekta Wang, čiji je studio prethodno dizajnirao mikro stan od 22m2


VESELINOVIĆ: ZASLUŽILI SMO MNOGO VIŠE – FK Vojvodina\nHome/Prvi tim, Sezona, Super Liga Srbije, Vesti/VESELINOVIĆ: ZASLUŽILI SMO MNOGO VIŠE\nVESELINOVIĆ: ZASLUŽILI SMO MNOGO VIŠE\nPosle remija njegovog tima sa Radničkim, šef stručnog štaba Vojvodine Aleksandar Veselinović izjavio je da nije zadovoljan rezultatom i da smatra da su crveno-beli zaslužili pobedu.\nVojvodina i Radnički danas su igrali nerešeno 1:1 (1:1), u 29. kolu Super lige Srbije.\n– Nismo zadovoljni rezultatom i mislim da su dešavanja na terenu pokazala da je Vojvodina zaslužila mnogo više. Igrali smo protiv jedne veoma kvalitetne i organizovane ekipe, a priprema za utakmicu je iziskivala mnogo napora, uzimajući u obzir ekipni i individualni kvalitet igrača Radničkog. U prvom poluvremenu, na sredini terena smo dobro odgovorili na te kvalitete i u potpunosti sproveli u delo ideju koju smo imali, pa smo stvorili nekoliko vrlo opasnih situacija za gol. Poremetio nas je dosuđeni jedanaesterac, ali uspeli smo da se vratimo do kraja poluvremena. Ovo je bila treća utakmica Vojvodine za osam dana i pokazalo se da je to ostavilo traga, jer ova ekipa vrlo teško može da odigra 90 minuta u istom ritmu. Vidljivo je bilo da smo u drugom poluvremenu izgubili na oštrini, iako su nam moral i volja bili na visokom nivou do samog kraja utakmice. U srpskom fudbalu sam ponovo posle 10 godina i ne bih hteo da komentarišem neke stvari koje su iznad nas. Čestitam mojim igračima, a Radničkom i kolegi Rastavcu želim sve najbolje – kaže Veselinović.\n– To nije iznenađenje, zato što je u poslednje vreme bilo mnogo utakmica, a u pripremi za ovaj meč, procenili smo da je najhomogenija i najopasnija ekipa ova koju smo izveli na teren. Mislim da je prvo poluvreme u potpunosti opravdalo to opredeljenje i da smo bili kompaktni i agresivni i po desnoj i po levoj strani, odnosno da smo kroz centralni deo dobro napadali prostor sa i bez lopte. Nismo realizovali tri-četiri veoma opasne situacije, a da jesmo, mislim da bi meč išao u sasvim drugom smeru – kaže Veselinović.\n– Sa pozicije iz koje ja gledam utakmicu, kad nemate jasnu sliku i niste sigurni u nešto, neozbiljno je bilo šta komentarisati. Želeo bih da pogledam snimak, pogotovo uzimajući u obzir reakciju u svlačionici od strane igrača koji su bili direktni akteri te situacije – kaže Veselinović.\n– On je veoma kvalitetan igrač i mislim da je odigrao veoma dobro. Objektivno, ima problem zbog toga što duži period nije igrao u kontinuitetu i on sam se ne oseća sposobnim da 90 minuta odigra u istom ritmu. Ipak, veoma sam zadovoljan njegovim angažmanom, motivacijom i kvalitetom igre. U prvom poluvremenu smo stvorili dosta dobrih prilika baš u situacijama u kojima je i on neposredno učestvovao i ukoliko ovako nastavi, naša ekipa sa njim će mnogo dobiti na kvalitetu – rekao je Veselinović.\nduka-master2017-04-09T21:09:17+02:009. aprila 2017.|


Cisterne za vodu - horizontalni plastični rezervoari | Pontoni Osecina\nHome → Horizontalni plastični rezervoari\nSve veći broj ljudi danas razmišlja o boravku ili životu u prirodnom okruženju, često i na mestima koja su prilično udaljena od grada i gde nema razvijene vodovodne i kanalizacione mreže. Ovakva mesta su potpuno dostupna za normalan život zahvaljujući savremenim rešenjima za skladištenje tehničke i pitke vode. Predlažemo naše cisterne za vodu.\nHorizontalni plastični rezervoari koji se izrađuju tehnologijom spiralnog namoravanja polietilena visoke gustine (PEHD) i polipropilena (PE) su trenutno najbolje rešenje za skladištenje vode jer uz pristupačnu cenu garantuju odličan kvalitet, pouzdanost i dugotrajnost.\nMaterijal od kojeg se proizvode horizontalni rezervoari – cisterne za vodu, poseduje niz karakteristika koje ih izdvajaju od konkurencije.\nOsobine cisterni ili horizintalnih plastičnih rezervoara\nizuzetna mehanička svojstva, otpornost na habanje i žilavost, zatezna čvrstoća, čvrstoća na pritisak\ntermootpornost u opsegu temperatura od -30°C do +80°C\notpornost na UV zračenje i vremenske uslove\nfiziološka inertnost i otpornost na abraziju\nizuzetno glatka unutrašnja površina\njednostvano i lako održavanje\notpornost na grubo rukovanje\ndugotrajnost i do preko 50 godina\nU skladu sa potrebama klijenata, horizontalni rezervoari s mogu instalirati nadzemno, podzemno ili kao pokretne cisterne. Zahvaljujući nepropusnosti tokom korišćenja, odnosno otpornosti na unutrašnji hidrostatički pritisak, pritisak terena kod podzemnih cisterni i otpornosti na dinamičko kretanje fluida kod pokretnih cisterni, upotreba plastičnih horizontalnih rezervoara je potpuno bezbedna i sigurna po okolinu.\nHorizontalne cisterne proizvodimo do maksimalne zapremine od 100.000 litara što je dovoljno da zadovolji potrebe snabdevanja čak i velikih potrošača poput vrtića i škola, hotela, vikend naselja, raznih industrijskih kompleksa. Mogu se koristiti i za navodnjavanje i kao protivpožarni rezervoari za vodu.\nKvalitetet horizontalnih rezervoara – cisterni\nOprema koja se može instalirati na rezervoar, prema zahtevima klijenta, podrazumeva različite ventile, mlaznice, penjalice, pokazivače nivoa tečnosti, revizione otvore, postolje za pumpe i drugu opremu, uslovljenu prirodom upotrebe rezervoara.\nHorizontalni rezervoari od polipropilena i polietilena visoke gustine upotrebljavaju se ne samo za skladištenje vode (pitke ili tehničke) već i različitih tečnosti poput nafte, industrijskog otpada, hemiklija, fekalija i drugo.\nAtestirani materijali, standardizovan proces proizvodnje i stručno osoblje garancija su kvaliteta naših rezervoara zbog čega nam se najveći broj naših klijenata javlja po preporuci naših korisnika.\nSa zadovoljstvom očekujemo i vaš poziv kako bi vam obezbedili sve dodatne informacije u vezi sa plastičnim rezervoarima i pripremili neobavezujuću ponudu.\nSada je više nego ikad vreme kada moramo donositi pametne odluke i birati za sebe samo najbolje.


Guangzhou Lindian Smart osvojio je certifikat “High-tech Enterprise” |Lindian\nGuangzhou Lindian Smart osvojio je certifikat “High-tech Enterprise”.\nGuangzhou Lindian Intelligence Co., Ltd. dobio je certifikat o visokoj i novoj tehnologiji koji su zajednički izdali odjel za znanost i tehnologiju provincije Guangdong, odjel financija provincije Guangdong i državna uprava za oporezivanje pokrajine Guangdong.Priznato je kao poduzeće visoke i nove tehnologije i dodijeljeno mu je počasna titula "nacionalno poduzeće visoke i nove tehnologije".Dana 2. prosinca 2019. god.\nZa kontinuiranu podršku i priznanje naših kupaca.Praksa je dokazala da je "zadovoljstvo kupaca jedini standard za testiranje našeg rada". Inovacija i reforma "jedan korak brže", prava jezgra tehnologije u vlastitim rukama, kako bi istinski shvatili inicijativu u konkurenciji i razvoju.\nOva nacionalna nagrada veliki je poticaj budućem razvoju lindijanske inteligencije, a također postavlja veće zahtjeve za daljnji razvoj lindijanske inteligencije. Lindian inteligencija Guangzhoua iskoristit će "visokotehnološko poduzeće" kao priliku, nastaviti podržavati tehnologiju prvo, povećati ulaganja u istraživanje i razvoj, nastaviti inovirati koncept proizvoda. Nadalje promicati proces neovisne inovacije i neovisno istraživanje i razvoj, ojačati sposobnost tehnološke inovacije poduzeća u proizvodima i drugim aspektima, poboljšati sposobnost znanstvenih i tehnoloških inovacija i transformaciju rezultata, te pružiti snažnu tehničku podršku poduzećima da teže visokokvalitetnom razvoju i postanu prvoklasna poduzeća u industriji!\nGuangzhou Lindian Inteligentna dubinska kultivacija tekućeg kristala, modul pozadinskog osvjetljenja dugi niz godina, u vlastitoj snažnoj snazi istraživanja i razvoja i uvođenju napredne tehnologije i tehnologije u zemlji i inozemstvu na temelju formiranja istraživanja i razvoja, proizvodnje, prodaje višestruka integracija ekološkog industrijskog lanca, oslanjajući se na vodeću tehnologiju i izvrsnu kvalitetu proizvoda, u području zaslona s tekućim kristalima na vodećoj poziciji u Kini.\nVrijeme objave: 04.06.2020\nDigitalna ploča za djecu, Interactive Display GmbH, Pametna ploča za učenje, Pametna ploča s dodirnim zaslonom, elektronička interaktivna ploča, Interaktivna ploča za škole, Pos PC zaslon osjetljiv na dodir sve u jednom,


Početna Proizvodi Oprema za vatrogasce Oprema za intervencije Vatrogasni ventilatori i dimovuci Ventilator Ramfan GX400\nGX400 nudi vrhunsku ventilaciju sa fleksibilnim pozicioniranjem i smanjenu razinu buke tijekom rada. Sa snažnim protokom zraka, ovaj ventilator je pogodan za korištenje u ventilaciji većih prostora poput skladišta i sličnih objekata.\nMotor: Honda GX200 5.5 Hp / 4.1 kW\nRazina buke: 99 dB@3' (1 m) / 95 dB@10’ (3 m)\nVrijeme rada: 1 sat i 50 minuta\nJednostruka vrata 16,797 cfm / 28,555 m3/hr\nDvostruka vrata 22,500 cfm / 38,250 m3/hr\nSkladište 31,200 cfm / 53,040 m3/hr


Nalazite se ovdje: Početak Vanjska politika Turska osvaja ciparsko more\nAnkara počela bušenja u ciparskim vodama, neovisno o prijetnjama EU-a\nTurski brod za bušenje podmorja „Fatih“ počinje s geološkim istraživanjima ugljikovodika u ciparskim vodama, neovisno o prijetnjama uvođenja sankcija od strane Europske unije, izjavio je u petak, 15. studenog, turski potpredsjednik Fuat Oktay. „Brod „Fatih“ završio je istraživačko bušenje na turskom šelfu i krenuo je u novu misiju južno od poluotoka Carpas na Cipru“, kazao je Oktay, čije je riječi prenijela agencija Anadolu. Pritom je dodao kako sankcije EU-a ne će utjecati na planove Ankare o istraživanju nalazišta u istočnom dijelu Sredozemnog mora. Turska je angažirala i ploveću platformu „Yavuz“ za istraživanja nalazišta, neovisno o prosvjedu ciparske vlade.\nCiparska vlada, inače, odmah je reagirala i odlučno osudila turske poteze i namjere u isključivom gospodarskom pojasu i šelfu Cipra. Vijeće EU-a već je ranije odobrilo okvirni paket sankcija, kao odgovor na turska bušenja u istočnom Sredozemlju, koji uključuje mogućnost primjene sankcija protiv turskih fizičkih i pravnih osoba, odgovornih za spomenuta bušenja. Osim EU-a i Sjedinjene Američke Države turske akcije u ciparskim vodama smatraju „provokativnim potezom“ te State Department (SD) poziva Ankaru na zaustavljanje bušenja (riječi glasnogovornice SD Morgan Ortagus). Ali čitav je problem puno dublje prirode i o njemu je Geopolitika News već ranije analitički izvijestila. Ciparski je otok podijeljen na grčki dio, koji se službeno i dalje zove Republika Cipar koja je međunarodno priznata država i članica je EU-a, te na Tursku Republiku Sjeverni Cipar (Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti), koja zauzima trećinu otoka, a priznata je kao država jedino od strane Turske. Upravo iz toga razloga Ankara prosvjeduje i tvrdi kako ciparska vlada u Nikoziji istraživanja nafte i plina u morskom pojasu otoka svojata samo u svoju korist i da se ni o čemu ne konzultira s „vladom u Sjevernom Cipru“. Osim toga Ankara smatra kako Nikozija pritom zlouporabljuje svoj status članice EU, čiju jednodušnu potporu ima.\nTurski čelnik Reçep Tayyip Erdoğan izjavio je kako je Ankara odlučna u namjeri zaštite prava turskog stanovništva u Sjevernom Cipru po spomenutom pitanju, između ostalog i uz pomoć turske vojske, koja, u tu svrhu, u toj zoni ima raspoređene fregate iz sastava turskih pomorskih snaga. Kazao je kako „sve što će biti pronađeno u šelfu – nafta ili bilo što drugo, pripada kako Južnom tako i Sjevernom Cipru prema međunarodnom pravu“. Problem je, međutim, kao i obično, što to isto međunarodno pravo različite strane različito tumače pa se na kraju – prije ili kasnije – sve svodi na „zakon jačega“.\nTrenutačno aktivnih gostiju: 1683 gostiju i nema članova online


Održana IV sednica Glavnog odbora Ujedinjenih sindikata Srbije. Usvojeni završni račun za 2020. godinu, izveštaj o radu kao i plan rada USS do kraja 2021.godine.\nCOVID 19 OTEŽAVA RAD SINDIKATA\n,,Covid 19 je znatno otežao sindikalni rad a radnici u sistemu zdravstva su pod stalnim pritiskom, posebno oni koji su angažovani u Covid bolnicama i drugim ustanovama’’, istakla je predsednica GO USS Ana Kojić u svom uzvodnom izlaganju. Prisutne članice USS su podnele izveštaje o radu u proteklom periodu.\nPojedini sudski postupci koji se vode protiv Azira Hadžifeizovića su okončani a drugi su u završnoj fazi. Konačnom sudskom presudom Hadžifejzović je u obavezi da ISS isplati 156.000 dinara. ISS je takođe dobio presudu kojom se Rudolf Navijalić, Hadžifeizovića obavezuje da ISS isplati preko 2.000.000 dinara kao nadoknadu za potkradanje finansijskih sredstava ISS. Hadžifejzović je Navijalića ,,imenovao’’ 2013. godine za predsednika ISS-a i ohrabrivao da radi protiv interesa ISS-a što ga je koštalo isključenja iz sindikata.\nU završnoj fazi je i donošenje presude , koja je već doneta gde se Hadžifejzović žalio a vezano za tužbu koju je podneo USS. U međuvremenu je Hadžifejzović dobio status penzionera što će olakšati donošenje konačne presude u korist USS-a i ISS-a.\nNadzorni odbor je podneo izveštaj o finansijama USS i završni račun, koji je GO usvojio. USS pokušavaju da budu okrenuti ka budućnosti, što je u situaciji Covida19 teško predvidivo ali pomaka ima. Na veliko zadovoljstvo svih prisutnih USS je dobio predsednicu sekcije mladih koleginicu dr. Sanju Petrović Pajić.\nOvo je dobar pokazatelj da mladi imaju interesovanja za sindikat, kao i da sindikalna rukovodstva na svim nivoima moraju biti stvarna podrška mladim članovima, jer su oni naša budućnost.


ZIDAN OPTIMISTA: Znamo da ćemo sa ovakvom igrom proći dalje | Happy BSC portal\nReal Madrid očajno je startovao u Ligi šampiona.\nNakon šokantnog poraza na svom terenu od Šahtjora iz Donjecka, Madriđani su u poslednjim minutima sprečili bruku i u Nemačkoj.\nNaime, španski prvak je do 87. minuta gubio od Burusije Mehengladbah sa 2:0, ali je u samom finišu golovima Benzeme i Kazemira uspeo da izvuče bod.\nZidan nije zadovoljan remijem, ali veruje u svoj tim.\n"Nismo očekivali dramu, ali momci su dobro reagovali. U prvom delu smo igrali dobro, ali smo primili gol iz njihove prve šanse. Preokret pokazuje karakter ove ekipe. Uvak želimo da pobedimo i nismo zadovoljni remijem" kaže Zidan i dodaje:\n"Znamo da ćemo sa ovakvom igrom proći dalje. Ono što momci pokazuju na terenu je jako dobro i važno je da se bore do kraja. Za sve nas će ovo biti teška sezona, ali danas moramo biti ponosni" zaključio je Zidan.


[es] - Uslovi u access-u\nUslovi u access-u\n[es] :: Access :: Uslovi u access-u\nČlan broj: 211718\nUslovi u access-u 24.03.2010. u 22:27 - pre 136 meseci\nDobio sam od profesora da odradim neku bazu podataka za neku auto skolu, u kojoj se izmedju ostalog pojavljuje datum rodjenja svakog kandidata u toj auto skoli. Moj zadatak je da postavim uslov takav da u polju izadje da li kandidat moze da izadje na polaganje ili ne (sto znaci da li je punoletan ili ne). Mogao bih to da uradim da je navedeno koliko svaki od kondidata ima godina, ali s' obzirom da mi je naveden datum rodjenja, nikako ne mogu da provalim koji je to uslov.\nRe: Uslovi u access-u 24.03.2010. u 23:22 - pre 136 meseci\nPa treba da izračunaš broj godina od datuma rođenja do današnjeg dana (trenutni datum), pa ako je taj broj =>18 onda je kandidat punoletan.\nPrimer iz helpa:\nMicrosoft Access does not include a function that will calculate the age of a person or thing based on a given date. This topic contains Microsoft Visual Basic for Applications (VBA) code for two custom functions, Age and AgeMonths, that will calculate age based on a given date.\nRe: Uslovi u access-u 24.03.2010. u 23:44 - pre 136 meseci\nEvo jedan drugaciji primer\nPunoletan.zip - 85.03k\nRe: Uslovi u access-u 25.03.2010. u 11:40 - pre 136 meseci\nAko u bazi imas maticni broj građana nemaš potrebe ponovo da upisuješ datum rođenja.\nRe: Uslovi u access-u 25.03.2010. u 18:24 - pre 136 meseci\nHvala puno, problem resen, najbolji ste! :)


Ban Ki-Moon: Ovakva razina ljudske patnje nije zabilježena od osnivanja UN-a - Index.hr\nBan Ki-Moon: Ovakva razina ljudske patnje nije zabilježena od osnivanja UN-a\nGLAVNI tajnik UN-a Ban Ki-moon kritizirao je bogate zapadne zemlje koje nisu poslale visoka državna izaslanstva na svjetski humanitarni summit u Istanbulu upozorivši da je ljudska patnja dostigla rekordne razine te da su potrebne hitne reforme.\n"Pomalo je razočaravajuće da neki svjetski čelnici nisu mogli biti ovdje, posebice iz sedam najrazvijenijih zemalja svijeta (G7), osim njemačke kancelarke Angele Merkel", kazao je Ban na tiskovnoj konferenciji uoči završetka summita.\n"Odsustvo tih čelnika na ovome skupu ne može biti isprika za izostanak akcije", rekao je on dodavši da summit svejedno mora biti "ponosan" na to da je napravljen napredak u mijenjanju načina isporuke pomoći koju diljem svijeta treba ovoga trenutka 125 milijuna ljudi.\n"Došli smo do razine ljudske patnje kakva nije zabilježena od osnivanja Ujedinjenih naroda", istaknuo je glavni tajnik svjetske organizacije.\nNa summitu u Istanbulu, prvom takve vrste do sada, sudjelovalo je oko 9.000 ljudi. Prema podacima Ujedinjenih naroda, do sada je prikupljeno samo 18 posto od 20 milijardi dolara, koliko je za humanitarnu pomoć potrebno ove godine.\nGlavni donatori i UN-ove agencije složili su se na summitu da se svake godine za 1 milijardu dolara smanji neefikasnost, kao način da se pojačaju fondovi.\nNeke skupine poput Liječnika bez granica (MSF) bile su vrlo kritične na skupu, navodeći da on nije napravio dovoljno kako bi istaknuo neodgovornost zemalja koje tijekom rata napadaju bolnice i škole.\n#UN #Ban Ki-moon


Centar za kulturu Grocka: Priroda u kolažu - B92.net\nCentar za kulturu Grocka: Priroda u kolažu\nCentar za kulturu Grocka organizuje grupnu izložbu "Priroda u kolažu" u okviru istoimenog projekta Evropske omladinske razmene koja æe biti otvorena veèeras u Ranèiæevoj kuæi.\nIzvor: Tanjug nedelja, 29.06.2014. | 08:29\nSrbija je poznata po prirodnim resursima i lepotama, ali i problemu otpada i divljih deponija, dok sama Grocka na svojoj teritoriji ima jednu od najveæih deponija u Srbiji, ozbiljne nauèno-istraživaèke centre, dragocene prirodne resurse i izvanredno spomenièko nasleðe.\nCentar za kulturu Grocka ovim projektom razmatra ekološku situaciju i pristup temi kroz umetnost, otvarajuæi pitanje znaèaja graðanskog aktivizma. Okosnica kulturne razmene u okviru projekta "Priroda u kolažu" jeste razmene iskustava zemalja uèesnica na temu ekologije, zagaðenja i ekoloških problema.\nProjekat se realizuje u okviru programa Evropske Unije "Mladi u Akciji" koji sprovodi evropska Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA). Centar za kulturu Grocka je domaæin mladima i omladinskim radnicima iz šest evropskih zemalja: Makedonije, Malte, Nemaèke, Poljske, Rumunije i Turske, sa kojima realizuje ovaj projekat.