GNJILANE - Prema planu o decentralizaciji koji predlaže srpska strana u razgovorima o budućem statusu Kosova i Metohije jedan od predloga je i formiranje pet novih opština na prostoru Kosovskog Pomoravlja, u mestima gde većinu čine Srbi. Nove opštine bi, prema tom predlogu, bile Kusce i Pasjane, srpska sela koja se nalaze u opštini Gnjilane, zatim Ranilug i Ajnovce (opština Kosovska Kamenica) i Vrbovac (sada pripada Vitini).\nSrbi na vlasti u Novom Brdu\nU Kosovskom Pomoravlju Srbi većinu imaju samo u opštini Novo Brdo, gde i drže lokalnu vlast. U Gnjilanu interese Srba zastupaju tri odbornika, u Kosovskoj Kamenici četiri, ali oni od 17. marta 2004. uglavnom ne učestvuju u radu skupštine. U Kosovskoj Vitini Srbi nisu izašli na lokalne izbore, imenovan je jedan odbornik. U Gnjilanu i Kosovskoj Kamenici zamenik predsednika opštine je Srbin.\n- Nama je decentralizacija važna jedino ako znači dobijanje suštinske vlasti, da Srbi dobiju isto što imaju i Albanci - lokalnu policiju, administraciju i sudstvo. Srbi u Pomoravlju, što se tiče dokumenata, koriste tzv. paralelne institucije, albanska administracija nam je malo potrebna, uglavnom starijim ljudima za dobijanje penzije - kaže za Glas Jovan Simić, urednik na TV Šilovo.\nKada se kaže paralelne institucije misli se pre svega na prosvetu, zdravstvo, kao i na SUP Gnjilane koji je izmešten u Vranje, ali ima i svoje odeljenje u Ranilugu gde se izdaju sva dokumenta, što je i predviđeno Rezolucijom 1244. Treba dodati da u 80 odsto slučajeva ove usluge koriste i Albanci, posebno kada su u pitanju pasoši.\n- Kao što je Milošević isterao Albance iz institucija, tako su posle 1999. Albanci isterali Srbe. Svi opštinski i sudski dokumenti izdaju se na albanskom jeziku, čak i kada se odnose na Srbe, pa recimo da bi neko protumačio sudsko rešenje mora pre svega da plati prevodioca, navodi Simić. Srbi insistiraju na tome da bi jedini stvarni značaj decentralizacija imala ukoliko bi oni sami mogli da biraju svoje rukovodioce, naročito u policiji i sudstvu.


Želimo slobodu izbora, iskoristimo je na pravi način! - Ozonpress :: internet portal\nPiše Danijela Koturović\nDanas će biti održani izbori za pokrajinske i gradske organe vlasti u Beču. Pravo glasa na ovim izborima ima oko 110.000 Srba. Pojedini su postavljeni i na izborne liste, kao što je dr Marko Stijaković. Nalazi se na mestu broj dva i predstavnik je Srba na listi stranke ” Wir wollen Wahlfreiheit”, a što bi u prevodu značilo “Hoćemo slobodu izbora”.\n“Budimo realni, niko nam ništa neće pokloniti – ako želimo srpski jezik u školama, onda se neko mora zalagati za to. Ako želimo manjinska prava, onda se neko mora baviti tim pitanjem. Ako želimo bolji položaj u institucijama našeg grada i da te institucije budu ogledalo našeg multikulturalnog društva, hajde da počnemo danas sa tim radom. Svi koji žele da podrže naš rad ili da nam se pridruže su dobro došli” izjavio je g-din Stijaković.\nI dok su celoj Evropi uprte oči ka ovim izborima, glasajmo za naše ljude. Ukazala nam se šansa i borimo se za to, jer biti smeo u dijaspori i boriti se za svoj narod je zapravo umetnost uspeha. Zato, narode srpski, nemoj zaboraviti da svakodnevna sitna poboljšanja vode i dovode sve nas do izuzetnih rezultata. Ne dozvolimo, da kao jedna većina srpske zajednice ispustimo ovaj potencijal, jer svi znamo da doći do promena bilo koje vrste nije lako, ukoliko ne budemo podržali naše predstavnike, ne dozvolimo da nam izmaknu prava koja možemo ostvariti. Cenimo to, jer baš mi želimo slobodu izbora, jer krajnje je vreme da zablista umnost naših predstavnika, a samo ukazivanjem poverenja njima možemo doći do željenog cilja!\nJedini put kojim ćemo ostvariti svoja prava jeste davanje glasova onima koji poznaju naš mentalitet, kulturu i nacionalnu baštinu. Samo snagom naših glasova datih njima možemo verovati u svetlu sutrašnjicu.\nZeljko Lero 11/10/2015 u 13:30 Odgovorite\nNadam se da ce Srbi izabrati pravu opciju . Da nece povjerovat u lazi koje je plasirao i Predsjedik RSrbske Mile Dodik .Al poznato je od ranije koga on podrzava taj gubi . To su lazne Patriote koji zele samo sebi dobro a za narod ih briga . Danijela nadam se da tvoj trud nece biti uzaludan ,i nemoze biti nikako ko god pobjedi jer ti radis svoj posao srcem i dusom . Za razliku od ostalih.\ndragan markovic 11/10/2015 u 14:06 Odgovorite\nnajbolja opcija za srbe da ne slusaju milorada dodika da se organizuju oko srba koji cu za njih resavati problem\ndragan markovic 11/10/2015 u 14:08 Odgovorite\nnormalno za opstanak je potrebno dati glas nasim politicarima ni u jednoj stranoj zemlji niko ne moze bolje pomoci od nasih politicara stranac je uvek stranac zato se treba grupisati i dati glas nasim ljudima a podrske dodika nemcu su smesne\nДарија Поповић 11/10/2015 u 20:56 Odgovorite\nНадам се да су наши људи у Аустрији и Бечу увидели да нас господин Стијаковић може предводити у борби за људска права,како национална,тако и остала права.Велики број мојих пријатеља из Беча нису ,на жалост,ни чули за господина Стијаковића.Великом броју њих сам причала о његовој борби за Србе у Аустрији,тако да се надам даће знати да изаберу праву ствар.Браво за аутора текста,и само напред!


Ovim povodom održana je i konferencija za medije na kojoj su prisustvovali predstavnici oba kluba.\nMatija Kovač, predsednik organizacionog odbora jubileja našeg fudbalskog kluba, istakao je da je namera organizatora bila da povodom devetodecenijskog postojanja kluba prirede pravi sportski spektakl koji bi se mogao nazvati i sportskim događajem godine u našoj opštini. “Tog 22. jula u 17 i 30 časova doći će nam jedan od najvećih klubova iz republike Mađarske, nekadašnji velikan evropskog fudbala - Ujpest. Organizacija je na vrhunskom nivou. Gosti dolaze značajno jači od nas, ali sa velikim poštovanjem prema organizaciji i prema našoj želji da jubilej koristimo da promovišemo sport, sportske vrednosti, one prave u fudbalu, a ne one koje opterećuju srpski fudbal. Želja nam je da promovišemo fer plej, toleranciju i međunarodnu saradnju” rekao je Kovač. On se osvrnuo i na nekadašnje uspehe FK “Jedinstvo” koji je tokom osamdesetih godina zauzelo drugo mesto u trećoj saveznoj ligi rekavši da je želja svih u organizaciji da se svi podsetimo tih vremena i tadašnje “zlatne” generacije novobečejskog fudbala.\nVodeći trener selekcije ispod 18 godina kluba Ujpest, Viktor Mundi, naglasio je da veoma ceni srpski fudbal i da je tokom svoje karijere igrao sa mnogo fudbalera iz Srbije, te da je namera i njegova, ali i celog kluba, da se ostvari što bolja saradnja sa klubom “Jedinstvo” iz Novog Bečeja dok je Ferenc Kiš, direktor podmlatka mađarskog kluba, dodao da postoje neke stvari iz fudbalske kulture obe države koje bi mogle i trebale da se razmene i podele međusobno. Prema njegovim rečima, mađarskim omladincima dobro bi došlo malo srpske borbenosti na terenu, dok bi srpski fudbaleri mogli da nauče neke tehničke stvari od svojih mađarskih kolega.\nRudolf Guci, predsednik FK “Jedinstvo”, rekao je da postoji dugogodišnja saradnja između lokalne samouprave i kluba, kao i samouprave sa Budimpeštom, te je tako i odlučeno da se na jubilej pozove upravo Ujpest. “Ovaj jubilej je značajan jer retko koji klub u okolini, pa, i u Vojvodini, ima devedeset godina postojanja. Mnogi su skoro oformljeni, a ovo je jedna od najdužih tradicija na ovim prostorima” dodao je Guci.\nPored prijateljske fudbalske utakmice, predviđeno je i predstavljanje monografije o FK “Jedinstvo”, kao i izložba u galeriji “Selo” u Domu kulture posvećena ovom klubu koja će biti otvorena, takođe, 22. jula.\nStevan Davidović\t137 Novi Bečej\t30 Karolj Andre\t115 Pozorište\t2 Jevreji\t39 Vaterpolo\t48 KPJ\t63 Ostrvo\t2 Saobraćaj\t2 Antifašizam\t17 Škole\t44 Starački dom\t24 Fotografi\t47 Vranjevo\t28 Obzorja na Tisi\t28 Bočar\t34 Polet\t5 Crkve\t52 Crveni krst\t9 Revolucija\t75


"NISAM JA AMERIČKA AMBASADORKA DA SE MEŠAM" Vučić o formiranju Vlade u Crnoj Gori | Najnovije vesti - Srbija danas\n31.10.2020. • 22:37 Srbija Danas\nRekao je da je večeras posetio kuću dugogodišnjeg prijatelja Andrije Mandića\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić odbacio je večeras u intervjuu podgoričkoj televiziji Vijesti optužbe da se meša u formiranje vlade Crne Gore i istakao da on da se pita nikada ne bi prihvatio to što je sada prihvatio Demokratski front (DF).\n- Ne mešam se u formiranje vlade Crne Gore, nisam američka ambasadorka da od mene čujete ko treba i ne treba da uđe u vladu - rekao je on.\nUkazao je da je večeras posetio kuću dugogodišnjeg prijatelja Andrije Mandića i da je razgovarao sa njim, te da su mu lideri DF rekli da su pristali na podršku manjinskoj vladi, što on, kako je rekao, nikada ne bi prihvatio.\n- Pošto svi pričaju kako šlušaju mene, ja se nikada ne bih saglasio sa podrškom manjinskoj vladi. Video sam da se o tome govorilo u vašem programu, a to je nešto protiv čega se borim ceo život - istakao je srpski predsednik.\nOn je podsetio da je jedan od gostiju te televizije, Rakčević, kazao da se ne sme pristati da mandati budu proporcionalno zastupljeni po broju glasova.\nVučić je kazao da mu to ne smeta zbog Crne Gore, već da je suštinska poruka takve izjave: „baš me briga kako je narod glasao, mi smo elita i odlučili smo da smo sposobni da vladamo“.\n- Po tom principu, ne razumem šta su prihvatili ljudi iz DF-a da podrže - dodao je on.\nVučić je kazao da će na najbolji način sutra sarađivati sa zdravkom Krivokapićem, kao što poštuje rpedsednika Crne Gore Mila Ðukanovića.\n- Ali, privatno ja to nikada ne bi prihvatio - zaključio je on.\nAleksandar Vučić Crna Gora vlada


RS za nekoliko sedmica dobija Tijanin zakon? | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna BiH RS za nekoliko sedmica dobija Tijanin zakon?


Ukrštanje - Pretraživanje članaka | Agroklub.rs\nAgroklub \_ "Ukrštanje" - pretraživanje članaka\nPretraživanje - Ukrštanje\n"Ukrštanje" - pretraživanje članaka\nKljučne reči: Ukrštanje\nCrni nar Sočan i sladak: Crni nar uskoro na evropskom tržištu Plodovi su mu srednje krupni, slični kao i kod ostalih sorti. Prepoznatljiv je po crnoj koži koja kada sazri dobije tamno ljubičastu boju. Iznutra je potpuno crven, a ističe se i svojom sočnošću, sitn...\nAutohtone rase Domaće rase koza su zapostavljene Najznačajnije karakteristike domaćih rasa koza su skromne proizvodne sposobnosti, dobro prilagođavanje različitim uslovima gajenja i skromni zahtevi u pogledu ishrane. O njihovim osobinama pročitajte...\nOvčarstvo Safolk rasa idealna za tov Salaš pored puta, u Žablju, još davno, sedamdesetih godina, kupili su roditelji oca Milovana Nedeljkovića. Do danas, u njemu je utkana porodična, tradicionalna proizvodnja. Počelo se sa ovcama i krava...\nSorte pšenice Neuništiva pšenica iz Rusije Jedinstvenu sortu pšenice, otpornu na hladnoću, izraženu vlažnost i mnogobrojne bolesti, selekcijom i ukrštanjem stvorili su ruski agronomi. Odlikuje se mnogo većim procentom belančevina, nego što je...\nSlonova trava Kineska trska - 10 puta isplativija od kukuruza Kineska trska ili slonova trava (Miscanthus giganteusm) sve se više gaji u Engleskoj, Grčkoj, Nemačkoj, Portugalu. Nastala je ukrštanjem kineske srebrne trave i šećerne trske. Može da se eksploatiše u...\nSetva pšenice Karakteristike hibridne pšenice Ratare uskoro očekuje optimalni rok za setvu pšenice, pa samim tim i odabir sorti. Osim njih, pojavila se i hibridna pšenica, u koju poljoprivrednici još uvek nemaju poverenje. Odabir sortimenta Na tr...\nPsi čuvari Border koli: Genije u svetu pasa Border koli (Bordel collie) ili graničarski škotski ovčar, stvoren je za čuvanje ovaca. Zato ne treba da čudi što ga zamljoradnici i ljudi sa velikim farmama najčešće kupuju. Ova rasa je kroz celu ist...\nJabuke "Crveni mesec" od ove godine u Srbiji Atraktivna sorta jabuke - Red moon, ove godine stići će i u našu zemlju. Njena karakteristika je crvena boja i to ne samo kore, nego i "mesa". Za sada se uzgaja samo u Francuskoj i Italiji. Sorte ove...


Majke djece s invaliditetom osnovale grupu „Posebna mama“ U Norveškoj pronađena vrata „Arbeit macht frei“ iz Dachaua Osobe sa invaliditetom čine oko 10 posto svjetske populacije Dogodilo se na današnji dan - 3. 12. Spoljni dug BiH veći za 240 miliona KM Uhapšen šef italijanske "mocarele" Sastojak kanabisa pomaže kostima Dogodilo se na današnji dan - 7. 6. Protestuje nekoliko desetina hiljada radnika i penzionera u Rimu Izborni rezultati za Skupštinu HNK/HNŽ, 14. 10. Dogodilo se na današnji dan - 3. 12. Dogodilo se na današnji dan - 2. 12. Dogodilo se na današnji dan - 1. 12. Dogodilo se na današnji dan - 30. 11. Dogodilo se na današnji dan - 29. 11. AbrašMEDIA Radio.


Zašto bi vanredno školovanje moglo biti pravi izbor za vas? - Akademija Oxford Blog\n12. februara 2019. Akademija Oxford Akademija Oxford\nKada dođe vreme da treba da upišemo srednju školu, mnogo od nas su skloni da se odluče za gimnaziju, jer u tom trenutku baš i nisu potpuno sigurni čime žele da se bave u budućnosti. A onda kada završe gimnaziju, dođu do toga da nisu baš raspoloženi za studiranje ili se ispreče neke druge, životne okolnosti, pa nemaju priliku da nastave školovanje. I šta se tada događa? Imaju obimno obrazovanje, ali nemaju kvalifikacije… tačnije vlasnici su diplome, na kojoj piše da su završili određeni smer gimnazije, ali i dalje nemaju nikakvo stručno zvanje.\nPostavlja se pitanje šta preostaje svršenim osnovcima onda, koji nisu sigurni čime žele da se bave u životu. Naravno da za sve postoji rešenje, pa tako i za ovu, ali i za mnoge druge situacije koje su vezane za sticanje dodatnog obrazovanja.\nUkoliko ste se pronašli u prethodno opisanoj situaciji ili, jednostavno želite da steknete diplomu za još jedno zanimanje, najbolje rešenje u tom slučaju jeste svakako vanredno školovanje, odnosno prekvalifikacija ili dokvalifikacija.\nJasno je da sve to zvuči mnogo lako i jednostavno, ali samo ukoliko pronađete adekvatnu obrazovnu instituciju, koja poseduje sve neophodne dozvole i koja će vam omogućiti najpre stručne profesore, a zatim i sertifikat, odnosno diplomu, koja će biti od strane nadležnih državnih organa Republike Srbije priznata. Sve to podrazumeva da bi trebalo da izaberete onu specijalizovanu obrazovnu instituciju, čije diplome je dozvoljeno upisati u radni dosije pri Nacionalnoj službi za zapošljavanje, jer će jedino tako vanredno školovanje imati smisla.\nJedna od takvih institucija je sasvim sigurno i Obrazovni centar Akademije Oxford, koji na preko 20 lokacija širom naše zemlje ima otvorene poslovnice. Upravo iz tog razloga i naglašavamo da, praktično svaki stanovnik Srbije ima mogućnost da upiše program koji ga interesuje. A ako tome dodamo i podatak da su u pitanju specijalizovane obuke za brojne oblasti, jasno je zašto je upravo ova obrazovna institucija izdvojena kao najpogodnija.\nIzuzev mogućnosti da se opredelite za vanredno školovanje, imate i onu koja podrazumeva program prekvalifikacije za mnogobrojne obrazovne profile, ali i dokvalifikacije.\nUkoliko ste stekli diplomu bilo koje srednje škole ili gimnazije, imate priliku da pristupite programu prekvalifikacije za obrazovni profil u istom trajanju, ali u drugoj oblasti, te da na taj način obezbedite sebi još jednu diplomu. Sve to će posebno dobro uticati na mogućnosti za pronalaženje novog zaposlenja, jer će i vaše kvalifikacije biti na višem nivou, pa ćete samim tim imati i mnogo veće šanse od ostalih prijavljenih za isto radno mesto.\nKada je u pitanju program dokvalifikacije, on je uopšteno rečeno namenjen svim onim punoletnim kandidatima, koji su prethodno stekli validnu dipolomu za bilo koji obrazovni profil drugog ili trećeg stepena. Nakon završenog postupka dokvalifikacije će kandidati postati vlasnici diplome za zanimanje, koje je za stepen više od prethodnog, a što će isto tako u velikoj meri uticati na kvalitet njihove radne biografije, odnosno povećaće šanse za pronalaženje željenog zaposlenja u odabranoj struci.\nPosle svega navedenog je sasvim jasno da je najbolji izbor za sve, koji žele da postanu vlasnici validne diplome, odnosno da poboljšaju svoje kvalifikacije, upravo program dokvalifikacije, odnosno prekvalifikacije, te vanredno školovanje. Praktično, vaša jedina obaveza jeste da kontaktirate izabranu obrazovnu instituciju i da se odlučite za jednu od mnogobrojnih edukacija, koju ona ima u ponudi.\nAkademija Oxford 41


Advokatska kancelarija: broj 31, mart 2017. - Profi Sistem Com\nAdvokatska kancelarija: broj 31, mart 2017.\nSadržaj časopisa broj 31:\nIz sadržaja novog broja izdvajamo tekst objavljen u rubrici REČ KOLEGE: “Pravni stav Vrhovnog kasacionog suda od 25.10.2016. godine”, Jasmina Milutinović, advokat iz Čačka – o spornom stavu po kome ugovor o prometu nepokretnosti zaključen u formi javnobeležničkog zapisa predstavlja podobnu ispravu za upis prava svojine.\nSKREĆEMO PAŽNJU: U februaru 2017. god. nije objavljen nijedan zakon, već samo Odluka Ustavnog suda o oceni ustavnosti odredbe zakona.\nTEMA BROJA: “Sud i javni izvršitelj – razgraničenje nadležnosti”, Mladen Nikolić, sudija Privrednog apelacionog suda, Nina Nikolić, sudijski pripravnik – volonter u Trećem osnovnom sudu u Beogradu – temu 31. broja časopisa izabrala je praksa, odnosno problemi nastali u primeni novog Zakona o izvršenju i obezbeđenju, a koja razjašnjava pitanja nadležnosti za odlučivanje o predlogu za izvršenje i donošenju rešenja u toku sprovođenja izvršenja, za odlučivanje o pravnim lekovima, odnosno sredstvima, za sprovođenje izvršenja…\nZA RAZMIŠLJANJE: “Problem kredita indeksiranih u CHF”, dipl. prav. Nenad Jevtić – komentar čiji je neposredni povod presuda Apelacionog suda kojom je odlučeno da se ugovor o kreditu raskida zbog bitno promenjenih okolnosti – da li ova presuda rešava problem ovih dužnika na način na koji oni žele?\nParnični postupak u ovom broju “pokriven” je komentarom “Tužba u ustavno-sudskoj praksi i praksi redovnih sudova”, Borivoje Gajić, sudija Apelacionog suda u Novom Sadu, a krivični tekstom “Primena načela ne bis in idem u krivičnom postupku kad je obustavljen prekršajni postupak”, Dr Đorđe Sarapa, advokat iz Beograda.\n“Pravo na isplatu neisplaćene devizne štednje građana po novom zakonu”, dipl. prav. Nikola Aleksić – prikaz najvažnijih odredaba novog Zakona i podzakonskih akata kojima bi trebalo da bude rešen ovaj dugogodišnji problem.\nI. Krivično procesno pravo – Presuđena stvar\nII. Parnični postupak – Tužba\nIII. Izvršni postupak – Pokretanje postupka i nadležnost\nV. Praksa Ustavnog suda – Dejstvo upisa prava svojine u katastar i neophodnost utvrđenja ništavosti ugovora sudskom odlukom


Delatnost firme su izvođenje radova u građevinarstvu – visokogradnja, projektovanje, usluge u domenu konsaltinga, inženjering i zastupanje inostranih firmi proizvođača građevinskih materijala.\nOsnovna delatnost firme je izvođenje radova u građevinarstvu – visokogradnja, sa posebnim akcentom na izvođenju grubih građevinskih radova, radova izolacije, radova na instalacijama vodovoda, kanalizacije i hidrantskih mreze, jake i slabe struje, proizvodnje i ugradnje Alu i PVC stolarije objekata do visine od 10 spratova.\nSAMEX GROUP d.o.o obezbeđuje svojim klijentima uglednim domaćim kompanijama i javnim preduzećima kompletnu uslugu izgradnje svih vrsta objekata kako u oblasti unutrašnjeg i spoljašnjeg opremanja objekata svih namena po sistemu "ključ u ruke".\nStrateška opredeljenja SAMEX GROUP d.o.o usmerena su ka celovitom prilagođavanju uslovima svetskog tržišta i uspostavljanju što kvalitetnije saradnje i poslovnih odnosa sa našim partnerima-klijentima.\nBazirajući delatnost na izvođenju grubih i zavrsnih građevinskih radova kao i prodaji građevinskih materijala na specijalnim projektima, SAMEX GROUP doo je paralelno radio na proširenju svojih programa tako da se pojavio na tržištu i u drugim oblastima (stambeni, turistički, industrijski kompleksi, kao i u kompleksnim rekonstrukcijama starih gradskih objekata).\nZaposleni u SAMEX GROUP doo su fleksibilno organizovani - svoje poslovne aktivnosti ostvaruju samostalno ili korišćenjem zajedničkih resursa, primenjujući savremeno iskustvo i znanje svojih inženjera kao i vrhunske svetske tehnologije, uključujući odgovorajuće međunarodne propise, standarde, preporuke i sistem kvaliteta.\nSAMEX GROUP doo je stekao reputaciju pouzdanog partnera i u periodu od preko 30 godina postojanja razvio je širok spektar aktivnosti, uvek nudeći najviši kvalitet i standard.\nUspešno završeni projekti koje je SAMEX GROUP doo realizovao u prethodnom periodu sa potvrdama svih naručioca da su svi poslovi završeni u roku i kvalitetu, najbolja su referenca za buduće poslove.\nnalaze svoje mesto u sledećim tipovima objekata:\nrezidencijalni objekti i vile\ninfrastruktura sa pratećim objektima\nKao pouzdan partner sa internacionalnim iskustvom, lako prilagodljiv na raznovrsne zahteve tržišta i fleksibilan, SAMEX GROUP doo uspešno sarađuje sa domacim i stranim partnerima.\nDostavna vozila kao i kompletnu profesionalnu opremu za izvođenje pomenutih radova SAMEX GROUP doo poseduje u svom vlasništvu.\nSAMEX GROUP doo osnovan je 1990. godine u Beogradu, pod registarskim brojem 1-5349-00.\nU okviru SAMEX GROUP doo, u kome su stalno zaposleni pretežno diplomirani inženjeri građevine, arhitekture, jake i slabe struje kao i diplomirani inženjeri termotehinke posluje i SAMEX GRADNJA doo koja zapošljava kvalifikovanu radnu snagu:\n90 VKV Tesara\n55 VKV Armirača\n40 VKV Zidara\n17 VKV Instalatera vodovoda i kanalizacije\n25 NKVPomoćnih radnika\n14 Diplomiranih građevinska inženjera (400 i 410 IKS)\n15 Arhitektonskih tehnicara (sefovi gradilsita)\n© 2021 SAMEX GROUP | WEB SYSTEM BY EMARKET1NG.NET


25/11/2020 | 12:26 ⇒ 12:27 | Autor: SRNA\n- Svaka čast Dodiku za sinoćnje obraćanje, jer svi odavno znamo da je OHR smetnja životu, a kamoli funkcinisanju BiH. OHR radi posebno za bošnjačku komponentu, a visoki predstavnik Valentin Incko i ne sluša šta Srbi kažu i u njima samo traži krivca - rekla je Rajilićeva Srni.\n- Treba zaštititi i srpski narod i Republiku Srpsku i sve laži razobličiti na najbolji način, a obraćanje Dodika je bio pun pogodak. Treba nastaviti tako i tražiti i od drugih institucija, ne samo UN, gdje god se ukaže prilika, da se OHR protjera iz BiH i da narodi ovdje žive bez njihovohg protektorata - naglasila je Rajilićeva.


Memorandum o saradnji između Slobodne zone Pirot i Direktoratom za slobodnu trgovinu Šangaja potpisan je danas u prisustvu predstavnika Svetske federacije slobodnih zona (FEMOZA) u prostorijama Ugovorne orkužne Privredne komore Pirot, saopšteno je iz te komore.\nZa poslovnu delegaciju Šangaja organizovan je prijem kod gradonačelnika Pirota Vladana Vasića, posle čega je u prostorijama Komore uprličena prezentacija Slobodne zone Pirot, sastanak sa predstavnicima kompanija Tigar Tajers, D-Company i Tigar AD i obilazak Slobodne zone Pirot\nMemorandum o saradnji uspostavljen je sa ciljem saradnje, razmene informacija, iskustava i unapređenja prisustva potpisnica na tržištu stranih investicionih projekata.\nMemorandum su potpisali izvršni direktor Slobodne zone Pirot Dragan Kostić i potpredsednik Direktorata za slobodnu trgovinu Šangaja Li Zhaojie u prisustvu predsednika FEMOZA-e Huana Torentsa.


INT - Industrijski prototitp\nSvi baza daljinski nadzorni geografsko distribuiran sistem digitalni radio ukt modem grafički prikaz podataka Industrijski prototitp Ispitivanja izolacionog ulja i izolacionog papira ispitivanje Klasa tačnosti mernih transformatora Kompenzacija reaktivne snage u distributivnim i industrijskim mrežama Kvalitet električne energije merenje temperature ležajeva obrada podataka železnički transport\nSvi 2018 2011 2010 2009\n5/20/2013 10:10:52 AM\nBaza podataka za ispitivanje izolacionih ulja energetskih i mernih transformatora\nKljučne reči / Tagovi:Ispitivanja izolacionog ulja i izolacionog papira Industrijski prototitp baza\nN. Miladinović, B.Bošković, J.Lukić, S.Marinković, M.Sušić: „Baza podataka za ispitivanje izolacionih ulja energetskih i mernih transformatora“, tehničko rešenje u okviru projekta tehnološkog razvoja TR-17029, Beograd, 2010.\nSaradnici Instituta: Miloš Sušić, Nikola Miladinović, Jelena Lukić, Savo Marinković, Branka Đurić\n4/9/2012 2:37:50 PM\nPostupak za smanjenje gubitaka snage i reaktivnih opterećenja delimično opterećenih asinhronih motora podešavanjem vrednosti napona\nKljučne reči / Tagovi:Kompenzacija reaktivne snage u distributivnim i industrijskim mrežama Industrijski prototitp\nUrađeno za: PD TE-KO Kostolac\nmelatonin japex.pl" target="_blank">http://japex.pl?pagelhx=melatonin-apteka">japex.pl\nabortion clinic in clovis" target="_blank">http://mediagear.us?pagerel=abortion-clinic-in-clovis-ca">clovis ca\nMiloje Kostić, "Postupak za smanjenje gubitaka snage i reaktivnih opterećenja delimično opterećenih asinhronih motora podešavanjem vrednosti napona", Potvrda o primeni u PD TE-KO Kostolac i recenzija, 2011.\n4/9/2012 2:35:51 PM\nTehničko rešenje za sprečavanje pojava rezonance u mrežama sa kondenzatorskim baterijama na sekundarnoj strani transformatora VN(SN)/SN\nKljučne reči / Tagovi:Kvalitet električne energije Kompenzacija reaktivne snage u distributivnim i industrijskim mrežama Industrijski prototitp\nUrađeno za: TE Kolubara\nbuscopan fantasic.sk" target="_blank">http://fantasic.sk?pagejyl=buscopan-bez-receptu">fantasic.sk\nMiloje Kostić, "Tehničko rešenje za sprečavanje pojava rezonance u mrežama sa kondenzatorskim baterijama na sekundarnoj strani transformatora VN(SN)/SN", Potvrda o primeni u TE Kolubara i recenzija, 2011.


Milićević: Odlična saradnja srpskog i turskog ombudsmana - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Milićević: Odlična saradnja srpskog i turskog ombudsmana\n2Piše: FoNet 12. jula 2018. 14.55\nMalkoč je Milićeviću predstavio zajedničku inicijativu za osnivanje Balkanske mreže ombudsmana, što bi doprinelo unapređenju ostvarivanja ljudskih prava na Balkanu i očuvanju mira i stabilnosti u regionu.\nU saopštenju Skupštine Srbije se navodi da Malkoč boravi u Srbiji u zvaničnoj poseti Zaštitniku građana Zoranu Pašaliću.\nMilićević je rekao da Skupština Srbije bira i razrešava Zaštitnika građana, a da u okviru svoje kontrolne uloge, nadzire njegov rad, kroz razmatranje godišnjih izveštaja o radu, koje Zaštitinik građana ponosi nadležnom Odboru za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova.\nPosle razmatranja izveštaja, Odbor predlog zaključaka upućuje Narodnoj skupštini koji se potom razmatra na svojoj plenarnoj sednici.\nMilićević je upoznao turskog ombudsmana i sa dokumentom „Beogradski principi“, koji je usvojen na međunarodnoj konferenciji održanoj u Skupštini Srbije 2012. godine, koja se bavila razmatranjem odnosa nacionalnih institucija za zaštitu i promociju ljudskih prava i parlamenata.\nSastanku su prisustvovale i članice Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Elvira Kovač i Milena Turk, kao i Zaštitnik građana Zoran Pašalić sa saradnicima i ambasador Turske u Srbiji Tanžu Bilgič.\ndjordje milicevic, ombudsman, skupstina srbije, turskaBeograd\n12. jula 2018. u 15.24\nJe li ovo vic, odlicna saradnja srpskog i turskog zastitnika gradjana ! Samo im jos fali severnokorejski.da bi saradnja postala savrsena.\n12. jula 2018. u 15.54\nE bas je vreca nasla zakrpu. Srpski i turski zastitnik gradjana. Radoznali bi rekli gde to ima u Srbiji i Turskoj.


Duvan i moda | Herba Svet\nBlog Imunitet i respiratorni sistem Duvan i moda\nGodine 1614, Kapetan Džon Smit, poznatiji kao muž Pokahontas, poslao je 4 bureta duvana u Englesku sa svoje plantaže u Virdžiniji. Iz Engleske se aromatični, sušeni list polako širio po Evropi, i ubrzo je u Novom svetu postao najbitniji usev. Skoro sto godina duvan se koristio uglavnom za medicinske svrhe, pomoću glinene lule. Francuz Žan Niko (Nicot), po kome je nazvan nikotin, hvalio je njegova lekovita svojstva, a španski lekar Nikolas Monardes ga je preporučivao svojim pacijentima kao idealan lek za čak 36 boljki, od zubobolje, preko parazita do karcinoma.\nKako se proizvodnja duvana u kolonijama i trgovina širila, tako se omasovljavala i navika uživanja u duvanu. Međutim, duvanjenje nije uvek bilo popularno. Godine 1604. kralj Džejms I opisao je pušenje kao ’odurno za oko, gadno za nos, štetno za mozak i opasno za pluća’. Džejms I je bio vizionar, ali para je para. I svi koji bi da se obogate, naći će načina da javnosti omile svoju robu.\nDuvan je sredinom 17. veka bio čak obavezan u školi u Itonu, kao preventiva od miazme – kuge. Time je njegov položaj na tržištu značajno očvrsnuo. Užitak Evropljana roblje je plaćalo zdravljem i životom na američkim plantažama, a imperija se bogatila i osvajala nove teritorije, krčila šume i sadila duvan. Glinene lule su se koristile sve do kraja 19. veka, ali nakon Američkog građanskog rata pojavljuju se prve cigarete, ručno rađene. Vešti majstor mogao je da urola četiri cigarete u minuti, što je bilo prilično nerentabilno. A onda, 1881, Džejms Bonsak pravi mašinu koja može da proizvede čak 120.000 cigareta na dan. I svet više nikada neće biti isti.\nKad čovek najčešće posegne za cigaretom?\nKad je pod stresom. Onda ne iznenađuje činjenica da je pušenje svoj najveći uspon doživelo za vreme I svetskog rata. Britanski vojnici dobijali su cigarete kao osnovno sledovanje. S pojavom cigareta i žene su su se za njih zainteresovale jer su bile elegantnije i jednostavnije od lula, pa je do sredine 20. veka u duvanu uživalo čak 81% muškaraca i 39% žena.\nIako je 1950. godine objavljena prva studija sa jasnim dokazima da se pušenje dovodi u vezu sa rakom pluća, tržište je i dalje bilo preplavljeno cigaretama. Holivud je tome mnogo doprineo, kao i američka marketinška kampanja koja je išla dotle da angažuje lekare da reklamiraju cigarete.\n’’Pitali smo doktore iz svih oblasti medicine – Koje cigarete pušite? Većina njih je izjavila da je to Kamel’’.\nDosta reklamnih postera, uz fotografije poznatih glumica ili zgodnih devojaka, slalo je poruku da su vitke zahvaljujući određenoj marki cigareta.\n’’Da održiš vitku liniju… Uzmi Laki umesto slatkiša’’.\nNa jednoj reklami nasmejani dečak se hvali kako misli na svoje roditelje, kupuje im je cigarete za Dan očeva i Dan majki.\nAli ono što je verovatno prodalo najviše cigareta je seksipil. Kauboj zagledan u daljinu sa cigaretom u ustima, avanturista koji čuči ispred aviona i pali cigaretu, ili plejboj koji gleda ženu u oči i duva joj dim u lice, uz slogan ’Duni joj u lice, i svuda će te pratiti’.\nOsobe na reklamama za cigarete, bilo da su bile poznate ličnosti ili samo zgodni manekeni, bile su melem za oči za posleratne generacije. I to ne samo u Americi. Izbledele farmerke, Dejms Din majica, špicaste uglancane cipele, igranke, tuče i cigarete – i kod nas su simbol su pedesetih i šezdesetih, generacije koja je išla ’grlom u jagode’.\nDuvan ili zdravlje\nPa koga je bilo briga što cigarete izazivaju rak? Britanski Ministar zdravlja, Ian Meklaud je na konferenciji za štampu sredinom 50. godina prošlog veka, priznao da je nauka pronašla vezu između duvana i karcinoma. I tokom čitave konferencije pušio je cigaretu za cigaretom. Tek 1971. postignut je dogovor da se na pakovanja cigareta stavi upozorenje da su štetne po zdravlje.\nKako je vreme odmicalo, tako je rasla svest o štetnosti duvana. Osamdesetih godina je postalo jasno da ne štete cigarete samo pušačima, već i okolini, pa je uveden izraz ’pasivno pušenje’. Čak i Talični Tom, popularni junak stripa, obaveznu cigaretu koju je neprestano balansirao na napućenim usnama, zamenjuje travčicom. Ali starih navika se nije lako otresti. Duvan stvara zavisnost i mnogima je i dan-danas teško da ga ostave, uprkos znanju koliku štetu izaziva, i groznim slikama raspadnutih pluća na pakovanjima cigareta.\nMnogima je cigareta i dalje deo imidža. Marketing je opasna industrija iza koje stoje milijarde i milijarde, i koja zna sve perfidne taktike da nas ubedi da nam treba upravo ono što nam nikako ne treba. Danas se više ne radi samo o cigaretama. Kozmetička industrija prednjači u ubeđivanju da su devojkama baš neophodni puder, korektor, maskara, veštačke trepavice, iako nema ničeg lepšeg od mladalačkog tena i nevinog pogleda. Šampon će nam dati neodoljivu kosu, parfem horde muškaraca koji će kao opijeni ići za nama, najnoviji i ekstremno bolni tretman lica napraviće od babe devojku… Industrija ume da udari pravo u taštinu. Još jedna stara, i pomalo tužna marketinška krilatica za duvan u našim krajevima bila je ’S cigaretom nikad nisi sam’. Marketing se definitivno razume u psihologiju.\nKako bi bilo da nam umesto duvana, šminke i napućenih usana imidž postane zdravlje? Kako bi bilo da se umesto sa cigaretom družimo s ljudima? Kako bi bilo da taštinu zamenimo svešću? Industrija koja nema konzumente ne može da opstane. Izbor je na nama.\nKada se jednom odlučimo za sopstveno zdravlje, najbolji saveznik nam je Disan. Ovaj prirodni bioeliksir na bazi lekovitog bilja pomoći će nam da se odviknemo od duvana i sačuvamo zdravlje disajnih puteva.


Mihajlović: Bilo je bolje nego što sam očekivao | Srpski fudbal Zapamti me Registracija |\nMihajlović: Bilo je bolje nego što sam očekivao\n26.05.2012, 20:31, Izvor: srpskifudbal.rs · 0 Selektor fudbalske reprezentacije Srbije Siniša Mihajlović posle poraza na debiju od selekcije Španije u prijateljskom meču (2:0) rekao je da je bilo dobrih i loših stvari, ali da je ukupni utisak bolji nego što je očekivao.\n„Primili smo dva gola bezveze, ali za početak je bilo veoma dobro. Momci su parirali Špancima dok su imali snage, video sam mnogo pozitivnih stvari, mnogo i negativnih i sad nam preostaje da to popravimo do starta kvalifikacija„, rekao je Mihajlović za Prvu televiziju.\n„I najmanja greška u odbrani je dovoljna da primiš gol, prvi je pao posle kontre, a drugi iz penala. Međutim, bolje je da sada pravimo greške, da bismo ih ispravili, nego da mislimo da je sve u redu. Upravo zato igramo sa jakim protivnicima, da bi nam pravili što više problema„, konstatovao je Mihajlović.\n„Ne bih nikog izdvajao, važno je da je svaki igrač dao sve od sebe i da kad izađe sa terena da može da se pogleda u ogledalo i ima mirnu savest. Imali smo i neke dobre šanse, jedan gol nam je poništen zbog ofsajda. I atmosfera na tribinama bila je dobra, samo me brinu ovi stalni problemi sa dimnim bombama i pitam se dokle, jer se plašim da nam diskvalifikuju teren u Beogradu„, zaključio je Mihajlović.


Trans masti su skoro izbačene sa svih tržišta, ali se i danas mogu naći u namazima i raznim industrijskim pecivima, a mogu da izazovu poremećaj u lučenju insulina\n14.02.2017. - 22:33h 14:38h Autor: Lepa&Srećna\nZdravlja mogu da nas koštaju ne samo kalorije koje gomilamo na tanjiru, već i vrsta namirnica koje dominiraju na našem jelovniku, piše Lepa & Srećna.\nNije isto da li pojedete zeleno povrće i kroz njega unesete u organizam 100 kalorija ili ako te iste kalorije "popijete" kroz neki napitak pun šećera i veštačke arome.\nKoje namirnice treba da zauvek izbacite iz frižidera, jer vam mogu oštetiti metabolizam čim ih pojedete?\nNe samo što su slatka, već su zaslađena najgorim mogućim zaslađivačem za naše zdravlje - fruktoznim sirupom! Ova supstanca nalazi se često i u brzoj hrani, a dovodi do takozvanog metaboličkog sindroma!\nTrans masti su skoro izbačene sa svih tržišta, ali se i danas mogu naći u namazima i raznim industrijskim pecivima. Trans masti mogu dovesti do poremećaja u lučenju insulina i tako usporiti metabolizam i doprineti gomilanju masnih naslaga, naročito u predelu stomaka.\nBeli hleb i drugi prosti ugljeni hidrati brzo se vare jer nema vlakana koji bi ga usporili, ali i naterali organizam da troši kalorije za varenje, To momentalno obara brzinu metabolizma.\nGoveda koja se gaje na farmama dobijaju veliku količinu antibiotika, koji se kroz meso mogu preneti u ljudski organizam. Oni štetno deluju na "dobre" bakterije u digestivnom traktu i menjaju proces prerade hranljivih materija pa doprinose bržem gojenju. Zato je uvek bolje jesti meso organski gajenih životinja.\nIstraživanja su pokazala da pesticidi iz neorganskog voća i povrća uništavaju naš metabolizam i utiču na stvaranje masnih naslaga. Posebno smo ugroženi kada jedemo jabuke, jer je poznato da je jabuka voće koje se najviše prska. Potrudite se da kupujete namirnice organskog porekla, ali svakako ih dobro operite pre konzumiranja.\nOmega 6 kiseline koje u svoj organizam unosimo preko biljnog ulja mogu usporiti rad našeg metabolizma i dovesti do stvaranja masnih naslaga. Ove kiseline čine da se nivo insulina u našem organizmu promeni, što dovodi do pretvaranja karbohidrata u masne naslage, kao i do poremećaja leptina, hormona koji našem organizmu daje znake sitosti. U dijeti je najbolje da koristimo maslinovo ulje.\nZnali su samo da umire, ali ne od čega: Telo joj bilo potpuno zatrovano nečim što svi jedemo!\nIshranaNamirniceMetabolizamštetne namirniceneorgansko mesojabukemesoHormoniInsulinZaslađivačiGojenjeMasne naslagebiljna uljatrans mastiHleb


Politički pastiri vs. politički vukovi – Sandžak\nPosted byadmin\t April 1, 2014 Leave a comment on Politički pastiri vs. politički vukovi\nUistinu, nije za čuđenje to što je gore opisani video zapis za kratko vrijeme doživio veliku popularnost. Nažalost, živimo u vremenu laži, prevara i obmane. Čak i ubistva iz koristoljublja ni u našem Sandžaku nisu nikakva rijetkost. Pomenute duševne i društvene bolesti rezultiraju gubljenjem povjerenja među ljudima. U to sam se osobito uvjerio prilikom kampanje upisa podatka od strane birača koji imaju boravište u inostranstvu u jedinstveni birački spisak, da će na predstojećim parlamentarnim izborima u Srbiji glasati u inostranstvu. Naime, i pored jasnih instrukcija, neočekivano mali broj osoba je ispunio obrasce. Uistinu mi nije bilo jasno kako je to moguće, da pripadnici našeg bošnjačkog naroda koji su brutalno protjerani iz svog zavičaja preko noći postaju apolitični i ne žele uložiti ni minimum truda i upisati se u birački spisak, te uticati na politički život u zemlji njihovog porijekla, u kojoj je i dalje aktuelno flagrantno kršenje prava njihovih sunarodnika. Interesovao sam se o motivima njihove pasivnosti i došao do zaključka da je primarni razlog gubitak povjerenja u političare.\nSvakako da nije nimalo iznenađujuće to što građani Srbije, a među njima prvenstveno Bošnjaci, nemaju povjerenja u političare. Kada je 2004. godine u Koštunčinu vladu ušao Rasim Ljajić, a Sulejman Ugljanin postao gradonačelnik, svi su se nadali boljim danima. Izostali su rezultati, ali mnogi su mislili da je za konkretan rezultat potreban još jedan mandat. Tako su od 2008. do 2012. godine Ljajić i Ugljanin obnašali pozicije ministara u novoj Vladi. Nažalost, i tada su prevarili svoje birače. Na kraju, 2012. godine isti „bošnjački“ ministri ponovo ulaze u Vladu premijera Dačića, te smo ponovno mogli da se čudimo njihovoj jalovoj politici u kontekstu interesa našeg naroda. Istini za volju, Ljajića glasa i dobar dio Srba, pa je moguće da se tokom svog mandata posvetio ispunjenju obećanja koja je dao tom dijelu svog biračkog tijela. Jasno je da su bošnjački birači isuviše često bili žrtve naših pokvarenih i nesposobnih političara, kojima je laganje naroda postalo sastavni dio političke profesije. Svoj lični interes su pretpostavili interesima naroda, i kakvi su, nije ni čudo što ne rade u interesu svojih birača, ali ipak iznenađuje to da su vrlo često otvoreno radili protiv interesa svojih sunarodnika, čemu svjedoči i jasna umiješanost prilikom pokušaja razbijanja Islamske zajednice u Srbiji, uzurpacije vakufa, opstruiranje rada naših neovisnih obrazovnih institucija, te mnoga druga sramna djela kojih bi se morali stidjeti.\nPitanje koje se nameće je: da li je moguće povratiti povjerenje naroda i, ukoliko je odgovor potvrdan, ko bi to mogao da realizuje? Promjena svijesti kod narodnih masa je konstantna, te sam ubijeđen da bi dobar tim neiskvarenih političara koje krase visoke moralne ali i intelektualne sposobnosti bio u stanju u prvom vremenu zadobiti značajan nivo povjerenja glasača, te ukoliko bi opravdali ukazano povjerenje i svoja predizborna obećanja pretočili u konkretan rezultat, s vremenom bi zadobili povjerenje širih narodnih masa. U kontekstu predstojećih parlamentarnih izbora u Srbiji, ne vidim koja bi druga politička partija Bošnjaka mogla da se uhvati u koštac sa tim izazovom, izuzev Bošnjačke demokratske zajednice (BDZ) Sandžaka. Naime, BDZ Sandžaka je stranka koja je proistekla iz jednog snažnog pokreta, te okuplja relativno mlade ljude, širokih kompetencija, koje krase visoke vjersko-moralne osobine. Tačno je da trenutno ne posjeduju zavidno političko iskustvo, međutim pored svih navedenih pozitivnosti, značajno je i to što za sobom ne nose teret političkih kompromitacija koje prate Ljajićevu i Ugljaninovu stranku. Ukoliko se svojski potrude, sigurno je da će uspjeti promijeniti percepciju političara i odkloniti negativne konotacije koje se s razlogom vežu za taj izraz, te da će Bošnjaci biti napokon u prilici da na svoje predstavnike gledaju kao na svoje političke pastire a ne kao na svoje političke vukove – što je do sada bio slučaj.\nŠto se tiče pastira iz priče s početka ovog teksta, kako javljaju mediji, za nagradu je dobio 20.000 saudijskih rijala od Fondacije El-Hussaini, a također i ček na isti iznos od anonimnog darovatelja. Ujedno je sudanski ambasador u Saudijskoj Arabiji kazao da pastirovo djelo predstavlja pravi primjer muslimanskog ahlaka, te je obećao da će mu uručiti 200.000 saudijskih rijala na ime zahvale za njegovo iskreno djelo. Pastir je naveo da će od novca koji je dobio omogućiti svojim roditeljima i porodici da obave hadž te da će napraviti kuću za porodicu.\nNeka to bude i poruka našim političkim pastirima – poštenje i odgovoran odnos naspram povjerenih emaneta se na kraju višestruko isplati.\n(Autor: Muhamed Ćeman, revija SANDŽAK | 1. mart 2014. | br. 177 | RevijaSANDZAK.com)\nPosted byadmin April 1, 2014 Posted inTabirenjaTags: kolumna, Muhamed Ćeman, Revija Sandžak broj 177


NATO nema rešenje za „Iskander M“: Čime će mu se onda suprotstaviti - Sputnjik Srbija\n11:40 24 Septembar 2020\n13:27 15.01.2020 Preuzmite kraći link\nNATO trenutno ne poseduje sredstva protivraketne odbrane koja bi mogla da se suprotstave ruskom sistemu „Iskander M“ zbog njegove pokretljivosti, malih dimenzija i mogućnosti da koristi dve vrste raketa — balističke i krstareće.\nUprkos tome, zvaničnici NATO-a izjavljuju da će odgovoriti na raspoređivanje ruskih sistema „Iskander M“, zbog rakete tipa 9M729 „Novator“, koje su SAD iskoristile kao izgovor za povlačenje iz istorijskog Dogovora o raketama srednjeg i kratkog dometa.\nRuski vojni eksperti ističu da su elementi PRO koji se trenutno nalaze u Evropi predviđeni za uništavanje velikih balističkih meta i nisu u stanju da se suprotstave sistemu „Iskander M“.\nPrvo su bile američke rakete, pa onda „Iskander M“\n„Oni pripremaju razmeštanje američkih raketa srednjeg dometa u Evropi. Za to pronalaze razloge i izgovore, pa kažu da je Rusija rasporedila svoje komplekse „Iskander-M“ . Ali, kao i obično, oni mešaju uzrok i posledicu. Činjenica je da je Rusija rasporedila svoj operativno-taktički kompleks kao odgovor na raspoređivanje sistema protivraketne odbrane od strane Amerikanaca u Rumuniji i Poljskoj. Unapred smo upozorili SAD i NATO da ćemo razmeštanjem ’Iskandera-M‘ odgovoriti na raspoređivanje tih sistema koji mogu da koriste krstareće rakete srednjeg dometa, zabranjene Sporazumom o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa. A sada NATO, zaboravljajući na tu važnu činjenicu, govori o tome da deluju kao odgovor na naše poteze. Ali toga se ne bojimo i nećemo ukloniti naše ’Iskandere‘ — oni štite naše nacionalne interese. Neka NATO traži razlog u sebi, a ne u Rusiji“, rekao je za Sputnjik ruski vojni ekspert Viktor Litovkin.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg je rekao da će Alijansa do kraja godine reagovati na raspoređivanje ruskih sistema „Iskander“ opremljenih raketama 9M729, NATO klasifikacije SSC-8. Kako je pojasnio — reakcija će podrazumevati rad na sistemima protivvazdušne i protivraketne odbrane, konvencionalnom oružju, povećanju borbene gotovosti i produženju vremena za upozoravanje.\nČime će se NATO suprotstaviti „Iskanderima“\nVertikalni lansirni sistem MK-41 je deo američkog sistema za protivraketnu odbranu „Egis ašor“, koji je postavljen u Evropi, a planirano je da ti sistemi budu raspoređeni i u Pacifiku.\nAko je NATO, kako Stoltenberg uverava, spreman da se suprotstavi „Novatorima“ sa nekim sistemima protivraketne odbrane, tada se može govoriti o starim sistemima „Patriot“ i „Egis ašor“, smatraju ruski eksperti. U kontekstu Stoltenbergove izjave, verovatno će se raditi o modernizaciji sistema protivraketne odbrane „Egis“.\nLansiranje rakete "Tomahavk" sa američke raketne krstarice "Kejp Sent Džordž"\nStoltenberg uverava da NATO ne namerava da rasporedi nove nuklearne rakete na tlu Evrope, ali povlačenje SAD iz Sporazuma o raketama im zapravo otvara tu mogućnost. Poslednjih godina Amerikanci razvijaju taktiku za brzi globalni napad, a akcenat je bio na krstarećim raketama tipa „Tomahavk“, koje takođe biti opremljene nuklearnim bojevim glavama.\nRuski eksperti ukazuju i na to da Amerikanci mogu da rasporede balističke rakete srednjeg dometa protiv Rusije, ali da će istovremeno morati da se „pokriju“ sistemima protivraketne odbrane. Ipak, problem Amerikanaca je taj što oni nemaju efikasne sisteme protivraketne odbrane kojima bi mogli da pokriju svoje saveznike u Evropi.\nZanimljivo je da raketu „Novator“, koje se NATO toliko plaši, ruska vojska još nije dobila, i da se danas govori samo o njenom testiranju i prototipima.\nruski sistem, iskander-M, NATO


„Štrapke“: „Omesi mi bel devojče bel pogaču“, 1.deo, o tradicionalnim jelima jugoistoka Srbije – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti „Štrapke“: „Omesi mi bel devojče bel pogaču“, 1.deo, o tradicionalnim jelima jugoistoka Srbije\n„Štrapke“: „Omesi mi bel devojče bel pogaču“, 1.deo (Lazarička narodna pesma doljevačkog kraja), o tradicionalnim jelima jugoistoka Srbije\nMnogi tvrde da je Srbija zemlja u kojoj se „dobro jede“. Neodoljivo ukusna i izuzetno pikantna srpska jela pravi su užitak za sva čula. Stanovnici Srbije uživaju u pripremi i konzumiranju hrane, često praveći tradicionalne specijalitete po starim porodičnim receptima koji se prenose s generacije na generaciju. Obilan srpski ručak ne može se zamisliti bez ukusnog predjela, posle koga ide čorba ili supa, obavezna banica, kao i glavno jelo od povrća i mesa, kuvano na laganoj vatri, zapečeno u zemljanim posudama ili spremljeno na roštilju.\nOvdašnji kraj, od Niša do Leskovca, pa do Prokuplja, karakterišu jela koja široj javnosti nisu poznata ili pak imaju slično ime, ali sasvim drugačiji ukus. Govorimo o ajvraju, pindžuru, ljutenici, preženiji, odnosno prženiji jer se izgovara sa ovdašnjim akcentom, sprži, kavurmi, banicama na sto načina, potpečenkama, i medu od čalija. Možda nešto čudno ili poznato zvuči, ali verujte nije isto, ovdašnja jela su izuzetno ukusna, specifična, i najvažnije jeftina su i osvajaju sva čula. Za uživaoce dobre hrane, svako domaćinstvo ima da vam ponudi bar dva nabrojena specijaliteta, a ovdašnjim građanima je to svakodnevno jelo.\nU potrazi za prvom pričom i odgovorima razgovarali smo sa gospodinom Nikolom Mandićem Konakom, poznatijim kao Amerikanca, predsednikom Skupštine Udruženja ugostiteljskih i turističkih Poslenika Niš.\nNikola Mandić i Ranka Petrović u Doljevcu\nKuvar sa dugogodišnjim iskustvom Nikola Mandić , nekadašnji vlasnikk kafane „Amerikanac“ živa je legenda ovoga kraja i ne postoji slavna ličnost koja je posetila niški kraj, a nije probala specijalitete čuvenog Kokana, kaže da ovaj kraj naše zemlje ima toliko specijaliteta koji su pravi raritet na ostalim trpezama, ali nisu toliko poznata, jer nisu dobila priliku da se pokažu i prezentuju široj javnosti. Ovdašnji poljoprivrednici čuveni su proizvodnji paprike i ne postoji slađeg povrća upravo od ovog iz ovog kraja, kaže Mandić.\nOno što je karakteristično za ovaj deo Srbije je upravo paprika, kraljica povrća, od koje mogu da se naprave stotinu vrste jela. Ta prženija, koja se kod nas izgovara brzo i sa južnjačkim akcentom, to je svetsko čudo. Da li će ta prženija biti od paprika pečenih u rerni, punjenih sa sirom i jajima, pa onda može to da se oplemeni i doda malo kačkavalja, šunke, pa će to ispasti vrstan delikates, i izuzetno ukusno nego da je samo paprika ili dodati paradajz. Sve ono što može jednom dobrom kulinaru ili dovitljivoj i umešnoj domaćici da padne na pamet i doda u prženiju, može samo to naše, takozvano sirotinjsko jelo da oplemeni i začini mirisom juga. Ovo govorim samo za nas, za deo od Niša do Leskovca, gde ima inzvaredne paprike, pune slasti, bez modernih modifikacija, seme ono staro, domaćinsko, pa ukus ovdašnje paprike ne može da se meri ni sa jednom drugom u Srbiji, bar po meni i mom bogatom kulinarskom iskustvu. A što se tiče ostatka Srbije, moja preporuka je da uče on nas i ovdašnjih domaćica, jer prežnija ovog kraja slobodno može da parira glavnim svetskim jelima-kaže dobro poznati kulinar Kokan.\nPrženija je univerzalno jelo koje se jede i za doručak, i za ručak i za večeru. Sprema se sa svežom paprikom, sa pečenom, sa suvom u toku zime, sa ajvarom. Znači, jelo za sve sezone. Idealno je za leto, ali se i za zimu baš u te svrhe ostavlja paprika u zamrzivaču, sveža iseckana ili pečena pa iseckana, kako ko voli. Naše bake su ranije prženiju zaprživale brašnom u nedostatku jaja. Danas prženiju obično zapržimo jajima, a izvanrednog je ukusa kada se ipak doda malo brašna i proprži se pre dodavanja jaja. Osnovna varijanta prženije je ona samo sa paprikom i jajima, ali je u letnjim mesecima nezamislivo spremiti je bez paradajza, pa i sa prazilukom ko voli. Uz ovo jelo vam nisu potrebni neki posebni dodaci, najbolje ide uz sir i paradajz salatu. I da ne zaboravim, prženija je najsladja ako se jede bez viljuške, preporučuje se mackanje hlebom. Svako ima neki svoj način.\nPrženiju ili prženo je najbolje spremati sa “mršavim” paprikama, pa je tako najslađe pred kraj sezone kad ostane na stabljikama po koja paprika, onako prosušena i mršava. Mi te paprike zovemo “vrške”.\nRanka Petrović, profesor Ugostiteljske škole u Nišu i član Unije ugostitelja i turističkih poslenika Niš kaže da prženija ne poznaje granice mašte i da ovdašnje domaćice su dobro poznate po pripremi ovog inzvarednog brzog jela.\nOna nam je i otkrila recepte koje ona voli i rado sprema.\nNajlepše pržneno je sa ovdašnjom paprikom, paprika se ispeče i oljušti, u tiganj se stavi mast, jer je prženija ukusnija, doda se paradajz, ali blanširani da nema ljuskica, odnosno korice, to se prži dok ne ispari tačnost od paradajza, ako koristimo svež, i zalije se jajima.\nPrženo sa suvom paprikom je karakteristično za ovdašnji kraj, jer paprike ima u izobilju.\nPre prženja suvu papriku treba obariti, ocediti kasnije od vode i iseći, ukusnije je ako se doda praziluk, a kada se luk dobro uprži zalije se jajima.\nPošto većina domaćinstva u ovom kraju priprema spržu profesorka Ranka, kulinar, kaže da je u zimskom periodu neizostavna prženija sa spržim ili čvarcima.\nPrema njenom receptu, a i receptu ovdašnjih domaćica nareže se crni luk, paprika turšija, nekoliko komada i parče sprže, ne treba dodavati mast jer sprža je sama po sebi masna. Ovo se tiho dinsta, prži u dubljem tiganju, sve dok paprika turšija ne omekša, a masnoća iz sprže se stopi. Ova prženija je pravi biser ovog kraja.\nPrženija sa spržom i kiselom paprikom\nOna dodaje da naš kraj ima najraznovrsnija jela, najviše brzih specijaliteta, pre svega misli na maštovite prženije jer, pored paprike, crnog luka, sprže, domaćice po namirnicama koje imaju u kuhinji prave prave majstorije i nezaboravna jela.\nAko se pitamo otkud sprža, čvarci i kavurma na ovim prostorima, ko je počeo i kako da je pravi, onda zasigurno možemo reći da je ona ostatak i dubok trag vremena Osmanlija. Reč kavurma (kaurma) potiče od turske reči kavurmuk – pečen, pržen.\nObičaji, tradicija, religija, kultura kao i podneblje uvek imaju autohtone odlike i specifične načine pravljenja gastronomskih delikatesa. Kada je reč o kavurmi, u zavisnosti od gore pobrojanih uticajnih faktora može se praviti od mesa i goveđih, ovčijih ili svinjskih iznutrica. Takođe i određeni događaji diktiraju i favoriziraju period povećane proizvodnje kavurme, poput perioda svinjokolja dodaje kuvar Nikola Mandić Kokan.\nKada govorimo o sprži, sprža koja se sprema ovde, ne sprema se na ovaj način u ostalim delovima zamlje. U ostalim krajevima se prave duvan čvarci, a sprža iz ovog kraja je nešto zaista jedinstveno i preukusno- ističe Manić.\nSrža se pravi od slanine koja se topi u kazanu, ali koja ima i mesa na sebi. Kada se mast dobro upeče, odnosno kada domaćin spusti mali prst u kazan, a mast ga ne opeče, onda je to znak da je mast dovoljno upečena, ostatak slanine na kojoj ima i mesa se cedi, kroz gazu ili kroz posudu da sitnim rupicama, soli i ostavi da se hladi.\nSprža je masnija od čvaraka, ali zato je inzvaredna za spremanje u kombinaciji sa drugim jelima. Recimo fantačino je prženo od sprže, suve paprike i praziluka, ili pak od sprže, kiselih paprika, turšije i crnog luka. To je nešto što se veoma, veoma retko sprema u ostalim krajevima zemlje, a ovde je u zimskim mesecima gotovo svakodnevno jelo na trpezi. Sprža može i ovako da se degustira uz crni luk, sir i pogaču.\nKavurma je dosta masnije, pored sprže u nju se stavljaju sve iznutrice koje su dobro oprane i skuvane, ima recepata i sa ošurenom svinjskom kožom, ali danas se kavurma dosta retko pravi.\nU jugoistočnom delu Srbije dominiraju razni specijaliteti od testa, tačnije pite ili kako se ovde kaže banice. Banica je nešto što je na ovim prostorima različito od kraja do kraja, od kuće do kuće, od roda do roda, od majke do kćeri itd. A, to naročito važi za jugoistočni deo Srbije, tačnije, Niš i okolinu. Reklo bi se , koliko tepsija – toliko i banica.\nOvde dominiraju sukana banica, kisela banica, banica od razvučenih kora odnosno razvučenica, koje su slane i nezaobilazni tikvenik i kupusnik, banice od povrća sa slatkom notom.\nBanice, mekike, tiganjice… tako započinje razgovor prof Ranka Petrović iz Niša govoriće o raznim ovdašnjim đakonijama od testa. Neke se prave brzo, neke đakonije zahtevaju rad, strepljenje, umešnost i dosta vremena.\nRanka Petrović, profesor Ugostiteljske škole u Nišu i član Unije ugostitelja i turističkih poslenika Niš kaže da ovdašnja banica ne poznaje univerzalni recept.\nBanica je beskvasna pita sa razvijenim korama, punjena prevrelim, starijim sirom i zalivena mašću, dok je kisela banica napravljena od testa sa kvascem. Ostalo je sve dorada, prerada, modifikacija, mašta, želja za većim užitkom. Kada je kombinacija dobra banicu ništa ne može da naruži- kaže prof. Petrović.\nOna dodaje da ovdašnja sukana banica može da se meri i stane uz rame raznim svetskim specijalitetima. U ovoj emisiji nećemo govoriti o nadaleko čuvenom niškom bureku već o tradicionalnim jelima od testa juga Srbije, specijalitetima koja i danas zauzimaju mesta na trpezi.\nProfesorka Ranka, kulinar, kaže da sukana banica se pravi od običnog testa: brašno, so i voda. To se umesi, malo odstoji i onda se oklagijom razvija što tanja kora. Prilikom izrade kora kositi se dosta brašna, jer se kora lagano mota oko oklagije i suče, i odmotova na sto. Filujete po želji i mašti. Obično sir, jaja i masnoća, ali može biti i slana.\nZanimljivo je da posna slava u ovom kraju ne može da prođe bez tikvenika i kupusnika, odnosno banice sa slatkim i slanim filom.\nZa tikvenik se tikva narenda, malo cedi, pospe po kori, doda se šećer, masnoća i griz.\nDodaje da je najlepši tikvenih od sukanih kora, s tim što se kora prebaci preko oklagije i malo propeče na plotni šporeta, pre svega na šporet na drva.\nKupusnik je nezamenljiv kada se slavi slava u vreme posta. Postupak izrade je sličan kako i kod svih banica, s tim što se za fil koristi kupus uz kace.\nKupus se sitno naseče i ostavi da odstoji u vodi kako bi mu voda izvukla višak soli.\nNadev od kupusa se ređa preko kore, a obavezno je da se doda griz ili mleveni orasi kako pita ne bi bila gnjecava.\nOvdašnje domaćice obavezno prave i kiselu ili mušku banicu. Ovaj zanimljiv naziv „muška banica“ dobila je po tome, bar kako kažu starije bake, jer ranije žene nisu radile, brinule su o kući i deci, neretko i o starijim članovima domaćinstva i dok su muškarci, muževi na poslu, a živelo se u zajednici, one zamese testo za hleb, ali malo više kako bi napravile i kiselu banicu. Od viška testa razvlačile su rukama jufke, premazivale mašću i filovale, sirom i jajima, ili samo sirom, a neka dodavale i spržu. Zatim to urolaju, ređaju u tepsiju, malo odstoji, da nadođe testo i peku. Ali uvek su pravile onoliko koliko bi mogle da pojedu. Kako su se šalile bake koje su nam ispričale ovu zanimljivu priču, dok su muževi na poslu, one se lepo počaste kiselom banicom, tepsiju operu i ko da ništa nije bilo. Ta banica je bila najslađa. I profesorka Ranka ispričala je identičan recept za ovaj svojevrsni delikates, koji se i danas redovno pravi, ali ovog puta za sve članove domaćinstva.\nKisela ili muška banica\nJugoistočna Srbija se ponosi svojom kuhinjom i kafanskim nasleđem. Izreka “Merak nema cenu” odlično opisuje duh ovog kraja, pre svega mislimo na mesta od Niša do Leskovca.\nU sledećoj emisiji govorićemo u kralju zimnice ajvaru, ali manje poznatim varijantama pindžuru i ljutenici, medu od čalija i dobričkim potpečenakama.\nAutor i voditelj: Marija Jovanović\nU emisiji govorili Nikola Mandić Kokan i Ranka Petrović\nNarodnu lirsku pesmu recitovao Dimitrije Mitić\nMuzika korišćena u emisiji: Srbija-Sanja Ilić i Balkanika, Igra skakavaca- Bora Dugić.\nTAGS: banica kavurma Ministarstvo kulture i informisanja Nikola Manić Kokan prženija Ranka Petrović sprža štrapke


Ceca kao Nole: U hiperbaričnoj komori sprema se za koncert u Nišu - Telegraf.rs\n26/09/13 | 10:58\nCeca kao Nole: U hiperbaričnoj komori sprema se za koncert u Nišu\n- Njoj je ustanovljena aritmija, i zahvaljujući metodi udisanja čistog kiseonika, uspela je da se oporavi od posledica izazvanih stresom i umorom - tvrdi izvor blizak pevačici\nBez obzira što ima zdravstvene probleme, zbog kojih je prošle nedelje završila u bolnici, Ceca Ražnatović za "Kurir" kaže da će biti spremna za koncert koji je 28. septembra najavljen u Nišu, kao i da je energija koju razmenjuje sa fanovima najbolji lek za sve njene boljke.\nDa podsetimo, pevačici je 19. septembra pozlilo i zbog toga se nije pojavila na suđenju u Beogradu, a Ceci je u bolnici "Dragiša Mišović" ustanovljena aritmija i propisana stroga terapija.\n- Ona veoma vodi računa da ispoštuje terapiju koju su joj lekari prepisali. Redovno odlazi na kontrole, a desetak dana išla je i u hiperbaričnu komoru. Poznato je da udisanje čistog kiseonika povećava energiju i dovodi do akutne detoksikacije organizma, tako da je, zahvaljući toj metodi i savetima vrhunskih doktora, uspela da se oporavi od posledica izazvanih stresom i umorom nakon veoma uspešne turneje, objavljivanja novog albuma i spektakularnog koncerta na Ušću - navodi izvor blizak Ražnatovićevoj.\nCeca objašnjava da se oseća mnogo bolje i da je spremna za koncert u Nišu.\n- Jedva čekam da se vidim s fanovima u južnoj Srbiji. Publika je moj najbolji lek. Kad izađem na scenu, ta energija koju tokom koncerta razmenjujemo utiče na mene kao najjači medikament - zaključila je Ceca Ražnatović.\nNišlija pretukao partnerku koja je u osmom mesecu trudnoće: Sumnja se da je udarao u glavu i stomak\nAnastasija otkrila da li se meša Ceci u ljubav: Evo šta joj je dečko rekao nakon promene imidža\nIsplivali detalji provoda: Ivana je sve muškarce očarala lepotom, a ovako je reagovala na komentare\n26. septembar 2013 | 21:17\ncisti se od koke! provereno pitajte acu!\n26. septembar 2013 | 18:56\nCeca je bila i ostala zakon. CECA KRALJICA a ostali NEBITNI !\n26. septembar 2013 | 16:21\nNa koncert moze a cim treba na sud aritmije prorade


Redukovanje gradskog i prigradskog prevoza\n4. decembar 2020. Predlog za smanjenje obima prevoza posle 18 časova podnelo je preduzeće "Autoprev...\n3. decembar 2020. Na Svetski dan osoba sa invaliditetom, podsećamo kako se humanosti od malih nogu ...\nGradskim većnicima u Kraljevu veće plate\n4. decembar 2020. „Do sada je nadoknada gradskim većnicima u Kraljevu bila neuporedivo niža nego ve...\nPenzionerima po 5.000, minimalac za najpogođenije merama\n4. decembar 2020. Za isplatu jednokratne pomoći penzionerima obezbeđeno 75 miliona evra, a 72.500 z...\nPet godina Biljane nema, ali majka ne gubi...\n2. decembar 2020. „Ja ću čekati, moj andjele, moje srce oseća da si živa, a ako Bog sluša moje srce...\nSOS Dečija sela Srbija traže nove SOS roditelje...\n3. decembar 2020. SOS roditelj dobija ličnu nadoknadu za hraniteljstvo, ima socijalno, zdravstveno ...\nObaveštenje iz JKP „Pijaca“ Kraljevo\n2. decembar 2020. Iz ovog kraljevačkog preduzeća stiglo je obaveštenje korisnicima da stočna pijace...\nPROSVETA U OSMANSKOM CARSTVU\nU kraljevačkom Narodnom muzeju, dr Aleksandra Novakov, naučni saradnik Matice srpske iz Novog Sada, prvi put će predstaviti svoj naučni rad posvećen srpskoj prosveti od 1878. do 1912. godine, uz obilje dragocenih fotografija\nStih “Reči su note, jezik melodija” Matije Bećkovića, akademika koji je u Raški besedio prve večeri, možda najbolje opisuje manifestaciju koja slavi umetnost; posle predavanja, tribina, izložbi, večeras u Raški koncert Aleksandre Radović\n(0) : 1292\nPOSLEDNJI PAKET BESPLATNIH ULAZNICA\nZa odgovore na današnje pitanje, Sportski centar “Ibar” i portal “Krug” pokloniće u ponedeljak, 21. avgusta poslednje ulaznice za gradski bazen u Kraljevu, koje se mogu iskoristiti za dnevno (11,00 – 18,00h) ili noćno kupanje od 22,00h do ponoći\n(2) : 262\n(1) : 724\nVEČE SA DOBITNIKOM ŽIČKE HRISOVULJE\nSutra (četvrtak, 17. avgust), drugog dana Žičkog duhovnog sabora Preobraženje 2017, ljubitelji poezije će imati priliku da se druže s pesnikom Mošom Odalovićem, ovogodišnjim dobitnikom Žičke hrisovulje.\nRADEVIĆ POMOĆNIK GRADONAČELNIKA\nDosadašnji koordinator Kancelarije za mlade u kraljevačkoj Gradskoj upravi, Nikola Radević, postavljen je nedavno na mesto pomoćnika gradonačelnika zaduženog za omladinu i sport\n(16) : 5878\nVEČERAS POČINJE ŽIČKI DUHOVNI SABOR\nU Galeriji kraljevačkog Narodnog muzeja večeras će, prvom u nizi manifestacija - izložbom Violete Cvetanoske Šapat kroz večnost – ćilimi iz Etnološke zbirke ovog muzeja, svečano biti otvoren 26. Žički duhovni sabor Preobraženje 2017\n(0) : 377\nISPUNJENO OBEĆANJE PRIVREDNICIMA\nZa izgradnju malog mosta i saobraćajnice od kružnog toka u Adranima do Ulice Živojina Lazića, koja preduzećima u ovom delu grada treba da omogući direktan izlazak na Ibarsku magistralu i lakši transport, opredeljeno je 22 miliona dinara\n(0) : 608\nZA BAZEN NISU DOVOLJNE GRADSKE PARE\n(Predizborno) obećanje da bi Kraljevo 2019. godine moglo da dobije zatvoreni bazen neće biti ispunjeno, a gradonačelnik Kraljeva priznaje da budžet grada Kraljeva, bez pomoći države i donatora, ne može da izdrži tako veliki projekat\n(5) : 3612\nTRŽNI CENTAR DO KRAJA GODINE\nDo RC Reinvest objekta u izgradnji, u kojem će radnje, kako je najavljeno, imati brendovi čija je roba po cenama prilagođena džepu Kraljevčana, sa starog Ibarskog mosta moći će da se dođe pešačkom stazom dužine 400 metara\n(1) : 2953\nNOVO STEPENIŠTE KOD STADIONA\nTAKTILNA STAZA, DRVEĆE U SEPTEMBRU\nOBILAZAK LOKACIJA NA KOJIMA SE GRADI\nSEVERNA OBILAZNICA KOD “MAGNOHROMA”


Pažnju svetske javnosti privukao je čuveni nemački doktor Volfgang Vodarg koji je izneo niz šokantnih činjenica koje se primenjuju u većini zemlja sveta zbog virusa korona a koje su u apsolutnoj suprotnosti sa do sada utvrđenim naučnim činjenicama.\nPROČITAJTE: "To je kao da vam kuća gori, a vi ne gasite požar": Ima li Švedska DOBAR RAZLOG da prkosi celom svetu u doba pandemije?\nNovim videom dr Volfgang je opet uzburkao, pre svega nemačku javnost, sa tvrdnjama da vlast i zdravstvo čine mnoge stvari suprotno definisanoj lekarskoj praksi, a pogotovo upotrebom masovnih karantina.\nDo sada, 2. aprila, ukupan broj registrovanih ljudi zaraženih virusom COVID-19 iznosi 940.000, dok je broj preminulih zastrašujuć, čak 48.000 u 193 države sveta. Čuvajte se.


Srebrenica, foto: NJ/Magločistač (arhiva)\nKompanije Tviter (Twitter) i Gugl (Google) poručile su, u odgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE), da imaju nameru da sa svojih društvenih platformi uklanjaju sadržaje u kojima se negira genocid u Srebrenici.\n„Imamo jasnu i uspostavljenu politiku u vezi sa govorom mržnje a koja zabranjuje sadržaje koji minimiziraju ili negiraju dobro dokumentovane, nasilne događaje, uključujući i genocid u Srebrenici. Ako se utvrdi da sadržaj krši ove smernice, mi ćemo ga ukloniti “, navodi se u odgovoru portparola Jutjuba za RSE.\n“Naša Politika mržnje zabranjuje širok spektar ponašanja. To uključuje targetiranje pojedinaca sa uvredljivim namerama, pozivanje na nasilne događaje, vrstu nasilja gde su zaštićene kategorije ljudi bile žrtve ili gde se pokušava poricanje odnosno minimiziranje takvih događaja. Takođe, imamo snažnu politiku u slučajevima glorifikovanja politike nasilja i preduzimamo mere protiv takvog sadržaja i ponašanja koji pokušavaju da veličaju ili hvale nasilje i genocid“, navodi se u dopisu portparola Tvitera RSE.\n“Mi smo u Kanadi imali peticiju Kanadskog parlamenta kojom smo tražili krivično sankcionisanje negatora genocida u Srebrenici u Kanadi. Peticiju je potpisalo više hiljada Kanađana, a sponzor peticije je bio član Kanadskog parlamenta Brian Masse”, objašnjava Ramić za RSE.\nPrateći pet najvećih društvenih mreža – Fejsbuk, Tviter, Instagram, Jutjub I TikTok, CCDH navodi da one nisu reagovale na 84 posto objava koje su širile mržnju prema Jevrejima a bile su prijavljene putem zvaničnih sistema za pritužbe. Od 714 objava koje su vrlo jasno narušavale politiku platforme u vezi s antisemitizmom i generalno govorom mržnje, tek manje od jedne šestine bilo je uklonjeno ili su profili izbrisani nakon što je na njih skrenuta pažnja.\nRešenje nije samo u politici društvenih mreža\nEmir Ramić smatra da kampanja protiv mržnje i negiranja holokausta i genocida ne bi trebalo da ide samo preko platformi društvenih mreža. Objašnjava da bi Vlade svih država preko svog pravosuđa trebalo da uvedu zakone koji regulišu ovu temu na društvenim mrežama.\n“Neke su zemlje, poput Njemačke, već usvojile zakone kojima se pooštrava pravilo o tome kako se platforme društvenih medija moraju suprotstaviti govoru mržnje na mreži i drugim ilegalnim sadržajima. Neke zemlje također zabranjuju poricanje genocida, online ili offline”, kaže Ramić.\nOdluku o uvođenju zabrane negiranja genocida i ratnih zločina nedavno je doneo i, sada bivši, visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu Valentin Incko. Ova zabrana uvedena je u Krivični zakon BiH.\nSa druge strane, vlasti u Srbiji i bh entitetu Republika Srpska, i pored međunarodnih upozorenja, negiraju genocid u Srebrenici.\nUpišite tekst * one + one =


VELIKA JE OPASNOST PRED VRATIMA RUSIJE: Kremlj poručuje - moramo se braniti! | Najnovije vesti - Srbija danas\n11.04.2021. • 18:39 Srbija Danas/Sputnjik\nPeskov je naglasio da je premeštanje ruskih trupa lična stvar Rusije\n- Pored nas se nalazi država u kojoj nije isključeno da rukovodstvo može opet odlučiti da rešava unutrašnje probleme metodom sile. Da li je to opasno za nas? Naravno da je opasno. Da li treba da preduzmemo mere kako bismo osigurali svoju bezbednost? Treba. To i radimo - rekao je predstavnik Kremlja televiziji "Rusija 1".\n- Merkelova je zaista rekla da Evropu brine koncentracija ruskih snaga u području (ruske) granice. Na to je usledilo objašnjenje šefa države - saopštio je Peskov.\nOn je naglasio da je premeštanje trupa unutar države – lična stvar Rusije koja "ne treba ni kod koga da izaziva zabrinutost"\n- Rusija nikad ni za koga nije predstavljala pretnju - dodao je on.\n- Ako grupa država ili neke vojne alijanse, u ovom slučaju NATO, izvode seriju vojnih vežbi u blizini granica ili kada se sprema neki unutrašnji konflikt u zemlji sa kojoj imamo zajedničke granice, potpuno je prirodna praksa da pogranična država jača svoje odbrambene mogućnosti u ovom regionu - objasnio je on.\n- Uvek smo govorili da je ponašanja ovih "vrućih glava" dovelo do formiranja ove dve samoproglašene republike, dovelo do građanskog rata u Ukrajini, do pogibije hiljade ljudi, do katastrofe - izjavio je on.\nVladimir Putin Dmitrij Peskov Kremlj Rusija Ukrajina Donbas NATO SAD


BANBUS LETO 2022, GRCKA, TURSKA LETO 2022, EVROPSKI GRADOVI, LAST MINUTE, BANBUS\nDirektor: Velimir Kovačević\nLicenca: A kategorije, OTP 97 / 2021\nWeb sajt: www.banbus.co.rs\nTA “BANBUS “ posluje više od dve decenije u okviru Preduzeća za saobraćaj i turizam “BANBUS “ doo Obrenovac na opšte zadovoljstvo svih koji cene dobar odmor, kvalitetnu uslugu, poštovanje dogovorenog i pristupačne cene. U našoj agenciji možete izabrati putovanje po meri. Stojimo na raspolaganju za sve usluge i savete. Tu smo da zajedno odaberemo jedno od nezaboravnih odmora u našim kapacitetima u Vrnjačkoj Banji, Sokobanji i Budvi. Svi naši objekti su na odličnim lokacijama i dobro opremljeni novim i savremenim elementima za ugodan odmor. Uz smeštaj uvek mozemo ponuditi i prevoz vozilima iz našeg bogatog voznog parka. TA “BANBUS “ u svojstvu organizatora putovanja posluje u dva ogranka , u Beogradu , ul. Balkanska 35-39 I u Obrenovcu, ul. IV br.21, a u pripremi je još jedna lokacija na Čukaričkoj padini. Pripremamo programe za letovanje na moru, planinama, banjama po sopstvenom izboru ili paket aranžmane, individualna i grupna putovanja. Prodajemo autobuske karata prvenstveno na redovnim linijama SP “BANBUS” : Sombor-Beograd (preko Zlatibora) –Žabljak, Krupanj –Beograd, Krupanj-Pančevo, Loznica-Vrnjačka Banja, Beograd –Zadar, Beograd-Sokobanja, Beograd-Herceg –Novi, zatim avio karate za sve destinacije u zemlji i inostranstvu, obezbeđujemo putno zdravstveno osiguranje, organizujemo pripreme sportista, ekskurzije, seminare, sportsko-radničke susrete i druge manifestacije. Cilj našeg poslovanja, za bilo koji oblik putovanja, je zadovoljan putnik.\nBANBUS DOO OBRENOVAC-OGRANAK TA BANBUS\n11000 BEOGRAD | Balkanska 35-39\n011/362-5555 | office@banbus.co.rs\nBANBUS DOO OBRENOVAC OGRANAK TA BANBUS OBRENOVAC\n11500 OBRENOVAC | ul. Četvrta , br. 21\n011/8720-899 | office@banbus.co.rs\nNajnovije ponude putovanja agencije BANBUS\nSve ponude putovanja agencije BANBUS


Izvor: Blic nedelja, 19.05.2019. | 13:26 -> 13:45\nFoto: Depositphotos, kalinovsky, 5419406\nNajnoviji podaci pokazuju da je za prvih pet meseci godine na srpskoj muci, koja joj godišnje donese štetu veæu od 500 miliona evra, ponovo najviše profitirala Slovenija.\nOva zemlja, naime, po istom osnovu nalazila se na prvom mestu i ukoliko se pogledaju podaci iz februara ove godine u odnosu na isti mesec lane. U tom periodu, dakle za godinu dana, Slovenija je u južnu pokrajinu izvezla skoro deset miliona evra robe više nego u vreme kada nisu postojale carine, piše „Blic“.\nNa drugom mestu, po profitiranju na raèun carina koje je Priština uvela Srbiji tada se nalazila Severna Makedonija i upravo ovo drugo mesto predstavlja najveæe iznenaðenje.\nDrugo mesto sada je zauzeo Izrael, zemlja koja se po profitiranju na raèun taksi u periodu februar 2018. na februar 2019. nije nalazila ni meðu prvih deset zemalja.\nOdmah iza Izraela, na treæem mestu, sada se nalazi Turska koja je blago poboljšala svoju poziciju u odnosu na podatke iz februara, kada je poveæala prodaju robe u južnoj pokrajini za oko šest miliona evra. Slede Albanija sa sliènim rezultatom, zatim Nemaèka, Kina, Hrvatska i Crna Gora.\nBljend Hiseni iz kosovskog instituta za statistiku kaže da je pet meseci nakon uvoðenja poreza, uvoz iz Srbije pao 88 odsto i da je izvoz sa Kosova nastavio da raste. Ono što je zabeleženo je i poveæanje cena domaæih proizvoda.


Škoda priprema automobil klase Golfa | Nacionalna Klasa\nPočetna Vesti Auto Noviteti Škoda priprema automobil klase Golfa\nŠkoda priprema automobil klase Golfa\nŠkoda je potvrdila da će na tržištu ponuditi hečbek verziju sa pet vrata modela Rapid. Automobil je najavljan kao koncept Vision D na prošlogodišnjem sajmu automobila u Ženevi, ali će proizvodna verzija ipak biti nešto drugačija.\nŠkodin šef prodaje i marketinga Kirgen Štakman izjavio je da će novi model biti kraći od Rapida i da će imati zadnji kraj više u stilu Golfa. Koncept Vision D ima izraženije blatobrane i tanja svetla od proizvodne verzije Rapida.\n"To nije taj automobil", rekao je Štakman. On nije želeo da otkrije ime budućeg hečbeka, ali je potvrdio da neće biti verzije sa troja vrata, jer bi prognozirani broj prodatih automobila bio suviše mali.\nPremijera konačne verzije novog Škodinog hečbeka planirana je za kraj sledeće godine.\nŠkoda Visio D\nPrethodni tekstNovi i30 od septembra i sa dizel motorom\nSledeći tekstup! sa petoro vrata u Srbiji


Zrenjanin- Na području Policijske uprave u Zrenjaninu proteklog vikenda dogodilo se sedam saobraćajnih nezgoda, od kojih pet sa nastradalim licima i dve sa materijalnom štetom.\nU ovim saobraćajnim nezgodama sedam lica je lakše povređeno. Pričinjena materijalna šteta se procenjuje na oko 810.000,00 dinara.\nSaobraćajne nezgode su se dogodile zbog: neprilagođene brzine kretanja vozilom – jedna, nepropisne radnje vozilom – jedna, neustupanja prvenstva prolaza – tri, neustupanja prvenstva prolaza i upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola – jedna, nedržanja vozila uz desnu ivicu kolovoza i upravljanja vozilom pod dejstvom alkohola – jedna.\nZbog učinjenih saobraćajnih prekršaja, zahtevi za pokretanje prekršajnog postupaka su podneti protiv 21 učesnika u saobraćaju i izdato je 79 prekršajnih naloga. Istovremeno, iz saobraćaja je isključeno 18 vozača, od toga 1 vozač zbog upravljanja vozilom bez odgovarajuće kategorije, 2 vozača ostala isključenja i 15 vozača zbog upravljanja vozilom pod uticajem alkohola, od kojih su 4 vozača zadržana u trajanju od 12 časova, jer je izmerena količina alkohola u organizmu prelazila granicu od 1,20 mg/ml alkohola u organizmu. Takođe, iz saobraćaja je isključeno 1 vozilo zbog toga što nije bilo upisano u jedinstveni registar vozila.


Kolubara spremna za Superligu - GEM info\nKolubara spremna za Superligu\n17. jula 2021. Redakcija 0 Comments fk kolubara, Fudbal, Superliga\nFudbaleri Kolubare privode kraju pripreme pred debitantski meč u Superligi Srbije. U sklopu priprema za novu sezonu zeleno – crni su u dva navrata odradili pripreme na Zlatiboru. Šef stručnog štaba Dejan Đurđević kaže da su pripreme bile kratke ali da su igrači imali izuzetne uslove za rad. Izrazio je zadovoljstvo što će Kolubara posle 102 godine nastupiti u najvišem rangu takmičenja u zemlji. Kolubara debitantsku utakmicu u Superligi igra u Kruševcu protiv Napretka, u ponedeljak 19. jula, sa početkom od 21 čas.\nFudbalski klub Kolubara ušao je u završnicu priprema za debitantski nastup u Superligi Srbije. Ekipa je u sklopu priprema za novu sezonu dva puta boravila na Zlatiboru, a šef struke zeleno – crnih Dejan Đurđević kaže da je zadovoljan pripremama, i pored toga što su trajale kraće nego obično. Ističe da su igrači imali odlične uslove za rad.\nEkipa je u znatnoj meri promenjena, malo je bilo vremena da se svi igrači dovoljno upoznaju, ali trener Đurđević ističe da su igrači naporno radili i da se vidi napredak na terenu.\nGovoreći o utakmici u Kruševcu, Đurđević ističe da je Napredak ekipa koju vodi iskusni trener, i da je kao i Kolubara imala dosta promena u igračkom sastavu. Đurđević se u Kruševcu nada dobrom rezultatu.\nFudbalski savez Srbije doneo je nedavno odluku da će, u skladu sa epidemijskom situacijom, na tribinama biti moguće prisustvo najviše 50 odsto navijača od ukupnog kapaciteta stadiona. Šef struke zeleno – crnih Dejan Đurđević kaže da Kolubara ima tradiciju svojih navijača koji su uvek bili uz klub. Kaže da će igračima svaki navijač na stadionu mnogo značiti.\nKolubara će svoj debitantski meč u Superligi Srbije, u okviru prvog kola, odigrati u Kruševcu protiv Napretka. Utakmica je na programu u ponedeljak 19. jula sa početkom od 21 čas.\nShare the post "Kolubara spremna za Superligu"\n← Sektor za vanredne situacije MUP-a Srbije: Lokalne samouprave upozorene da preuzmu preventivne mere\nPomor ribe u Kolubari →


UKC do kraja godine dobija dvije najsavremenije kardiohirurške sale UKC do kraja godine dobija dvije najsavremenije kardiohirurške sale\nUKC do kraja godine dobija dvije najsavremenije kardiohirurške sale\nObjavljeno: 2. 5. 2019 u 11:45h\n19. 09. 2019. | 18:25\n18. 09. 2019. | 11:38\n17. 09. 2019. | 12:40\n9. 09. 2019. | 16:00\nHoće li BiH legalizovati medicinski kanabis?\n29. 08. 2019. | 11:28\nRuski stručnjaci izvodiće operacije na UKC-u RS\nZa najzahtjevnije operacije srca, pacijenti iz Republike Srpske uskoro neće morati van granica. Do kraja godine Univerzitetsko-klinički centar Republike Srpske u Banjaluci trebalo bi da bude opremljen sa dvije kardiohirurške sale na 1.500 kvadrata, ali i da obezbijedi stručan kadar na domaćem terenu. Razmatra se uspostavljanje saradnje sa stručnjacima iz Srbije, Slovenije i Austrije.\nU Ministarstvu zdravlja Republike Srpske pojašnjavaju da će Južno krilo UKC-a i kardiohirurške sale raspolagati najsavremenijom opremom i zadovoljavati svjetske standarde.\n“‘Touch’ paneli u salama omogućavaju pristup svim nalazima i potrebnim pretragama koje je pacijent već obavio, a nalaze se u centralnom sistemu. Između ostalog postojaće mogućnost praćenja operacija u realnom vremenu u 4К tehnologiji na udaljenoj lokaciji, a hirurzi će po potrebi, putem video linka i opreme integrisane u operacione sale moći u realnom vremenu da se konsultuju sa kolegama iz cijelog svijeta”, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske.\nKoliko je kardiohirurgija neophodna i ranije su upozoravali u Udruženju kardiologa. Iako su zadovoljni saradnjom sa vodećim ustanovama u Srbiji, najveći problem je čekanje, koje za pojedine pacijente može da bude i kobno. Direktor UKC-a Republike Srpske Vlado Đajić kaže da će uspostavljanje kardiohirurgije biti najveći uspjeh te ustanove.\n“Svaki dan imam zahtjeve naših pacijenata da intervenišem, da im ubrzam operaciju u Srbiji, u Kamenici ili u Beogradu. Mnogi pacijenti čekaju operacije po pola godine i duže. Neki, nažalost, ne dočekaju taj termin operacije, jer su velike gužve i u Beogradu i u Srbiji i samim tim smanjićemo redove čekanja. Stručnjaci iz Evrope koji su došli da vide te naše operacione sale koje se prave, su oduševljeni i svi su izrazili želju, od doktora iz Beča, iz Kamenice, iz Beograda i drugih gradova regije, iz Ljubljane, izrazili su želju da operišu u našim salama”, naglašava Vlado Đajić, direktor Univerzitetetskog kliničkog centra Republike Srpske.\nTroškove kardiohirurških intervencija van Republike Srpske snosi Fond zdravstvenog osiguranja, bez obzira da li je račun iz nekog od regionalnih centara ili Sarajeva, Tuzle i Mostara, koji su već opremili kardiohirurgiju.\nIzgradnjom kardiohirurgije u Republici Srpskoj, automatski će se smanjiti i troškovi Fonda zdravstvenog osiguranja, ali i troškovi porodica pacijenata.\nTagovi: BanjalukaUKC BanjalukaZdravstvo


ŠTA SE OVO DEŠAVA: Migranti doneli šugu u Srbiju, svi kriju identitet, dnevno podižu 400.000 evra!\nEvo dragi moji da i ja napišem neku o događajima u parku pored Ekonomskog fakulteta. Ovaj mali tekst ću da naslovim sa\nHumanizam, laž i haos u picinom parku\nNaime, moja supruga se prijavila da jedan dan bude na pomoći izbeglicama iz Sirije. Ona je 16.09.sa svojom koleginicom bila na licu mesta. Doktorka je pregledala 87 pacijenata/izbeglica.\nJa sam došao da donesem čokoladice za decu, malo vode i kafu za moju Draganu i njene kolege. Dakle, bio sam zainteresovani posmatrač. Ali, ko me bolje poznaje nisam bio samo to. U međuvremenu sam počeo i da pomažem u prevođenju, objašnjavanju i „zavođenju reda“.\nKako je to izgledalo i šta sam sve zabeležio moram da podelim na društvenim mrežama:\n1. Izbeglica ima iz Sirije, Avganistana, Iraka, Irana i Kurdistana?!\n2. Neki od njih su već dobili azil u Grčkoj – video sam i neka dokumenta koje su izbeglice pokazivale i ta dokumenta sam uslikao kamerom mobilnog telefona i nalaze se kod mene.\n3. Ni jedan jedini od izbeglica nema lični dokument. Ni jedan jedini od onih koji je pregledan nije pokazao dokument da bi se na osnovu njega upisali njegovi podaci u evidenciju pregledanih, nego je sve bilo na osnovu usmenog iskaza…\n4. Jedan od 10 se prijavio našoj državi i ima potvrdu o tome. Jedan je dobio rok od 72 sata da se javi u centar za azil u Banji Koviljači (taj rok je prošao), ali mi je rekao da mu to ne pada na pamet i da želi da ide u Nemačku…\n5. Video sam ljude zaražene šugom.\n6. Video sam porodice koje su zaražene kožnom stafilokoknom infekcijom.\n7. Deca imaju vaške.\n8. Bilo je i narkomana koji su u krizi i došli su da traže neke tablete protiv bolova.\n9. Higijenskih uslova nema tu gde borave.\n10. Nekoliko njih je pitalo gde je Vestern union da podignu pare.\n11. Tražili su prodavnice da kupe šatore.\n12. Raspitivali su se kako iz Hrvatske da stignu do Nemačke.\n13. za jednog je doktorka rekla da ima veoma ozbiljan „napad žuči“ i da mora da se hitno zbrine i da se operativno reši njegovo stanje, jer može da se iskomplikuje i da dovede život u pitanje. E, ovaj dasa je meni bio najaznimljiviji. Molim Vas pročitajte do kraja ovaj tekst.\nKomentari na ovo već zapaženo\n1. Kako to iz Irana? Niko nije pominjao Avganistan. Pazi sad – Kurdistan…?! Znači ceo Bliski istok ide ovom trasom, pa šta nas zakači i ko ostane – jbg.\n2. Po međunarodnom pravu ako dobiješ azil u jednoj državi ne možeš da tražiš u drugoj – ko je tu ženu koju sam video i koja je pokazivala taj papir pustio da traži azil u Srbiji??? Kako to?\n3. Šta sad – nestašica papira za lična dokumenta na Bliskom istoku. Neće da bude. Organizovano neće da pokažu dokumenta i ono što sam saznao kasnije od mojih prijatelja iz policije – neće ni da daju otisak prsta ni da se fotografišu… svi odjednom imaju amneziju. Jedan iz Iraka je pričao tečno engleski sve dok ga doktorka nije pitala kako se zove. Na to pitanje je počeo da muca i okrenuo sa ka svom pratiocu kao za ispomoć, a onda je pratilac mirno pogledao u doktorku i rekao: „Abdulah“. ?! Ja apsolutno nemam komentar!\n4. Otvoreno mi je rekao: „Some of us must be registered???!!!“ Znači da dogovor o tome postoji. Da li da grebemo dalje ispod površine? Mislim da moramo i to što pre i što opsežnije!\n5. Šuga je veoma zarazna, medicinska sestra koja je tu bila i koja je vršila pregled bila je veoma zabrinuta. Gde će sad ti ljudi? Kako će se dalje lečiti? Kako da znamo i da budemo sigurni da se ta zaraza neće širiti?\n6. Otac i sin imaju stafilokokne infekcije po celoj koži: rukama, nogama, stomaku… to su one infekcije koje kreću kao male krastice-ranice – mora da se leče antibioticima. Antibiotici se izbeglicama ne dele džabe – moraju da ih nabave u apotekama – kako bez recepta? Zašto Vučić nije razmišljao o tome kada je otvorio naše granice kao da mu je deda ostavio Srbiju da radi sa njim šta želi. More, bre!\n7. Vaške su još i najmanji problem, ali kako da se ta deca tretiraju za istrebljenje vašiju? Čime? Gde? Kako? Totalni je haos…\n8. Pazi sad kategoriju – sirijski narkoman u Beogradu koji krizira u picinom parku… Da je samo Nele Karajlić znao da će se ovo desiti… Šta će da rade ti uvozni narkomani kada ne budu imali od koga da uzimaju tablete protiv bolova? Zašto ova država ne misli o tome? Ili im nije do mišljenja.\n9. Ceo park neprijatno miriše. Kako li je studentima koji idu na fakultet? Kako li je stanovnicima okolnih zgrada? Pet mobilnih vecea se već napunilo i to je to. Smrad se širi. I zaraza… Pseći izmet je i dalje na sve strane. Nigde tuša ni u mislima. Kada smo ih već dočekali raširenih ruku kako je moguće da nismo obezbedili da se ti ljudi istuširaju, operu, srede, da im damo po sapun i kaladont, ako ni zbog čega drugog nama je u interesu. Bar zdravstvenom. Znali smo da dramimo za sars, za ptičji grip, za svinjski grip, za razne budalaštine, a mnogo ozbiljniji problem koji nam je ispred nosa nismo u stanju da sagledamo. Šta ako sutra krene neka infekcija ili ne daj Bože epidemija koju ne možemo ni da sagledamo??? Ko će onda biti odgovoran???!!! Da neće opet prošla vlast da bude na tapetu?\n10. Kasnije sam se raspitao i saznao da su redovi u pošti na železničkoj stanici ogromni i da dnevno preko Vestern uniona izbeglice podižu i do 400.000 evra!!! U jednoj pošti? Da li je to tačno? Odakle toliki novac? Šta se dešava? To traje danima.\n11. Od svih boja koje šatori imaju uzeli su kamuflažne. Dobro, možda su samo ti i ostali. To nisam stigao da proverim.\n12. Rekao sam im sledeće: – „Vidite, kada sam ja ulazio u Hrvatsku pre nekih tri, četiri meseca, pogrešio sam traku, pa sam umesto u traku za građane koji nisu iz Evropske unije stao u traku koja je građane iz Evropske unije i morao sam da platim kaznu 35 evra! (u sledećem mom postu ću postaviti sliku te kazne na fejs), a vi ste totalno pogrešili državu i ne da vam ništa nismo naplatili nego vas evo i džabe pregledamo, tako da ja nisam prava osoba da im savetujem kako ćete da prelazite i gde, ali pouzdano znam da na nekim livadama i napuštenim njivama u Baranji ima još minskih polja. Oni me pitaju – a zašto, da li je to zbog njih? – ja sam odgovorio da nije, da je to bilo za vreme rata u bivšoj Jugoslaviji i da je to ostalo i da vode računa. Uostalom – nije ni bitno…\n13. A sada moj favorit: – nazvao sam ga – komandant. On je stajao mirno, obliven znojem, jer ga očito žuč baš boli, njegov prevodilac je na lepšem engleskom komunicirao sa mnom. Tražili su tablete koje su „ubica bolova“. Objasnio sam da te tablete neće rešiti problem, nego će samo odložiti neophodnu intervenciju. Pitao je – šta predlaže doktorka? Rekao sam da mora da ima kompletan pregled kod specijaliste i da mora dati krv i urin na analizu i da posle toga najverovatnije mora da ima hirurški zahvat i vađenje žučne kese. „A kako to da uradimo“? – pita prevodilac. Kažem da mogu dobiti uput, ali da moraju da imaju neki dokument.\nOnda je nastao tajac.\nOni se zgledaju, „komandant“ je samo nešto tiho prozborio ne okrećući glavu od mene i prevodilac je pitao: – A da li ima privatnih bolnica? Rekao sam da ima i onda sam nazvao pred njima Bel Medik i raspitao se šta i kako. Doktorka koja se javila (lepo se predstavila), rekla je da je kod njih u zavisnosti od toga da li je klasična ili laparaskopska operacija cena od 190.000 do 235.000 dinara, plus pregled specijaliste, plus analize, plus bolnički dan… ali da pacijent mora da ima bar nešto od dokumenata: pasoš, prijavu boravka, potvrdu o azilu – bilo šta. Sve sam to lepo rekao prevodiocu. „Komandant“ je saslušao prevodioca pogledao u mene i rekao nešto kratko. Prevodilac mi onda kaže i pita: Pare nisu problem. A ako ti damo 500 evra da nađeš negde operaciju za koju niko ne zna?“…!!!???\nOnda sam ih na srpskom opsovao i na divnom engleskom diplomatski rekao da sam ja ograničenih medicinskih mogućnosti i da ne znam za takav vid medicinske pomoći. „Komandant“ mi je oficirksi salutirao skupivši noge, pozdravio odsečno vojno podignutom rukom u predelu čela, rekao „Thank’s“ okrenuo se na levo krug i otišao sa svojim prevodiocem i dvojicom pratilaca… Šta da kažem. To je bilo već previše. Pogledom sam tražio da vidim bar nekog policajca u okolini. Nigde ni jednog službenog lica osim dve doktorke koje same rade u sred „picinog parka“. Niko ni da im eventualno pomogne ako dođe do nečega neželjenog…\nAli valja verovati ministru policije koji je procenio da nema nikakve pretnje po javni red i mir, za razliku od toga kada protestuju žene u crnom i kada bude 20 policajaca… Da li je to baš tako?\nMoja pitanja su brojna. Ko je taj čovek, kako je ušao u našu zemlju, o čemu se ovde radi?\nPošto sam ja Miodrag, a ne neko drugi, krenuo sam redom da zovem: – MUP, zaštitnika građana, kancelariju za izbeglice i imigrante, unutrašnju kontrolu… u MUP-u na 192 dežurna službenica me saslušala i rekla: „Mi to sve znamo, i to je tako, a vi ako hoćete pravite peticije, proteste… (očito ne zna da me ne treba previše nagovarati na proteste), unutrašnja kontrola je rekla – a zašto se vaša žena uopšte prijavila da ide da ih pregleda???? Zaštitnik građana je bio ljubazan i saslušao sve i rekao da moram da dokažem da je neko građansko pravo prekršeno konkretno da bi reagovali; u kancelariji za izbeglice su rekli da oni reaguju na osnovu naloga Vlade i da pošaljem pismo na imejl.\nMi smo sve, ali jedno sigurno nismo. Mi nikako nismo država naših građana. Nemamo ozbiljan pristup ni prema čemu. Sve će nam se o glavu olupati.\n(Izvor: Srbin.info | Autor: Miodrag Gavrilović)


Na Sarajevskoj berzi promet 3.190.101,03 KM – Biznis.ba\nNaslovnaBerzaNa Sarajevskoj berzi promet 3.190.101,03 KM\nNa Sarajevskoj berzi promet 3.190.101,03 KM\nobjavljeno 03. jul 2019. u 14:39\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi (SASE) ostvaren je ukupan promet od 3.190.101,03 KM (68.940,23 KM redovne berzanske trgovine i 3.121.160,80 KM prijavljene trgovine), a u sklopu 19 transakcija prometovano je 288.558 vrijednosnih papira.\nVrijednosti indeksa BIFX i indeksa SASX-Fundamentals (SASX-FN) nisu se mijenjale u odnosu na prošlo trgovanje.\nVrijednost indeksa SASX-10 je porasla za 2,10 indeksnih poena na 732,46 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,29 posto.\nVrijednost indeksa SASX-30 je porasla za 3,27 indeksnih poena na 1.194,63 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,27 posto.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI je porasla za 1,55 indeksnih poena na 10.742,34 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,01 posto.\nNa Kotaciji obveznica ostvaren je promet od 17.648,73 KM, a u sklopu dvije transakcije prometovano je 17.827 obveznica stare devizne štednje FBiH.\nNa Slobodnom tržištu – ST1 ostvaren je promet od 19.423,50 KM, a u sklopu četiri transakcije prometovana je 2.101 dionica. Najveći dnevni promet ostvaren je dionicama emitenta Sarajevo Osiguranje d.d. Sarajevo (simbol SOSOR) u iznosu 17.000 KM. Kurs tog emitenta iznosio je 8,50 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST2 ostvaren je promet od 17.018 KM dionicama emitenta Soko Bravarsko Limarsko d.d. Mostar (simbol SBLMR), a u sklopu dvije transakcije prometovano je 34.036 dionica. Kurs tog emitenta iznosio je 0,50 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST3 ostvaren je promet dionicama emitenta Pivara Tuzla d.d. Tuzla (simbol PITZRK1) u iznosu 14.850 KM, a u sklopu pet transakcija prometovano je 1.650 dionica. Kurs tog emitenta iznosio je devet KM.\nNajveći dnevni porast vrijednosti zabilježile su dionice emitenta Sarajevo Osiguranje d.d. Sarajevo (simbol SOSOR) od 6,12 posto i dostigle cijenu 8,50 KM, dok pad vrijednosti dionica danas nije registriran.\nPrijavljene su tri vanberzanske transakcije i tri paketa dionica u ukupnoj vrijednosti 3.121.160,80 KM, a u sklopu šest transakcija prometovane su 232.944 dionice, saopćeno je iz Sarajevske berze.


SAD uvode sankcije protiv sedam činovnika ruske vlade zbog situacije sa Aleksejem Navaljnim, saopštio je predstavnik američke administracije.\nInformacija je saopštena tokom specijalnog telefonskog sastanka.\nKako se navodi, administracija predsednika Džozefa Bajdena želi da odnosi između Rusije i SAD budu stabilni i predvidljivi, ali neće tražiti njihovo „resetovanje“.\nAdministracija američkog predsednika Džoa Bajdena usvojila je sankcije protiv ruskih zvaničnika i kompanija, pošto je zaključila da je Rusija pokušala da ubije ruskog opozicionog lidera Alekseja Navaljnog nervnim agensom, izjavili su neimenovani zvaničnici iz Bajdenove adminitracije.\nZvaničnici su, razgovarajući...\nSrbijaDanas.com: AMERIKA ZAPRETILA RUSIJI: Uslediće odgovor na "destabilizujuće akcije" Moskve\nB92: Pao Netflix: Nije radio ni u Srbiji\nLetonski košarkaš Dairis Bertans više nije igrač Himkija.\nSjedinjene Države uvele su nove sankcije protiv Rusije zbog situacije sa Aleksejem Navaljnim. Sankcije su, kako je navedeno u Stejt departmentu, izrečene zbog „upotrebe hemijskog oružja od strane Ruske Federacije“. Vašington će prestati da pruža Rusiji bilo koju pomoć osim hitne humanitarne...


Meštani Nedeljica: Povlačenje zakona mala pobeda, ali - borba se nastavlja\nMeštani Nedeljica: Povlačenje zakona mala pobeda, ali – borba se nastavlja\nVesti Autor:Vanja Đurić09. dec. 202119:3527 komentara\nPovlačenje zakona o eksproprijaciji, meštani Gornjih Nedeljica opisuju kao malu pobedu. U tom mestu planira se otvaranje rudnika litijuma kompanije Rio Tinto, a donošenje zakona o eksproprijaciji meštani su videli kao način da se i njihovo zemljište, po hitnom postupku i bez pitanja, da toj kompaniji. Danas poručuju da ovo nije kraj i da borbu protiv rudnika - nastavljaju.\nMesecima već gledaju kako jedan po jedan dom iz njihovog sela nestaje, i kako sada već, očigledno, kompanija Rio Tinto priprema teren za rudnik.\nGorica Popović za Nova.rs: Vučića provesti kroz Nedeljice, kao ratno područje\nNe damo Jadar: Nakon Vučića, na delu loša predstava lažne brige za Nedeljice\n„Hektar po hektar odlazi nam noću iz ove zgrade ovde gde piše Rio Tinto. Oni su samo na dugme prebacili da bude građevinsko zemljište, samo dugme pritisli, niko nikoga nije pitao“, kaže meštanin Korenite Milan Pavlović.\nUprkos tome, vraćanje Zakona o eksproprijaciji na ponovno razmatranje, meštani Gornjih Nedeljica i okolnih sela smatraju malom pobedom.\n„Ne samo Nedeljica, nego cele Srbije“, kaže jedan mladić. Stariji čovek dodaje „ne, pa šta smeta da se ponovo razmotri“.\nJedna meštanka poručuje: „Drago mi je ako povuče, zato što se borimo protiv toga“.\n„Bitka je dobijena, ali ne i rat. Mi nastavljamo sa našim ciljem, a to je da isteramo ili proteramo okupatora, Rio Tinto iz Srbije“, navodi predsednik Mesne zajednice Slatina, Brezjak i Nedeljice Dragan Karajčić.\nAktivista Zlatko Kokanović, pak, smatra da je to „samo jedan pokušaj da se malo strasti u Srbiji smire“.\nAli se do kraja smiriti neće, dodaje on. Sa protestima će nastaviti, jer ni predsednik, ni Vlada njihove zahteve da se obustavi istraživanje litijuma i proveri poslovanje kompanije Rio Sava ispunili nisu. Za predsednikovo obećanje da taj kraj neće zapostaviti, već u njega ulagati kaže: „Obećanje ludom radovanje. U naš kraj od 2004. Godine ništa nije ulagano i sad baš odjednom posle nekih 17 godina svi su setili Nedeljica“.\nSetio ih se prošlog vikenda i predsednik. Međutim, morao bi da dođe ponovo i razgovara sa onima koji su stvarno ugroženi, poručuju meštani.\n„Predsednik nije kriv što je došao Rio Tinto, ali nije ga sprečio da se dalje širi“, kaže Karajčić.\nŠirenje njihovog bunta nedavno je pokušala da spreči lokalna crkva, upravo ona koju je predsednik posetio, tako što im je zatvorila portu za okupljanja.\nCrkvena porta za okupljanje meštana koji se protive otvaranju rudnika i dalje je zatvorena. Natpis koji ih obaveštava da je mogu koristiti samo za verske potrebe ponovo je tu, a kažu meštani da je bio skinut tokom posete predsednika države Aleksandra Vučića. Međutim, veruju meštani, da će i to biti promenjeno, da će im porta ponovo biti otvorena, odnosno da će tamo gde je počela, njihova borba biti i završena.\nAleksandar VučićGornje Nedeljicelitijummeštanirio tintoRudnikZakon o eksproprijaciji