sara jo Archives - MagazinNina\nPjevačica Sara Jo i njen momak, plesač i koreograf Žiga Sotlar od skoro su tema svih medija. Sara sa Sotlarom sarađuje već dugi niz godina, a njihov poslovni i prijateljski odnos prije nekoliko mjeseci je prerastao u ljubavni. Sara je veoma aktivna na društvenim mrežama pa često dijeli sa fanovima kako provodi svoje slobodno vrijeme, a ovog puta je objavila...\tpročitaj više\nodmor i rekreacija sara jo, sara jovanovic, slajderLeave a comment\nJuly 23, 2019 Filip\nMlada pjevačica Sara Jovanović odmara se u Španiji, a njeni obožavaoci nisu mogli da ne primijete da je u posljednje vrijeme sve provokativnija. Sara se sunčala u toplesu, a tom prilikom nastala je vrlo izazovna fotografija koja je pokrenula veliki broj komentara na račun njenog izgleda. Pjevačica je dobila mnoštvo komplimenata, a ovo je još jedno u nizu njenih provokativnih...\tpročitaj više\nodmor i rekreacija sara jo, slajderLeave a comment\nSara Jo: Trčanje me opušta i bistri um\nJuly 19, 2019 July 22, 2019 Filip\nJedna od trenutno najpopularnijih pjevačica Sara Jo ovih dana radi punom parom. Njena najnovija pjesma Mili, Mili osvojila je srce publike za kratak period i sada je jedna od numera koja se najglasnije pjeva na nastupima, a pjevačica ne krije zadovoljstvo zbog toga. - Prezadovoljna sam reakcijama publike. Pesma Mili, mili koja sad već ima preko 2 miliona pregleda dogodila se sasvim...\tpročitaj više\nnjega&moda sara jo, slajderLeave a comment\nEvo sa kojim Crnogorcima Sara Jo sprema pjesmu\nMlada pjevačica Sara Jovanović uveliko radi na novim projektima, a uskoro će imati i nastup pred publikom u Podgorici. - Pripreme za novi singl su u toku. Mnogo se radujem. Žanr je nešto drugačije od onog što smo do sada radili, a opet se savršeno nadovezuje, tako da jedva čekam da to podijelim sa publikom- kaže za "Magazinnina" Sara Jovanović...\tpročitaj više\nSvojim talentom, harizmom i prepoznatljivim muzičkim stilom Sara Jo svoju karijeru gradila je stepenik po stepenik i stigla jedne od najtraženijih mladih pjevačica sa ovih prostora. Svoj talenat obojila je i neodoljivim stilom odijevanja, koji ovoj mladoj dami daje epitet najstilizovanije javne ličnosti sa prostora Srbije. Nedavno ste objavili pjesmu pod nazivom "Bez sna". Nameće se pitanje da li ste...\tpročitaj više\nlično bez sna, sara jo, sara jo bez sna, sara jovanovic, slajderLeave a comment


PRINCIP – SUPERSTAR - LUDUS ONLINE\nPrvu premijeru ove sezone kragujevački Knjaževsko-srpski teatar imaće 28. februara – reč je o autorskom projektu Nebojše Bradića „Princip, superstar – Mesečari” za koji potpisuje dramatizaciju, režiju i scenografiju.\n„Gavrilo Princip je posle atentata na nadvojvodu Franju Ferdinanda proglašen za monstruma. Potom je bio junak, onda terorista, zatim ponovo junak, a devedesetih godina prošlog veka pomalo od svega toga, u zavisnosti od ugla gledanja. Princip je ispalio sudbonosne metke koji su bili povod za Prvi svetski rat. U koloni koja je čekala austrijskog prestolonaslednika stajala su šestorica mladića. Jedan od njih je bio Vaso Čubrilović koji je u svojoj pedesetsedmoj godini izjavio: “Ubistvo možda nije pravo rešenje, ali svakako bih se ponovo borio protiv Austrije, mada verovatno drugim sredstvima“. Čovek od 57 godina svakako drugačije misli od sedamnaestogodišnjaka“, zapisuje autor projekta u programu predstave, u tekstu pod nazivom „Ne u naše ime”.\nSem dramatizacije, režije i scenografije Nebojše Bradića, saradnici na predstavi su: kostimograf Ivanka Jevtović, kompozitor Dragoslav Tanasković, asistent scenografa Slavica Marković i slikar izvođač Miša Štulović. U predstavi igraju: Đorđe Đoković (Princip), Isidora Rajković, Jovana Mališić, Ana Milojević, Nikola Milojević, Katarina Mitrović, Dušan Stanikić, Aleksandar Milojević, Milić Jovanović…\n← POSEBNO PRIZNJANJE ZA FESTIVAL “DEZIRE”\nZAVRŠEN KONKURS STERIJINOG POZORJA →


2. Uglađuje kožu\n3. Sprečava nastanak bubuljica i crvenila\nDubinski čisti kožu bez stvaranja iritacija. Efikasno smanjuje neestetski sjaj na koži i ujednačava ten.\nUPUTSTVO ZA UPOTREBU: Naneti malu količinu proizvoda na suvo lice, vrat i dekolte izbegavajući deo oko očiju. Umasirati u kožu kružnim pokretima, zatim isprati vodom. Preporučuje se korišćenje proizvoda 1-2 puta nedeljno.


Kako privući ženu: 5 stvari koje privlače žene kao magnet\nKako privući ženu? Šta ih privlači? U ovom tekstu ćemo govoriti o tome koje su to 5 stvari koje privlače žene kao magnet, odnosno kojih su to 5 okidača privlačnosti.\nPrva stvar koja predstavlja okidač privlačnosti, odnosno prva stvar koja daje odgovor na pitanje kako privući ženu, se odonosi na to kako biti vođa muškaraca, tj. vođa sopstvenog života. Ako ti demonstriraš devojci da si ti zapravo vođa svog života, da kontrolišeš svoj život, da živiš svoju svrhu, da radiš stvari koje zaista želiš, da si strastven prema stvarima koje želiš da radiš, jednostavno rečeno da znaš da upravljaš svojim životom, imaš ljude oko sebe koji te prate i podržavaju u svemu tome i spreman si da guraš ka svojim ciljevima bez obzira na to šta drugi misle o tebi. Kada živiš svoj život, ti se ne opterećuješ mišljenjima drugih ljudi, društva, pa čak i porodice. Kada devojke kažu da vole muškarce koji su ambiciozni, one bukvalno govore da vole muškarce koji žive svoju svrhu, odnosno koji su vođe svog života. Tipičan primer ovoga je situacija kada devojka pita muškarca “Gde ćemo da idemo?“, a on joj odgovori “Ne znam… Gde ti hoćeš?” Ovo u velikom broju slučajeva signalizira devojci da taj muškarac nije vođa, da nema plan, živi od danas do sutra i da bi verovatno tokom cele njihove veze ona morala da bude ta koja će da donosi odluke, a to je nešto što veoma mali broj devojaka želi. Međutim kada devojka primeti da ti kontrolišeš svoj život, ona će podsvesno da shvati mnoge stvari, od toga da si ti vođa, da imaš samopouzdanje, hrabrost da koračaš sam, da imaš cilj kojem težiš, da bi uneo red u njen haotičan život, itd. Onog trenutka kada devojka prepozna sve ovo kod tebe, osetiće veliku privlačnost prema tebi i želeće da te rado prati na tom tvom putu. Kada muškarac zna kako da vodi sebe, automatski će ga i drugi ljudi pratiti, a samim tim i devojke. Ako muškarac zna da vodi, devojka ga prati, ni ne pita gde.\nDrugi važan okidač privlačnosti koji treba da demonstriraš devojkama je tzv. preselekcija. Preselekcija znači da si ti muškarac koji je već privlačan drugim devojkama. Dakle, preselekcija znači da devojka veruje da si ti sposoban da privučeš devojke njenog kvaliteta ili devojke koje ta devojka smatra boljim i kvalitetnijim od nje. Na podsvesnom nivou to znači da ukoliko si ti osoba koja može oko sebe da ima devojke koje su visokog kvaliteta, samim tim to znači da si ti već demonstrirao vrednost tim devojkama i da su te devojke već prepoznale tu vrednost u tebi kao muškarcu i da već poseduješ neke privlačne osobine. I onda ta devojka razmišlja na način “ako ovaj muškarac ima oko sebe ove kvalitetne devojke, to znači da su one videle već nešto u njemu, tako da to sigurno znači da je on kvalitetan muškarac”. Na ovaj način ti je lakše da privučeš nove devojke u svoj život jer te one već unapred smatraju vrednim, privlačnim i poželjnim. Verovatno ti se nekada desilo da kada si bio u vezi sa nekom devojkom, mnogim drugim devojkama si bio privlačan, zvale su te neke devojke koje su te pre ispaljivale, svi su te gledali kada ulaziš u kafić ili klub sa devojkom, itd. A onda kada si raskinuo i bio sam, odjednom deluje kao da su se sve te žene razbežale. Dakle, preselekcija znači da si ti već odabran od strane drugih devojaka, da se sviđaš drugim devojkama i da druge devojke to znaju. One treba da imaju osećaj da si ti sposoban da imaš kvalitetne devojke u svom životu. Ovaj okidač privlačnosti je možda i najuticajniji jer kada njega poseduješ, on automatski podrazumeva da imaš i sve druge kvalitetne osobine koje devojke smatraju privlačnim kod muškaraca.\nTreći okidač privlačnosti koji odgovara na pitanje kako privući devojku je sposobnost da brineš o voljenim ljudima i onim ljudima koji su uz tebe. Drugim rečima, treba da budeš zaštitnik voljenih i demonstriraš devojci da će ona biti sigurna i bezbedna ako bude bila sa tobom. To je veoma važan okidač privlačnosti jer nijedna devojka ne želi da bude sa muškarcem koji nije sposoban da je zaštiti ukoliko dođe do neke potencijalne opasnosti. Ovo takođe znači da treba da se dobro ophodiš prema ljudima, a naročito onim ljudima koji su ti bliski, kao i da si spreman da im pomogneš i budeš tu za njih. Ako se loše ophodiš prema bliskim ljudima, devojka će da pomisli da ćeš tako da se ophodiš i prema njoj, tako da će momentalno izgubiti privlačnost koju je osećala prema tebi. To je razlog zašto ne treba da pričaš loše o bivšim devojkama jer će ta devojka da stekne utisak da ćeš tako sutra i o njoj da pričaš kada budete raskinuli. Isto važi i ako pričaš loše o svom najboljem drugaru, roditeljima i sl. Jedan od razloga zašto devojke osećaju privlačnost prema muškarcima koji vole životinje je taj što na taj način one mogu da vide da su ti muškarci puni ljubavi, brižni, nežni, odgovorni i brinu se o slabijim od sebe.\nČetvrti okidač privlačnosti je psihičko-fizičko zdravlje muškarca. Drugim rečima, to znači da nisi neki tip koji je agresivan, ima ispade, izlive besa i sl, već si stabilan, kontrolišeš sebe, svoje telo i emocije, spoljašnje stvari ne utiču na tvoj duševni mir, ispoljavaš emocije na zdrav način i uravnotežen si. To znači da kada se devojka nađe u tvom prisustvu, da i ona takođe bude uravnotežena, opuštena i staložena. Drugim rečima, da si ti njen izvor sreće, stabilnosti i mira, ako je to ono što je njoj u tom trenutku potrebno. Ukoliko nisi psihički stabilna osoba ili imaš neke unutrašnje bagove, probleme, itd, samim tim to znači da ne demonstriraš visoku vrednost preživljavanja. Uz to, život sa osobom koja nema zdrave emocije može biti veoma komplikovan i nezgodan. Veoma je važno da ispoljavaš emocije na zdrav način, ne potiskuješ stvari, ne povlačiš se u sebe, već budeš asertivan i radiš na sebi kako bi bio mentalno čvršća i zdravija osoba. Takođe, ovo podrazumeva da se brineš o svom zdravlju, higijeni i izgledu, da ideš u teretanu, treniraš borilačke veštine, imaš aktivan život, hraniš se zdravo, itd.\nPeti okidač privlačnosti će ti itekako pomoći da razumeš kako privući ženu koja je ambiciozna, jer se odnosi na uspešno preuzimanje rizika. Ako devojka proceni da si ti u nekim situacijama rizikovao nešto i napravio si uspeh od toga, to znači da si na neki način sposoban muškarac i u stanju si da se snađeš u nepredviđenim situacijama. Život je sam po sebi pun nepredviđenih situacija, i samim tim, ako dođe do neke nepredviđene situacije, devojka želi da zna da ćeš ti biti u stanju da izađeš na kraj sa tom situacijom i nađeš najbolje rešenje u datom trenutku. Ako to uradiš, ti si sposoban, snalažljiv muškarac koji je siguran u sebe i spreman da se suoči sa životnim problemima.\nDakle odgovor na pitanje kako privući ženu se sastoji od 5 okidača privlačnosti:\nbriga o voljenim osobama,\npsiho-fizičko zdravlje i\nuspešno preuzimanje rizika.\nJednom kada ovladaš ovim stvarima i veštinama, bićeš mnogo privlačniji devojkama i primetićeš kako ti se otvaraju brojne mogućnosti koje su ti do tada bile nepoznate ili nezamislive.\nUkoliko ti se dopao ovaj tekst i želiš da unaprediš sebe kao i svoj uspeh sa devojkama tu smo da ti pomognemo.\nŠta raditi kad te devojka kulira? →← Kako stvoriti seksualnu tenziju sa devojkom?\nSve to imam i opet me devojke nece.\n07/05/2022 at 13:14\nCao druze, drago mi je da imas sve te kvalitete, vrlo moguce da postoji neki drugi aspekt koji koci, to bi mogli da otkrijemo kroz individualni razgovor, mentorstvo, konsultacije. Idi na kontakt formu naseg sajta, obrati nam se i rado cemo ti pomoci oko toga da imas uspesniji drustveni i ljubavni zivot.


Danijela Vujsic\t 19.09.2021. 23:56h 23:59h\nPopularna voditeljka emisije "Kantrifajl" Džulija Bredbari (51) otkrila je užasavajuću istinu da boluje od karcinoma dojke.\nTV lice je govorilo o svojim najtežim momentima, pa je kao najstrašniji navela momenat kada je morala svojoj deci da saopšti da se odlučila na operaciju na kojoj će joj kancer biti odstranjen, ali i dojka.\n- Najstrašnije mi je bilo kada me je ćerka pitala da le će moći i dalje da me grli - rekla je Džulija, pa dodala da se dovoljno informisala o proceduri kojoj će biti podvrgnuta.\n- Moći će da mi ostave bradavicu, a vremenom ću otići na rekonstruktivnu korekciju kod plastičnog hirurga da mi koriguje nedostatke - rekla je ona.\nKada se voditeljka nedavno pojavila na jednoj manifestaciji, odabrala je srebrnu haljinu otvorenog dekoltea, a za to je imala dobar razlog.\n- Time sam se oprostila sa telom u kojem sam do sada živela, to je bio moj način - rekla je ona, pa dodala:\nОбјава коју дели Julia Bradbury (@therealjuliabradbury)\n- Ne postoji način da budete spremni na te reči, kada čujete reč"rak" vaš mozak bukvalno eksplodira. Surova činjenica kod ljudskih bića je ta, što mi, za razliku od ostalih živih bića na planeti, zbog svoje svesti, znamo kada ćemo umreti i uglavnom kada to saznamo, ne možemo to sprečiti. Svi mi zamišljamo kako mirno živimo i zamišljamo lepu budućnost da dočekamo unuke i lepo ostarimo, ali kada čujete reč "rak" užasne misli vam prolaze kroz glavu, a stravična smrt je sve o čemu razmišljate. To je realnost - bila je iskrena Džulija.\n- Mastektomija jeste ozbiljna procedura, ali ako jee to način da budem uz svoju decu i gledam ih kako rastu, onda nije problem - rekla je voditeljka koja ima sina i bliznakinje, a kojoj je ova operacija zakazana za mesec dana.\nVoditeljka je otkrila da je redovno išla na kontrolu i preglede, a da je čak ovaj put htela da preskoči, jer se spremala za odmor, međutim, njena sestra je iz nekog razloga insistirala.\n- Radila sam redovnu kontrolu testirana na mamografu kada je lekar jako uzdahnuo. Pitala sam ga u čemu je problem, a on mi je pokazao crnu senku na snimku moje dojke i rekao "Može biti rak". Delovao mi je zabrinuto, a onda mi pokazao šta vidi. Počela sam da plačem i da se smejem istovremeno, takva sam, bila sam u šoku kako mi se život promenio u sekundi i tako sam se odjednom našla na boku, ležeći dok su mi uzimali komad tkiva, to je bila moja prva biopsija. Kada su stigli rezultati saopšteno mi je da moj tumor vidljiv i da ima 6 cm, ali da će teško moći da se tretira, zbog pozicije na kojoj se nalazi. Tako sam se odlučila za mastektomiju - ispričala je Džulija.\n- Često se pitam šta bi bilo da sam otišla kasnije, da sam zakasnila, da nisam otišla na taj zakazani pregled? Kada se sve završi, operacija, želim da pogledam u svoj ožiljak i kažem da je to bila moja borba života i da imam ožiljak kao dokaz da sam pobedila! - rekla je voditeljka.\nОбјава коју дели WorldofWomen (@worldofwomen2019)\nMARINI TUCAKOVIĆ RAK METASTAZIRAO NA MOZAK, PLUĆA, KOSTI Sin Laća o zdravstvenom STANJU majke: Rekla mi je da misli da će UMRETI\nDžulija Bredbarivoditeljkarak dojkekarcinom dojke\nMISICA VALENTINA PAKUJE KOFERE! Vesna da Vinča otkrila detalje skandala: Stižu nam razne poruke, ali narod je stao na njenu stranu 3


Propisi « Poslovno Udruženje - Pumed\nUredba o raspodeli stranih dozvola za međunarodni prevoz stvari domaćim prevoznicima („Sl. glasnik RS“, br. 113/2015 i 44/2018 – dr. zakon)\nPravilnik o tehničkim i tehničko-eksploatacionim uslovima koje mora ispunjavati teretno vozilo ili skup vozila kojim se obavlja prevoz tereta u drumskom saobraćaju i obrascima potvrda o ispunjavanju ovih uslova („Sl. glasnik RS“, br. 14/2017 i 51/2022)\nPravilnik o obrascu dozvole za kabotažu i obrascima pojedinačnih, vremenskih i posebnih dozvola („Sl. glasnik RS“, br. 37/2017)\nZakon o radnom vremenu posade vozila u drumskom prevozu i tahografima („Sl. glasnik RS“, br. 96/2015 i 95/2018)\nPravilnik o potvrdi o aktivnostima vozača („Sl. glasnik RS“, br. 106/2016)\nPravilnik o evidenciji radnog vremena člana posade vozila („Sl. glasnik RS“, br. 13/2017)\nPravilnik o načinu korišćenja tahografa („Sl. glasnik RS“, br. 90/2017 i 59/2021)\nZakon o akcizama Republike Srbije („Sl. glasnik RS“, broj 22/01, 73/01, 80/02, 80/02 – dr. zakon, 43/03, 72/03, 43/04, 55/04, 135/04, 46/05, 101/05 – dr. zakon, 61/07, 5/09, 31/09, 101/10, 43/11, 101/11, 93/12, 119/12, 47/13, 68/14 – dr. zakon, 142/14, 55/15, 103/15, 108/16, 30/18, 153/20, 53/21 )\nPravilnik o bližim uslovima, načinu i postupku za ostvarivanje prava na refakciju plaćene akcize na derivate nafte, biogoriva i biotečnosti iz člana 9. stav 1. tač. 3), 5) i 7) Zakona o akcizama, koji se koriste za transportne svrhe i za grejanje („Sl. glasnik RS“, br. 112/12, 38/13, 93/13, 111/15, 81/18, 93/19 i 130/21)\nCarinska konvencija o karnetu A.T.A. za privremeni uvoz robe (ATA)\nCarinska konvencija o međunarodnom prevozu robe na osnovu isprava za MDP (Karneta TIR), (Konvencija TIR, 1975.)\nEvropska konvencija o međunarodnom transportu opasnog tereta u drumskom saobraćaju (ADR2017)\nEvropski sporazum o radu posade na vozilima koja obavljaju međunarodne drumske prevoze (AETR)\nEvropska konvencija o zaštiti životinja u međunarodnom prevozu i Protokol kao dodatak konvenciji o zaštiti životinja u međunarodnom prevozu\nSporazum o međunarodnom prevozu lakokvarljivih namirnica i specijalnim sredstvima za njihov prevoz (ATP)\nSporazum između Republike Srbije i Evropske zajednice o olakšanoj proceduri za izdavanje viza\nZakon o bezbednosti saobraćaja na putevima (“Sl. glasnik RS”, br. 41/2009, 53/2010, 101/2011, 32/2013 – odluka US, 55/2014, 96/2015 – dr. zakon, 9/2016 – odluka US, 24/2018, 41/2018, 41/2018 – dr. zakon, 87/2018, 23/2019 i 128/2020 – dr. zakon)\nPravilnik o podeli motornih i priključnih vozila i tehničkim uslovima za vozila u saobraćaju na putevima (“Sl. glasnik RS”, br. 40/2012, 102/2012, 19/2013, 41/2013, 102/2014, 41/2015, 78/2015, 111/2015, 14/2016, 108/2016, 7/2017 – ispr., 63/2017, 45/2018, 70/2018, 95/2018, 104/2018, 93/2019, 2/2020 – ispr., 64/2021 i 129/21)\nPravilnik o registraciji motornih i priključnih vozila (“Sl. glasnik RS”, br. 69/2010, 101/2010, 53/2011, 22/2012, 121/2012, 42/2014, 108/2014, 65/2015, 95/2015, 71/2017, 44/2018 – dr. zakon, 63/2018, 96/2019, 87/2020, 41/2022 i 51/2022)\nPravilnik o međunarodnim vozačkim dozvolama („Sl. glasnik RS“, br. 49/2010)\nPravilnik o vozačkim dozvolama („Sl. glasnik RS“, br. 73/2010, 20/2019, 43/2019 i 128/2020)\nPravilnik o načinu smeštaja tereta, njegovog obezbeđivanja i označavanja („Sl. glasnik RS“, br. 13/2013)\nPravilnik o tehničkom pregledu vozila („Sl. glasnik RS“, br. 31/2018 i 70/2018)\nPravilnik o utiskivanju identifikacionih oznaka (Sl. glasnik RS“, br. 11/2020 i 5/2021)\nPravilnik o uslovima i načinu sticanja sertifikata o stručnoj kompetentnosti i kvalfikacione kartice vozača („Sl. glasnik RS“, br. 102/2018)\nPravilnik o uslovima koje mora da ispunjava pravno lice koje vrši profesionalno osposobljavanje vozača („Sl. glasnik RS“, br. 102/2018)\nZakon o ugovorima o prevozu tereta u drumskom saobraćaju („Sl. list SRJ“, br. 26/95 i “Sl. list SCG”, br. 1/2003 – Ustavna povelja)\nZakon o porezu na dobit pravnih lica („Sl. glasnik RS“, br. 25/2001, 80/2002, 80/2002 – dr. zakon, 43/2003, 84/2004, 18/2010, 101/2011, 119/2012, 47/2013, 108/2013, 68/2014 – dr. zakon, 142/2014, 91/2015 – autentično tumačenje, 112/2015, 113/2017, 95/2018, 86/2019 i 153/2020).\nZakon o porezu na dodatu vrednost („Sl. glasnik RS“, br. 84/2004, 86/2004 – ispr., 61/2005, 61/2007, 93/2012, 108/2013, 6/2014 – usklađeni din. izn., 68/2014 – dr. zakon, 142/2014, 5/2015 – usklađeni din. izn., 83/2015, 5/2016 – usklađeni din. izn., 108/2016, 7/2017 – usklađeni din. izn., 113/2017, 13/2018 – usklađeni din. izn., 30/2018 i 4/2019 – usklađeni din. izn., 72/2019, 8/2020 – usklađeni din. izn. i 153/2020)\nZakon o inspekcijskom nadzoru („Sl. glasnik RS“, br. 36/2015, 44/2018 – dr. zakon i 95/2018)


Terzić: Za Pavkova nude 3.000.000, Jovičić ne može! | Mondo Portal\nZvezdan Terzic Milan Pavkov transfer tri miliona evra.html\n14. novembar, 14:30\nTerzić: Za Pavkova nude 3.000.000, Jovičić ne može! 7 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nFudbal 01.07.2019. / 13:16 13:19\nTerzić: Za Pavkova nude 3.000.000, Jovičić ne može!\nAutor mondo.rs 01.07.2019. / 13:16 13:19\nGeneralni direktor crveno-belih o aktuelnim dešavanjima vezanim za prelazni rok.\nPortugalac Tomane trebalo bi najkasnije u utorak da i zvanično bude predstavljen kao novi napadač Crvene zvezde, a ubrzo po njegovom dolasku klub bi mogao da napusti Milan Pavkov.\nJunak pobede nad Liverpulom već je bio u Kini, ali nije dogovorio lične uslove sa Đangsuom i vratio se u redove srpskog šampiona. Pitanje je, međutim, koliko će se zadržati u društvu starih saigrača...\nZnak da je BLIZU Zvezde: Tomane nije na spisku kluba\nGUŽVA JE: Zvezda traži Slovaku prostor - van Zvezde!\nMilojević o prelaznom roku: Žander? Nismo verovali!\nU razgovoru sa novinarima poslednjeg dana na pripremama u Austriji, generalni direktor crveno-belih, Zvezdan Terzić, otkrio je da za Pavkova postoji ponuda iz Francuske koja iznosi 3.000.000 evra.\n"On je izrazio želju da ide pre sedam dana. Složili smo se sa njegovim zahtevom i pustili smo ga da ode u Kinu. Vratio se jer nije dogovorio uslove. Nije nas to zabrinulo ni malo jer za Pavkova imamo još ponuda. Juče smo dobili ponudu tešku 3.000.000 miliona evra od jednog francuskog kluba. Međutim, plata je u odnosu na Kinu mnogo manja. Postoji interesovanje i iz Arabije i Emirata. On želi da ide. Verovatno će otići, ali i ako ostane nećemo se ljutiti", izjavio je Terzić, a prenosi Mozzart Sport.\nTema razgovora bio je i neumorni defanzivni vezista, Branko Jovičić, za kog je navodno odbijena ponuda od 750.000 evra, stigla takođe iz Francuske.\nTerzić je izričit po pitanju njegovog transfera.\n"On ne može da ide. To sam mu obrazložio. Ne interesuje me da li neko nudi milion ili tri. On nam je trenutno prva opcija i niko ko je prva opcija ne može da ide iz Zvezde. Imali smo ponudu za Bena od 3.000.000, ali svi koji su počeli meč sa Zenitom nisu na prodaju".\nZa razliku od pomenutih igrača, ima i onih koji su na izlaznim vratima. Među njima je Lorenco Ebisilio, koji za godinu dana od dolaska iz APOEL-a nije uspeo da se nametne treneru Vladanu Milojeviću.\n"Imamo usmene ponude iz Kine i Arabije. On nije bio u prvom planu. Može da ide ako dobijemo ono što tražimo", potvrdio je Terzić.\n(Milan Pavkov golovi protiv Liverpula)\nVIDEO: Milan Pavkov drugi put!\nEkskluzivno - golovi Lige šampiona na Mondu: Crvena zvezda - Liverpul 2:0 (Pavkov 29)\nVIDEO: Milan Pavkov prvi put!\nEkskluzivno - golovi Lige šampiona na Mondu: Crvena zvezda - Liverpul 1:0 (Pavkov 22)\nFK Crvena Zvezda transferi Milan Pavkov branko jovičić zvezdan terzić El Fardu Ben\n01.07.2019. / 22:05\n3 000 000 DALI IMA TOLIKO NAIVNI U FUDBALU. NI POLA NEVREDI.\n01.07.2019. / 17:02\nTako je..Jovicic mora da ostane,zajedno sa Jovancicem u tandemu..Plus ovaj Spanac Kanjas sto je stigao..Dakle ta 3 igraca moraju biti opcije za 2 pozicije zadnjeg veznog..I jedan od te trojice na klupu..Causicu treba platiti da ode..\n01.07.2019. / 16:08\nPavkov navodno nije bio zadovoljan platom u Kini kao da bi ga neko platio više. Prava istina je da nije prošao lekarske preglede i test fizičke spreme koji su u Kini rigirozniji nego bilo gde.\nUpravo gledate Sve u 16 sa Mihajlom i Nebojšom: Soker ili fudbal, Amerika se igra! 0 Ostalo Pre 22 h Amerikanci ga igraju i sve su ozbiljniji u nameri da jednog dana zagospodare i "najvažnijom sporednom stvari na...


Neprofitne radiostanica u osiguravanju prava na komuniciranje u procesu EU integracija | Vesta\nU mjesecu u kojem obilježavamo međunarodni Dan ljudskih prava, Udruženje Vesta skrenulo je pažnju na koliko je pravo na komuniciranje važno u BiH, koliko su građani primaoci informacija, a koliko su i oni koji informišu, te koliko je važana njihova riječ u procesu europskih integracija.\nKao što je poznato, pravo na komuniciranje omogućava ljudima da se izraze individualno i kolektivno putem različitih medija. Od vitalnog značaja je za puno sudjelovanje u razvoju društva i nadilazi slobodu mišljenja i izražavanja, jer uključuje područja kao što su demokratsko upravljanje medijima, medijsko vlasništvo i kontrolu, kulturne raznolikosti, pravo na jezik i prava na obrazovanje, privatnost, mirno okupljanje i samoodređivanje.\nGeneralna sekretarka Udruženja BH novinari Borka Rudić izjavila je da u BiH postoji neiskorišteni prostor i neiskorištenost neprofitnog radija kao modela komuniciranja koji u svijetu postoji odavno, te da u BiH postoji od 2001. osnivanjem Vesta radija, a do danas su osnovana još tri. Pojasnila je da je ta vrsta medija jako važna za demokratizaciju javne komunikacije, jer te male lokalne radiostanice osiguravaju pluralizam informacija, stavova i mišljenja, te daju mogućnost građanima za puno veću participaciju i utjecaj na kreiranje odluka lokalnih vlasti.\n''To je treća vrsta medija, potpuno drugačija od komercijalnih i javnih, a veoma važna za demokratizaciju društva. Putem malih radiostanica osigurava se pluralizam informacija, kao i prisustvo različitosti, stavova i ideja. S druge strane, daje se mogućnost građanima za veću participaciju u komunikacijskom prostoru, te učešće u kreiranju odluka'', istakla je Rudić.\nRudić je navela da je za postojanje neprofitnih radiostanica neophodno jako civilno društvo, te da je upitno da li je to slučaj u BiH i koliko je ovdašnje civilno društvo uopće svjesno potrebe postojanja takvog medija.\nTakođe, mišljenja je da je u našoj zemlji ograničavajuća okolnost što nemamo i fondove koji bi finansirali 'community' radio stanice ili neprofitne medije. ''Nemamo kriterije za dodjelu sredstava iz budžeta od onih koji prave programe od interesa za građane. Tako da o povećanju broja 'community' radio stanica u BiH bi trebalo razmišljati i o formiranju fonda za finansiranje neprofitnih programa od značaja za lokalnu zajednicu'', zaključuje generalna tajnica Udruženja BH Novinari Borka Rudić.\nStručnjakinja za komuniciranje projekta Tehnička pomoć organizacijama civilnog društva (TACSO) Regionalnom uredu u Sarajevu Sanela Tunović rekla je da organizacije civilnog društva ne znaju da komuniciraju s medijima zbog čega jednom godišnje na nivou regije organiziraju neki događaj o komunikacijama. Tunović je kazala da su neprofitne radiostanice jedan od mogućih komunikacijskih kanala, ali zbog trenutne situacije na terenu organizacije civilnog društva bez izuzetno dobre inicijative i organizacije ne bi mogle ovladati tom vrstom medija u BiH.\n''Jako je puno nerazumijevanja, nekoordinacije, nepostojanja određenih fondova za medije u ovom sektoru, ali i nepostojanje državne strategije. Moramo napraviti jedan program da alarmiramo i ukažemo na ono što treba uraditi u narednom periodu u ovom sktoru. Ono što je važno je to da postoji pravna regulativa u BiH za to'', istakao je rukovodilac Sektora za dozvole, digitalizaciju i koordinaciju u emitiranju Regulatorne agencije za komunikacije u BiH Emir Povlakić, te zaključio da je uticaj 'community' sektora u BiH za lokalnu zajednicu nemjerljiv.\nDok se sve više u svijetu neprofitni mediji vide kao značajan impuls za razvoj novinarstva u cjelini, Bosna i Hercegovina ima mogućnosti i potrebe da svoju medijsku politiku prilagodi kako bi ona prepoznala postojeće i podržala razvoj novih neprofitnih medijskih kuća, u ovom slučaju i 'community' radio stanica. Na tom putu, predstavnici neprofitnih medija i medijskih djelatnika traže ne samo podsticajno okruženje za razvoj 'community' radija u BiH, već i bolju regulaciju njihovog finansiranja, te održivosti ovog vida novinarstva za potrebe kako lokalne zajednice, tako i samog građanina.


Nekadašnji komadant Vojske Republike Srpske, haški optuženik Ratko Mladić, poslužio je čokoladom ministra pravde Srbije Nikolu Selakovića i članove njegove delegacije tokom posete u...\nSrbe hoće da unište\nDoživotna robija za generala Zdravka Tolimira nije iznenadila Emila Vlajkija, potpredsednika Republike Srpske i univerzitetskog profesora poznatog po beskompromisnim stavovima.\nSudija: Tolimir nije kriv za genocid, jer ga nije ni bilo\nSudija Haškog tribunala Priske Nijambe iz Zambije jedina je glasala protiv odluke da se generalu VRS Zdravku Tolimiru izrekne doživotna robija zbog Srebrenice.\nSrpska da pomogne žalbu Tolimira\nDirektor Republičkog centra za istraživanje ratnih zločina Janko Velimirović izjavio je Srni da je potrebno pomoći penzionisanom generalu Vojske Republike Srpske Zdravku Tolimiru u žalbenom...\nDanas presuda generalu Tolimiru\nTolimir: Optužbe protiv mene neosnovane i nedokazane\nPenzionisani general Vojske Republike Srpske Zdravko Tolimir tvrdio je danas pred Haškim tribunalom da su optužbe protiv njega za genocid u Srebrenici neosnovane i tokom suđenja nedokazane.\nTužilac: Tolimir bio na čelu ubilačke grupe\nTužilaštvo Tribunala u Hagu tvrdilo je danas u završnoj reči da je dokazalo krivicu penzionisanog generala Vojske Republike Srpske Zdravka Tolimira za genocid nad Muslimanima u Srebrenci u julu...\nHag i Tadić ne puštaju Šešelja\nPatrik Robinson obavestio Ujedinjene nacije da će suđenje lideru radikala trajati do septembra 2012. godine.


ONI SU HIT… | SportInfo\nHome / Košarka / ONI SU HIT…\nONI SU HIT…\n7 days ago\tKošarka Ostavite komentar\nKada neko veže četiri uzastopne pobede i igra košarku dopadljivu oku i duši, onda je pravcati gušt nedeljom, uz jutarni espreso, baciti koje slovo o usponu mladog i perspektivnog tima, ekipe Svetog Đorđa…\nJocker iz Sombora je ozbiljano i studiozno osmišljen projekat i svaka im čast, ali košarkaški Svetac iz Žitišta, bije svoju bitku, igra košarku sebi svojstvenu i uz iskusnije, kapitena Tomića, Stanića, Grujevića i Zoranovića, promoviše klince, za koje do sada niko nije čuo…\nNjima to naravno ne smeta, marljivo rade na treninzima i upijaju ideje mladog stručnjaka Nenada Vignjevića, a rezultat takve hemije vidljiv je i golim okom lagano uočljiv…\nNije ovo samo običan hvalospev nakon vezanih trijumfa i biserno čiste pobede sinoć protiv kvalitetne i iskusne ekipe Hajduka iz Kule, ovo je ustvari samo jedan krasan početak i najava kambeka utiska od pre nekoliko godina, kada je Sveti Đorđe bio učesnik finalnog turnira Kupa Radivoja Koraća i kada je o malenom Žitištu i podvigu njegovih košarkaša, pričala cela Srbija.\nSveti Đorđe, svetac iz Žitišta!!!\nfoto: Andrej Amižić\nMALA VAROŠ SUZAMA NE VERUJE….\nIVAN LENĐER NA MEDITERANSKIM IGRAMA U ŠPANIJI\nLENĐER NA TRENINGU NAJMLAĐIH PLIVAČA U RODNOM ZRENJANINU\nSALAPURA OSVOJIO KUP SRBIJE


TUČA NA ELEKTRIJADI....u Budvi ???? | B92 Blog\nJedna od poslednjih Velikih elektrijada na prostoru eks YU, održala se u Puli, upamćenja po izdvajanju Slovenaca i Hrvata, a meni je ostalo u sećanju pesma B.Dugmeta..pljuni i zapevaj...moja jugoslavijo...koju su tada zdušno pevali preostali jugoslovenčići, bosanci,makedonci srbi, ne mogu reći i crnogorci...jer se ne sećam da li ih je bilo u to vreme...kao fakultet....pošto su uglavnom svi oni studirali na srpskim univerzitetima u to vreme.\nI puče Juga, ostade Slobina i Millina tvorevina..SCG, pa se elektrijade iz Pule i Rovinja preseliše u Budvu..?? Zašto baš u Budvu a ne u Vrnjačku banju ili Kopaonik, nisam imao dobar odgovor na to pitanje u to vreme...?? U svakom slučaju priznajem da su nam prijala mirišljava majska jutra u okviru kompleksa Slovenska plaža, i prilika da makar u maju vidimo more, pošto su došla takva vremena, teška za sve a naročito za studente...a i bilu smo u zajednici sa braćom...pa i redno je da se braća pomažu...zar ne ???\nČitam danas novine : " Tuča na elektrijadi u Budvi ", i krenem dalje sa naslovima, ovaj je nezanimljiv...šta me briga tuča nekih stranih studenata u nekoj stranoj državi..ali vrag neda mira, setim se davnih lepih dana elektrijada..i vratim se tekstu...\nNa elektrijadi u Budvi izbila je tuča na košarkaškoj utakmici izmedju studenata Podgoričkog i NIŠKOG UNIVERZITETA.???? Alo Niškog...Nišlija..naših Nišlija..?? Niški studenti su napustili elektrijadu dan ranije, pošto im je prećeno, a bilo je i noćnih poseta po sobama, naravno sve u cilju izmirenja dugova..\nKompleks Slovenska plaža, žali zbog nastale situacije, kaže da su nišlijski studenti uvek bili dobri gosti, i obećava da će novac za taj jedan dan uredno vratiti UPLATIOCU.\nI tu ja padoh sa stolice....\nAlo Srbi, alo Srbijo.....probudi se, alo rektore, alo ministre, alo predsedniče...ljudi ...pa zar vam nije svanulo....ej...umite se...rasanite....koj vam je moj više.....\nFruška Gora, Kopaonik, Mokra Gora, Vrnjačka banja, Lepenski Vir, Soko banja, Niška banja, banja Vrujici, Zlatibor....\nNadovežite spisak destinacija u Srbiji, gde naši studenti , naši djaci, naši ljudi mogu otići i potrošiti DINARE.....MOŽDA NEKO IZ VLADE OVO PROČITA.....i nešto novo nauči...\nBlade Runner 17:36 18.05.2009\nS ovakvim prijateljima ...\ngagonini 20:31 18.05.2009\nRe: S ovakvim prijateljima ...\nsta mislis, da li bi sledeca elektrijada , uz posredstvo Jeremica, mogla biti organizovana recimo u ....\nnaravno , uz dobru poviziju...\nmashha 13:21 19.05.2009\nE stvarno, da se čovek prekrsti\ni rukama i nogama...


Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Šapcu, brzom akcijom za svega dva sata, uhapsili su A. P. (24) iz tog grada, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo krađa, saopšteno je danas iz Policijske uprave Šabac.\nOn se sumnjiči da je jutros, oko 9.30 časova, u Ulici kralja Milutina u Šapcu, ukrao automobil "fijat punto" koji je bio otključan i sa ključevima u bravi, startovao ga i odvezao se.\nOn je potom u naselju Jevremovac izgubio kontrolu nad vozilom, sleteo sa puta, udario u izlog jedne pekare, usled čega se automobil prevrnuo.\nNakon toga A.P. je izašao iz vozila i, kako se sumnja, iz jednog dvorišta ukrao bicikl i pobegao.\nPolicija ga je brzo identifikovala i pronašla, a kod njega je nađena i manja količina marihuane, pa se sumnjiči i za krivično delo nedozvoljeno držanje opojnih droga.\nPo nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Šapcu, osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova i on je, uz krivičnu prijavu, priveden tužiocu, dodaje se u saopštenju.


Restoran u Sloveniji kao poslovna prilika - DATA d.o.o.\nBy Darja\tBiznis, Djelatnosti, EU, Osnivanje poduzeća, Podružnica, Slovenija otvaranje firme u EU, Otvaranje kompanije u Sloveniji i EU, registracija firme u Sloveniji\nRestoran u Sloveniji može biti dobra poslovna prilika za poduzetnike, koji se time već bave. Slovenija je zemlja sa velikom gastronomskom raznolikošću. To je zbog poljoprivredne predispozicije zemlje, koja nudi kvalitetne lokalne prehrambene proizvode. Pored toga, Slovenija ima i mnoge poznate kuvare, koji su zemlju postavili na gastronomsku kartu sveta. Kako je zemlja stekla priznanje kao popularno turističko odredište, u Sloveniji je postala popularna ne samo domaća kuhinja, već i strana kuhinja. Ako planirate da otvorite jedan ili više restorana u Evropi, razmislite o pokretanju poslovanja u Sloveniji.\nRestoran u Sloveniji – uslovi moraju biti ispunjeni u skladu sa zakonodavstvom\nSvi restorani u Sloveniji nakon registracije kompanije moraju se pridržavati specifičnih uslova. Uglavnom su uslovi povezani sa prostorijama restorana.\nProstori će se morati pridržavati minimalnih tehničkih standarda i moraju biti na odgovarajući način označeni. Ako vaš restoran takođe ima spoljne prostorije, morate osigurati da oni poštuju minimalne tehničke standarde. Takođe ćete morati da prijavite raspored rada opštini i da ga podnesete na odobrenje.\nRestoran mora imati kuhinju, trpezariju i bar, te toalet za goste. Takođe mora da sadrži garderobu i toalet za zaposlene.\nU okviru svojih usluga, restorani moraju ponuditi uži izbor toplih i hladnih jela klijentima na izbor, kao i napitke svih vrsta. Restorani moraju da obezbede cenovnik svojih proizvoda i da se pridržavaju ograničenja za prodaju alkoholnih pića i duvanskih proizvoda. Ako restorani prodaju alkoholna pića i duvan, oni moraju dobiti odgovarajuću licencu. Pored toga, oni moraju da obezbede sigurnost na radu zaposlenih, a takođe moraju da se pridržavaju HACCP standarda kako bi se osigurala sigurnost hrane.\nRestoran u Sloveniji – pvi korak je otvaranje kompanije\nOtvaranje restorana postalo je popularan izbor delatnosti za poslovanje kako domaćih, tako i stranih poduzetnika.\nPrepoznatljivost slovenačkih restorana takođe će se povećati zbog činjenice da će zemlja konačno biti uključena u Michelin vodič.\nAko planirate da imate jedan ili više restorana u Sloveniji, potrebna vam je kompanija preko koje biste pružali ove usluge. Građani koji nisu državljani EU mogu otvoriti firmu sa osnovnim kapitalom od 7500 €. Uz to, vlasnicima i zastupniku potreban je slovenački poreski broj već tokom procesa registracije. Kada pripremate akt o osnivanju, morate da uključite odgovarajuće delatnosti. Već u ovoj fazi vašoj kompaniji će takođe trebati i poslovna adresa. Data d.o.o. vas može voditi kroz sve postupke od početka do kraja, a nudimo i poslovnu adresu.


Rade od 9 do 21h, nemaju slobodan dan, a sada se vozač zapalio: Šta se dešava na ovom tržištu rada? - Biznis Telegraf.rs - mediji.net\nU video zapisima koji...\nGrupa evroposlanika traži od Evropske komisije da obrati pažnju na kineske investicije u oblasti teške industrije u Srbiji, jer donose brojne negativne posledice kako po životnu sredinu, tako i po pravni poredak. Poslanica Evropskog parlamenta iz redova Evropske narodne partije Mirjam Leksman rekla...\nKineska vakcina stigla je u najvećim količinama do sada u našu zemlju, stoga ne čudi što je baš nju primilo najviše vakcinisanihPočetkom 2020. godine, Pekinški institut za biološke proizvode stvorio je inaktiviranu vakcinu protiv korona virusa nazvanu BBIBP-CorV.Vakcinu ...\nCrnogorska Vlada odbila je donaciju od 10.000 vakcina kineskog proizvodjača Sinofarm vlasnika Adriatic propertisa i Universal Capital Banke Petrosa Statisa, a opozicija je odluku Vlade nazvala politički motivisanom\nMMF očekuje globalni rast privrede od 5,5 odsto ove godine, više optimizma zbog vakcina\nJapanska privreda će, kako se predvidja porasti 3,1 odsto, posle pada od 5,1 odsto 2020


Ko na Rusiju krene mačem, od mača će i da strada - Sputnjik Srbija\n20:24 10.07.2020 (osveženo 21:04 10.07.2020) Preuzmite kraći link\nSAD traže nove načine da „nateraju“ Vladimira Putina da promeni svoju politiku. Strategija, koju je osmislio bivši zamenik pomoćnika ministra odbrane SAD za Evropu i NATO Jan Bžežinski, predviđa jačanje spremnosti NATO-a za učešće u sukobima visokog intenziteta, priključivanje Ukrajine i Gruzije tom vojnom savezu i pooštravanje sankcija Rusiji.\nRuski ekspert Sergej Sudakov ističe da se sa Rusijom ne može razgovarati sa pozicije sile i podseća na reči ruskog predsednika koji je rekao da „ko god na Rusiju krene mačem, od mača će i stradati“. To, kako ističe, nisu prazne reči.\n„Mi smo uvek veoma trpeljivi, gostoljubivi i dobronamerni i to može da vidi svaka osoba koja je posetila Rusiju. Svetsko prvenstvo u fudbalu je to i pokazalo. Silom se Rusija ne može ugušiti. Što nam je gore mi se više zatvaramo, a što nam je bolje pre ćemo ići na bilo kakav dijalog, na pregovore. Sa Rusijom se mogu postići rezultati samo u jednom slučaju – ako se bez ikakvih preduslova krene na ukidanje sankcija i ako se preduzmu oni koraci koji će dovesti do obnavljanja poverenja koje se stropštalo. A žestoka politika koju zagovara Bžežinski nikada neće dovesti do obnove poverenja“, ističe Sudakov.\n„Silom se Rusija ne može ugušiti“.\nJan Bžežinski - sin bivšeg savetnika američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Zbignjeva Bžežinskog koji je, između ostalog, bio zagovornik širenja NATO na Istok i proširenja Alijanse – smatra da SAD ne vrše dovoljno snažan pritisak na Rusiju, što podstiče Putina na „još provokativnije akcije“ i ubeđen je da bi jačanje pritiska primoralo Putina da promeni strategiju Moskve. On je izneo nekoliko predloga kako da se to postigne.\nPrema njegovom mišljenju, zemlje NATO-a moraju da pojačaju svoju vojnu moć i trebalo bi da budu spremne za učešće oružanom sukobu visokog intenziteta, a Amerika treba da premesti više trupa u zemlje Istočne Evrope koje će tamo stalno boraviti, kao i da potpomogne stupanje Ukrajine i Gruzije u NATO.\nSudakov veruje da je taj scenario realan, uzimajući u obzir činjenicu da Amerika želi da podstakne nove sukobe na granicama Rusije.\n„Oni veruju da su svi sukobi dobri – oni misle da sve dok vatra gori to omogućava Americi da oslabi Rusiju. Sukobi visokog inteziteta su sukobi koji se dugo ne rešavaju, poput sukoba u Ukrajini i Siriji. Stoga SAD deluju na isti način kao i uvek - pokušavaju da stvore što neprijatniju atmosferu na granicama Rusije, destabilizujući one zemlje koje su nama bliske. Što oni više gase vatru benzinom, to je teže da dođemo do nekakvog regulisanja situacije. Zbog toga trošimo više napora, više autoriteta na rešavanje tih spornih situacija koje postoje. Sukobi visokog inteziteta su sukobi koji postoje već nekoliko godina, koji su ušli u ćorsokak i koji su izuzetno teški za rešavanje, a Amerika se na sve moguće načine trudi da podrži takve konflikte“, kaže Sudakov.\nEkspert smatra da takva ratoborna retorika ne donosi ništa dobro svetu na polju bezbednosti.\n„Smatram da je ovo vrlo loše, da su te reči koje je izneo Bžežinski veoma agresivne i da na kraju mogu dovesti do destabilizacije situacije u celini - u svetu, ne samo u Rusiji. Politika jastreba je dobra samo onda kada ljudi ne ginu, a mi dobro znamo da svaki dugotrajni sukob može prerasti u otvoreni rat“, upozorava Sudakov.\nUkrajina i Gruzija već dugo žele da uđu u NATO. Gruzija je počela da sarađuje sa Alijansom još 1994. godine, kada je pristupila programu „Partnerstvo za mir“, a u aprilu 2008. na samitu NATO-a u Bukureštu je potvrđeno da bi mogla da postane član te organizacije ako ispuni njene standarde za prijem.\nKijev pregovara o pristupanju NATO-u skoro 30 godina. Međutim, u praksi se sve ispostavilo da nije tako jednostavno. Ukrajina se i dalje ne može pohvaliti punopravnim članstvom, ali pre samo mesec dana Alijansa joj je dodelila status Partnera sa unapređenim mogućnostima, čime nije bliže članstvu u NATO-u, ali je ušla dublje u sferu uticaja.\nUkrajina i Gruzija već dugo žele da uđu u NATO; Kijev pregovara o pristupanju skoro 30 godina\nS obzirom da zemlja koja ima nerešen teritorijalni problem ne može da uđe u NATO, Gruzija i Ukrajina bi morale da reše probleme Abhazije i Južne Osetije, odnosno — Krima. To znači da bi morale da povrate teritorijalni integritet, što je nerealno očekivati, ili da se odreknu „spornog“ dela teritorije, što nijedna od te dve zemlje u dogledno vreme neće učiniti. Međutim, Amerikanci su pronašli način da zaobiđu tu barijeru, pa su se nedavno mogli čuti i predlozi o promeni uslova stupanja bivših sovjetskih republika u NATO, kako teritorijalni konflikti ne bi predstavljali smetnju za njihovo članstvo u Alijansu.\nS druge strane, ruski eksperti smatraju da te zemlje NATO-u i nisu potrebne kao članice, već kao uporište za stvaranje pretnji Rusiji, koja je, doduše, već odavno sagledala svaki mogući razvoj događaja i spremna je da odgovori na svaku tu pretnju.\nRusi na svim svetskim platformama konstantno upozoravaju da težnja NATO-a da proširi svoju infrastrukturu do ruskih granica samo pogoršava situaciju i ne vodi ka stabilnosti Evrope, a još u aprilu 2007. godine je ugledni američki profesor Stiven Koen, govoreći pred moskovskim studentima, rekao: „Prvi rov u novom hladnom ratu je već iskopan. Front će prolaziti granicom Rusije sa jedne strane, Ukrajine i Gruzije sa druge. Jedini način da se situacija smiri je da SAD odustanu od politike širenja NATO na Istok. To je uslov za dobre odnose sa Rusijom“.\nSankcije – instrument ucene\nMeđutim, potezi koje povlači Vašington i ratoborna retorika, poput ove koju vodi Bžežinski, samo produbljuju jaz sa Rusijom i generalno, pogoršavaju situaciju u svetu.\nBžežinski takođe smatra da je neophodna borba protiv lažnih informacija i pooštravanje sankcija protiv Rusije – kako protiv određenih lica, tako i protiv celih sektora ekonomije.\nRatoborne retorike, poput one koju vodi Bžežinski, samo produbljuju jaz sa Rusijom\nSudakov napominje da su sankcije postale „instrument ucene“ i da nikom ne daju podsticaj za razvoj – ni Americi, ni Evropi, niti Rusiji.\n„One nikome nisu potrebne i njihova efikasnost je izuzetno niska. Ali SAD su u tome uporne, smatrajući da su restriktivne mere izuzetno efikasne. Takve zablude dovode do žestokih sukoba... Sankcije su već toliko obezvređene da će uskoro svima postati jasno da je njihovo uvođenje neisplativo i da samo štete razvoju svetske ekonomije. Sankcije su prestale da budu instrument međunarodnih organizacija i ako smo pre 10-15 godina govorili o sankcijama kao instrumentu koji mogu koristiti samo UN, sada su postale oblik ucene: ne sviđa nam se kako utičete na naš ekonomski balans - hajde da uvedemo sankcije; ne sviđa nam se kako se odnosite prema svojim seksualnim manjinama - uvedemo sankcije; ne sviđa nam se vaša politika - uvešćemo sankcije. Međutim, sankcije su se oslabile. Amerika je devalvirala takvu instituciju kao što je sankcioni pritisak“, zaključio je Sudakov.\nRusija odgovorila Pompeu: Nadmeni ispadi iz Vašingtona više ne iznenađuju\nRuska ambasada odgovorila na optužbe Nemaca: Koriste „rusku pretnju“ u političke interese\nstrategija, NATO, Sjedinjene Američke Države, Amerika, Rusija


Sjećanje na Ivu Andrića i promocija knjige „Kapetanova sablja“ | 058.ba\n„Sve ono što je predstavljalo intimni doživljaj njegovog odrastanja u Višegradu, sjećanja na djetinjstvo, višegradsku kasabu i njene živopisne ličnosti, sve legende i predanja kojima se kao dijete zanesen predavao, Andrić je pretočio u umjetnički tekst i tako svoju vlastitu priču o njegovom i našem zavičaju, učinio univerzalnom“, rekla je Mitrovićeva.\nGovoreći o zbirki pripovjedaka „Kapetanova sablja“ književnika iz Foče Radisava Mašića, pjesnik Vladimir Pantović je pojasnio da se u njoj kroz 20 kratkih priča prepliću dramatični i tragični događaji i ističu ljudske pojedinačne sudbine, kao i kolektivni usud.\n„U zbirci je kroz okvir od nekoliko vijekova na prostoru od Španije do Makedonije, kroz priče ispričana povjesnica jednog vremena ili lika čija sudbina mora da probudi emocije kod čitalaca“, dodao je Pantović.\nAutor „Kapetanove sablje“ Radisav Mašić istakao je da je kratka forma poseban književni izazov i najteži oblik književnog iskazivanja, jer se na malom prostoru i sa malo riječi mora ispričati cijela priča.\n„To pričano mora biti sažeto, kratko, jasno i zbog toga kratka priča ima u sebi nečega što pripovjetke nemaju, a to je jezgrovitost i skromnost u riječima, ali i širina u mislima što je njena osnovna karakteristika“, naglasio je Mašić.\nPredsjednik Društva ljubitelja knjige „Most“ iz Viešgrada Slavko Heleta ukazao je čitaocima da pažnju treba da poklone priči „Kapetanova sablja“ koja opisuje srpske podjele tokom Drugog svjetskog rata kroz događaj kad iz zasjede pripadnici UDBE likvidiraju viđenije Srbe samo zato što su poštovali časnu dužnost oficira kraljeve vojske.\nMašić je dosad objavio i knjige dokumentarne i putopisne proze „Miholjdan u staroj Hercegovini“ i „Znamenja stare Hercegovine“.\nKnjiževno veče su organizovali SPKD „Prosvjeta“, biblioteka, Srpsko sokolsko društvo „Soko“ i Književni klub „Most“.\nOznake: Danka Mitrović, Ivo Andrić, Rаdisаv Mаšić


17.09.2019.Džastin Biber i Hejli Boldvin žele da njihovo venčanje bude “što je moguće privatnije”\nPrema pozivnici za venčanje koja je slučajno dospela u javnost prošlog meseca, Džastin Biber i Hejli Boldvin venčaće se u crkvi u Južnoj Karolini 30. septembra, nakon što su već četiri puta menjali datum. Međutim, nema mnogo detalja o ovom svečanom događaju.„Njih dvoje hoće da venčanje bude daleko od očiju javnosti. Sami su se postarali o svim detaljima ceremonije. Žele da ovo…


UBICE MOG OCA: Marko Janketić otkrio ŠTA možete očekivati u novoj sezoni! Serija " Ubice mog oca" je osvojila srca publike takoreći na prvo gledanje. Stoga i ne čudi što su mnogi ..\nUBICE MOG OCA: Marko Janketić otkrio ..\nOTVOREN DRUGI RAVNO SELO FILM ..\nEvo šta se dogodilo čoveku koji je pokušao da siluje Katarinu Živković!\nEvo šta se dogodilo čoveku koji je pokušao da siluje Katarinu Živković! Pevačica je saznala da je čovek koji je pokušao da je siluje u Vranju doživeo veliku nesreću.\nPevačica Katarina Živković htela je da se pohvali svojim dekolteom ali je izazvala loše komentare!\nKatarina Živković: Pesma Porok izazvala jake emocije kod pevačice! (VIDEO)\nKatarina Živković, ima novi album "Porok" i kako kaže rad na njemu nije joj bio naporan. Ipak, pesma "Porok" izazvala je jake emocije kod pevačice.\nZadruga: Šou u najavi, stiže pobednica Farme!\nRijaliti "Zadruga" večeras će priuštiti gledaocima pravi šou jer će se na žurci pojaviti ni manje ni više nego pobenica "Farme".\nUskoro album: Poslušajte deo nove pesme Katarine Živković! VIDEO\nKatarina Živković, popularna pevačica, uskoro će fanove obradovati novim albumom, a dok on ne izađe ona im je otpevala deo nove pesme.\nKatarina Živković otkrila dugo skrivanu tajnu! FOTO\nKatarina Živković, popularna pevačica, otkrila je tajnu koju je dugo skrivala od javnosti, a sada je ponosno pokazuje.\nKatarina Živković savetuje Milicu Pavlović: Ne treba uvek isticati grudi i ..\nKatarina Živković gostujući u jednoj emisji, przvala je svoju koleginicu Milicu Pavlović, kako u poslednje vreme često ističe grudi i zadnjicu.\nKatarina Živković oduševljenu publiku u Nišu ostavila bez daha (Foto)\nKatarina Živković održala je spektakularan koncert u Nišu, a oduševljenu publiku pevačica je, kao i na svakom nastupu, ostavila publiku bez daha. Pevačica je bila vidno raspoložena, a njena pozitivna energija prenela se i na fanove koji su se odlično proveli.\nUBICE MOG OCA: Marko Janketić ..\nSerija " Ubice mog oca" je osvojila srca publike takoreći na..


Zaraženi koronom prave dve velike greške, koje često dovode do kobnog ishoda - alo.rs\nAUTOR: novosti,rs/S.Ć. DATUM I VREME: 01.12.2020. 12:02\nBolest se obično komplikuje u drugoj nedelji, tako da laka forma tokom prvih dana bolesti nije garancija da će klinička slika takva i ostati\n"U martu smo se susreli sa nečim novim, nepoznatim, što je samo po sebi bilo neprijatno. Narednih meseci smo učili u hodu, sticali iskustvo, sigurnost u radu. Nažalost, kako su naša saznanja rasla, tako se povećavao i broj obolelih, te ovih dana broj pregledanih prevazilazi sve dosadašnje brojeve. Isto važi i za broj hospitalizovanih širom Srbije, a nažalost i broj onih koji su preminuli", kaže docent dr Ivana Milošević, infektolog i gastroenterohepatolog u Klinici za infektivne i tropske bolesti KCS..\nJesam!: 23% (153)\nNisam siguran/a!: 31% (211)\nNisam!: 46% (312)\nI sta ce reci stručnjaci u kovid ambulanti, koji sami priznaju da slušalice nisu uzeli u ruke zadnjih 20 i više godina. Poslaće vas kući i dati vam antibiotik, i gde je tu greška pacijenta?\nIdite vi u kovid ambulante. Možda i stignete na red. Sramota šta radite


Šerlok Holms: Dedukcija, droga i The Woman - B92\nSlobodan Marièiæ utorak, 17.01.2017. | 11:30 -> 16:35\n“Konsalting kriminalac?”, pita tužiteljka svedoka.\n“Da”, odgovori on odmereno.\nSudnica je puna, svetlost se kroz visoke polukružne prozore probija do optuženog, svedoka, porote, sudije, tužiteljke, branioca i one gospoðe sa povezom preko oèiju, maèem u jednoj i tasom u drugoj ruci, koja se sigurno mota tu negde.\nIspred džangrizavog sudije su èaša i bokal ustajale vode. Sudija ima kraljevski nos i izduženo lice koje veoma odgovara crnoj mantiji i iznošenoj perici, simbolu neke tradicije.\nOptuženi nepomièno stoji, obuèen u sivo odelo sa krem kravatom i krem onom maramicom što ide u džep na grudima. Kosa mu je zalizana, žvaæe žvaku i tek ponekad prevrne oèima.\nLevo od sudija je porota, grupa od 12 ljudi razlièitog doba, rase, zanimanja, želja, snova i frizura.\n„Da li biste ga opisali kao…”, tužiteljka nastavlja ispitivanje.\n„Navoðenje“, prekide je svedok. Kosa mu je tamna, sa leve strane ima razdeljak. Nosi odelo, ali ne i kravatu. Visok je, stav mu je uspavan, a oèi inteligentne.\n„Ne možete to da radite, navodite svedoka. On æe uložiti prigovor”, kaže on pokazavši na branioca. “Sudija æe biti saglasan s tim. Pitajte me 'kako'. ‘Kako bih ga opisao’.‘Koje mišljenje sam formirao o njemu’. Zar vas ovo ne uèe?”\n„Kako biste opisali ovog èoveka, njegov karakter”, pita ga ona uz blagi titraj levog oka.\n„Prva greška, Džejms Morijarti nije èovek uopšte. On je pauk. Pauk u centru mreže. Kriminalne mreže sa hiljadu pipaka i on zna kako svaka od njih pleše.”\n„A koliko dugo...“\n„Ne, ne, ne, ne radite to, to baš i nije dobro pitanje.“\n„Koliko dugo ga znam? Sreli smo se dva puta, pet minuta ukupno. Izvukao sam pištolj, on je pokušao da me raznese. Osetio sam da imamo nešto posebno“, kaže svedok na šta je optuženi na sekund podigao obrvu i maltene se izbeèio.\n„Gospoðice Sorel zaista tvrdite da je ovaj èovek struènjak nakon što je optuženog video na samo dva minuta“, pita džangrizavi sudija tužiteljku.\n„Za dva minuta bih bio struènjak, pet je i više nego dovoljno“, odgovori svedok umesto nje.\n„To je pitanje za porotu“, uzvratio je sudija.\n„Oh, stvarno...“ Pogled ka poroti. Tri i po sekunde kasnije… „Jedan bibliotekar, dvoje nastavnika, dvoje na poslovima sa velikim pritiskom, verovatno pri gradu.” Skeniranje prstiju. “Sedam je u braku, dvoje imaju aferu, jedno sa drugim èini se.” Skeniranje odela. “Oh, upravo su bili na èaju i keksu.” Okreæe se ka sudiji. “Da li želite da znate ko je od njih jeo oblande?”\nNekoliko reèi koje bi u prevodu na naš jezik znaèile “zar opet” prošle su u tom trenutku kroz predeo izmeðu dva uveta èoveka u publici. Taj èovek je inaèe najbolji prijatelj muškarca u ulozi svedoka i njegov cimer.\nA gde žive? U Bejker stritu, broj 221b.\nSvedok to stalno radi i ne, nije psihopata, samo high functioning sociopath. Jednom vas pogleda i zna, izmeðu ostalog, šta ste jeli, gde, s kim, èime se bavite, u koga ste zaljubljeni, da li imate ljubimca, psa, maèku ili ribicu, kojom rukom pišete i šta ste sanjali prethodne noæi.\nDoduše, osim jednom, ali tada se pred njim našla potpuno gola žena, razumite ga. I to ne bilo koja.\nBorba za Bejker strit 221b\nDok je Artur Konan Dojl pisao prièe o Šerloku Holmsu u Bejker stritu u Londonu nije postojao broj 221, a kamoli “b” deo. Ulica je išla samo do broja 85. Ipak, ulica je 1930. godine sreðivana, stavljani su novi brojevi i rodio se broj 221. U zgradi sa tim brojem bilo je nešto što se zove “Abbey nacional building society” i oni su zbog natpisa na ulici morali da zaposle jednu osobu kojoj je posao bio samo da odgovara na pisma Šerloku Holmsu.\nU istoj ulici, na mestu od broja 237 do 241 otvoren je 1990. godine Muzej posveæen Šerloku Holmsu. Na vrata su, naravno, zalepili broj 221b i tu poèinje 15-godišnja sudska parnica muzeja i udruženja sa pravog broja 221. Suðenje je prekinuto 2005. - Abbey se ugasio.\nNajpoznatiji detektiv na svetu Šerlok Holms tokom praznika se ponovo pojavio na internetu i ubrzo posle toga na monitorima širom sveta. Prva epizoda èetvrte sezone nagraðivane serije stigla je 1. januara kao novogodišnji poklon, a poslednja je izbaèena u vikendu iza nas.\nIako je Šerlok globalni fenomen više od jednog veka, avanture njega i doktora Votsona uvek su privlaèile veliku pažnju. Ništa nije drugaèije sa verzijom BBC-ja iz modernog Londona u kojoj Šerlok tvituje, a Votson piše blog – nagrade, milioni gledalaca i bitlmanijska reakcija na svaku pojavu Benedikta Kamberbaèa.\nAli šta je to zbog èega je Šerlok uvek tako popularan? Zašto je Artur Konan Dojl ipak odluèio da ga ubije? Koliko ima stepenika od ulaza u broju 221b kod gospoðe Hadson do njihovog stana? Zašto Šerlok ne može da zapamti kako se Lastrad zove?\nMnogo je pitanja i misterioznih stvari, a malo vremena.\nThe game, poštovani èitaoèe, is on.\nŠerlok Holms je 1887. godine prvi put iscureo iz mozga i pera 27-godišnjeg Artura Konana Dojla, pravo u prièu „A Study in Scarlet“.\n„The terrified woman rushing up to the cabman“, navodno je bila prva reèenica koju je Dojl ikad napisao o Šerloku.\nGodinama posle toga izlazio je u vidu kratkih prièa u Strand magazinu, a prva je „A Scandal in Bohemia“ iz 1891. Godine. U ukupno èetiri romana i 56 kratkih prièa Šerlok Holms je izvodio svoje dedukcije i rešavao misterije. Narator veæine tih prièa je Holmsov prijatelj i biograf doktor Votson koji prati Holmsa tokom istraga i živi sa njim na adresi Bejker strit 221b u Londonu.\nIpak, najpoznatiji detektiv na svetu nije i prvi iz svoje branše. Junak “Ubistava u Ulici Morg” detektiv August Dupin Edgara Alana Poa, smatra se da za prvog detektiva sa papira i veruje se da je on bio inspiracija za Šerloka.\n“Svaka (detektivska prièa Edgara Alana Poa) je koren iz koje se razvila èitava literature. Gde su bile detektivske prièe dok Po nije udahuo život u njih”, napisao je jednom Artur Konan Dojl.\nVeruje se da je pored Dupina još nekoliko osoba poslužilo kao inspiracija za Šerloka. Prva je hirurg Džozef Bel, poznat po tome što je mogao da donese zakljuèak o nekoj osobi na osnovu posmatranja. Dojl je kod njega radio.\nBel je kasnije pisao Dojlu: “Ti si sam Šerlok Holms i ti to dobro znaš.”\nDruga osoba je ser Herni Litldžon sa Medicinskog fakulteta u Edinburgu koji je radio kao policijski hirurg. On je bio veza izmeðu medicinskih istraga i istraživanja zloèina. Osim njih, veruje se, iako to nije potvrðeno, da su i policajac i majstor prerušavanja Frensis Tenki Smit, koji je bio prvi privatni detektiv Lestera, kao i lik Maksimiljana Helera uticali na Šerloka.\nHelera je stvorio francuski autor Anri Kuven, ali nije poznato da li je Dojl èitao njegove prièe. Ipak, èinjenica da je Kuven depresivni, antisocijacilni privatni detektiv i ljubitelj opijuma, dovelo je do raznih prièa.\nArtur Konan Dojl. Foto: GettyImages\nUz pomoæ nauke o dedukciji, (matematike, ali nema veze) zakljuèujemo da je Šerlok roðen 1854. godine – u prièi “His Last Bow”, smeštenoj u finu 1914. godinu navodi se da ima 60 godina. Mama i tata Holms se u delima Artura Konana Dojla ne pominju, samo sedam godina stariji brat Majkroft. Lik Majkrofta luta po papiru u tri prièe, a navodi se da samo radi kao “ljudska baza podataka za sve aspekte vlasti”.\nInaèe, mediji su više puta preneli da je Šerlok Holms u verziji BBC-ja zabranjen u Kini baš zbog Majkrofta, odnosno zbog njegovog posla jer ne može da postoji tamo neki sumnjièavi zvaniènik vlade koji se bavi mutnim poslovima.\nŠerlok kaže da je još kao mlad razvio svoje metode dedukcije, a sastanak sa ocem jednog svog kolege naveo ga je da svoje veštine iskoristi za profesiju. Meðutim, to na poèetku nije baš najbolje išlo pa je zbog finansijskih poteškoæa morao da naðe cimera. Tu na scenu stupa doktor Džon H. Votson i Bejker strit 221b.\nTako je Votson ušetao u stan, život, prijateljstvo i ulogu naratora Šerlokovih prièa.\nTokom 32 godine koliko je radio kao detektiv, Votson mu je u 17 bio asistent. Bili su cimeri pre nego što se Votson 1887. oženio, kao i posle smrti njegove supruge. U prièama iz Strand magazina se pominje i gospoða Hadson kao njihov stanodavac.\nPrvi niz prièa o Šerloku objavljen je izmeðu 1887. i 1893. godine. Meðutim, Artur Konan Dojl tu odluèuje da ubije Šerloka.\nU memoarima iz 1924. godine ser Artur Konan Dojl je napisao: „Bio sam u opasnosti da me u potpunosti identifikuju sa neèim za šta sam smatrao najnižim stupnjem književnih postignuæa”.\nKako navodi, zbog Šerloka se nije posvetio istorijskim romanima i drugim stvarima koje je smatrao da su bolje i kvalitetnije.\nZato u prièi “The Final Problem” Šerlok tokom borbe sa “Napoleonom zloèina”, profesorom Morijartijem, pada sa Rajhenbah vodopada u švajcarskim Alpima.\n“Teškog srca držim olovku i pišem ove poslednje reèi”, piše Votson, dok je sam Artur Konan Dojl bio nešto manje emotivan: “Ubio sam Holmsa”, kratko i jasno stoji upisano u dnevniku.\n“Toliko mi ga je bilo previše da sam prema njemu oseæao isto što i prema paté de foie gras, èega sam se jednom prejeo toliko da se oseæam loše na sam pomen tog imena”, rekao je jednom Dojl.\nMeðutim, to je dovelo do burne reakcije javnosti, pisali su mu pisma, više od 20.000 èitalaca Stranda otkazalo je pretplatu, èasopis je jedva preživeo taj napad. Pritisak je bio ogroman, što sada deluje kao utorak na internetu, ali u to vreme se ništa slièno nije ranije dogodilo.\nPosle osam godina pauze Dojl odluèuje da oživi svog junaka i Holms se pojavljuje u prièi “The Hound of the Baskervilles”, a onda u “The Adventure of the Empty House” objašnjava Votsonu da je lažirao svoju smrt kako bi zavarao neprijatelje.\nIpak, Dojl je bio je u pravu, svet ga posle skoro 130 godina pamti samo zbog Šerloka Holmsa i ni zbog èega drugog. Stvorio je najpoznatijeg detektiva na svetu, a to nije mala stvar. Doduše, ljudi tog najpoznatijeg detektiva uglavnom vezuju za dve potpuno pogrešne stvari.\n“Elementary, my dear Watson” - reèenica koja u svom izvornom obliku, na pravom engleskom, svima proðe kroz glavu na pomisao Šerloka Holmsa. Tu reèenicu Šerlok Holms nikada nije izgovorio u prièama Artura Konana Dojla. Prvi deo nje jeste, isto kao i drugi, ali se oni nikada nisu sreli.\nDrugi prepoznatljiv detalj je kapa. Nju - nikada nije nosio. Ona se vidi samo na ilustraciji u Strand èasopisu zbog èega su ga mediji uvek povezivali s njom, a sve je lepo prikazano u seriji BBC-ja gde Kamberbaè nikada ne nosi kapu, samo kada ga nateraju zbog novinara i fotografa.\nTu je naravno i neverovatna inteligencija kao jedna od glavnih karakteristika, ali kolika zapravo? Džon Redford je 1999. godine objavio knjigu pod nazivom “The intelligence of Sherlock Holmes: And Other Three-Pipe Problems“. On navodi da bi Šerlok, da je stvarna osoba, imao koeficijent inteligencije od 190.\nRadi poreðenja, Stiven Hoking ima 160, Gari Kasparov oko 190, a pojedini rekorderi su išli i preko 230. Meðu drugim znamenitim umovima profesor Frink iz Simpsonovih ima 199, a Šeldon Kuper 187.\nŠerlok boluje od autizma?\n„Nisam psihopata, ja sam high functioning sociopath“, Šerlok stalno ponavlja. Meðutim, da li je to zaista tako? Struènjaci navode da je Homs svesno hladan prema svima, ali da pokazuje emocije prema bliskim ljudima i naglašavaju da je èak bio spreman da skoèi sa zgrade da bi ih spasao.\nOsim toga, oni navode i da Šerlok pokazuje oseæanje krivice, što se ne bi dešavalo da je zaista to za šta tvrdi.\nInaèe, Udruženje autistiènih ljudi Velike Britanije 2013. objavilo je da Šerlok zbog naèina na koji može da zapamti informacije i brojne detalje, verovatno pati od odreðenog oblika autizma.\nU „A Study in Scarlet“ Votson procenjuje Šerlokove sposobnosti:\nKnjiževnost – nula\nFilozofija – nula\nAstronomija – nula\nPolitika – slabo\nBotanika – promenljivo. Dobar je u otrovnim biljka, opijumu i otrovima generalno. O praktiènom baštenstvu ne zna ništa.\nGeologija – praktièan, ali ogranièen. Na samo jedan pogled može da razlikuje razlièite vrste zemlje. Posle šetnji pokazuje mi fleke od prskanja na pantalonama i po njihovoj boji i konzistentnosti zna u kojim delovima Londona ih je dobio.\nHemija – duboko (hemiju je studirao, prim. aut.)\nAnatomija – taèno, ali nesistematèno\nSenzacionalna literatura – ogromno. Zna svaki detalj svakog horora u veku.\nDobro svira violinu, majstor u boksu i maèevanju, maskiranju, ima kvalitetno praktièno znanje britanskog zakona.\nDoduše, ima i nekoliko, najblaže reèeno, rupa u znanju. Ne razume humor, koncept sarkazma je za njega špansko selo, ponašanje ljudi i stvar nazvana ljudske emocije znaju da mu budu prilièno daleki, a žene mu baš i nisu najjaèa strana. Nije mu, na primer, poznato da se Zemlja kreæe oko Sunca.\n„I da sam znao verovatno sam obrisao, moj mozak ima odreðeni kapacitet, pamæenje nebitnih stvari samo zauzima prostor. Ljudi pune svoje glave raznim glupostima”, kaže Šerlok.\nU svojoj branši je zato toliko dobar da je bolji i od detektiva iz onog dosadnog, “pravog sveta”. Neki otisak prsta je u istrazi jednog zloèina uzeo u prièi iz 1980. godine, a Skotland jard je to poèeo da radi tek 11 godina kasnije. Policija je inaèe prvi put poèela da se uzima otiske 1893. u Argentini.\nTakoðe, pre policije poèeo je da analizira prskanje krvi, rukopise i balistiku.\nZato je valjda i toliko romantièan da ga Votson naziva “automatonom, ljudskom mašinom za raèunanje”, dok Artur Konan Dojl piše Belu: “Holms je èovek isto koliko i Bebidžova mašina za raèunanje i ima podjednake šanse kao ona da se zaljubi”.\n“Od velike je važnosti da ne dozvolite svom prosuðivanju da bude zaslepljena liènim kvalitetima. Klijenti su za mene samo jedinica, faktor u problemu. Emotivni kvaliteti su protivni jasnom rezonovanju”, navodi Holms.\n“Žene su ponekad oseæale privlaènost ka meni, ali je moj mozak saèuvao moje srce”, dodaje on u prièi “The Lion’s Mane”.\nIpak, jedna mu se ipak uvukla pod kožu, ako uopšte tamo ima mesta pored podataka o modricama posle smrti i šta se dešava sa pljuvaèkom kada osoba umre - The Woman.\nPenzionisana operska pevaèica iz SAD i glumica Irene Adler prvi put se pojavila u prièi “A Scandal in Bohemia”, dok se u seriji muvala tu i tamo kroz više epizoda.\n“Za Šerloka Holmsa ona je uvek The Woman. Retko sam ga èuo da je pominje pod drugim imenom. Nije on oseæao neku emociju sliènu ljubavi prema njoj… ali postojala je samo jedna žena za njega i to je Irene Adler”, piše svoje svedoèanstvo doktor Votson.\nOsim toga, kada mu je dosadno, puca u zid u Bejker stritu koji je zbog toga uzaludno podneo više žalbi, a ni poroci mu nisu strani. Ljubitelj je duvana, lule i po kojeg narkotiènog sredstva meðu kojima se pominju kokain i morfijum. Treba imati u vidu da se u vreme kada je Šerlok nastao kokain koristio u medicini, za probleme poput zubobolje i kašlja.\nSve to zajedno èini da je Šerlok globalni fenomen dobih veæ 130 godina i kada god da se ekranizuje, a to se dogodilo više od 200 puta, izazove veliku pažnju èitavog sveta. Glumilo ga je više od 70 glumaca, a prvo nešto, film baš i nije, prema njegovoj avanturi, snimljeno je 1900. godine.\nDruštvo Šerlok Holms osnovano je 1934. godine u Londonu. Oni, kao i brojna slièna udruženja širom sveta, organizuju posete kao u "Tito i ja", samo što se ide Šerlokovim stopama.\nMeðu njima su kobni Rajhenbah vodopadi u švajcarskim Alpima, muzej u Britaniji, kuæa Artura Konana Dojla u Lucernu u Švajcarskoj, muzej u Bejker stritu i muzej u mestu Miringen u blizini vodopada. Takoðe, u Porstmutu postoji stalna izložba iz kolekcije o Arturu Konanu Dojlu.\nMeðu silnim velikanima koji su igrali Holmsa pominju se pre svega Bazil Ratbon i Džeremi Bret. Tu je i Vasili Livanov, sovjetski Holms koji je svoje dedukcije pravio od 1979. do 1986. godine i to toliko dobro da je postao poèasni èlan “Reda britanske imperije”.\nU meðuvremenu Šerlok je dobio i svoj anime na kojem je radio lièno veliki Mijazaki, video igre, pesme, odeæu, spinofove i sve što prati popularnu kulturu.\nVilijam Žilet se toliko uživeo u ulogu da je na bini koristio kokain, Ijan Mekelen ga je igrao i kao mlad i kao star, Šerlok su bili i Lenard Nimoj, odnosno Spok, kao i Majkl Kejn. Robert Dauni Džunior je zahvaljujuæi gajrièijevskoj verziji dobio Zlatni globus, a trenutno su napopularniji dubl u ulogama Holms/Votson – Kamberbaè i Martin Frimen.\nSerija koju predvodi taj dvojac bez kormilara poèela je da se emituje 2010. godine i odmah je privukla veliku pažnju. Više od 150 miliona ljudi je od tada videlo Šerloka, a to je mnogo oèiju uprtih u samo desetak epizoda.\nInaèe, dokoni internet je došao do podatka da su Kamberbaè i Artur Konan Dojl neki rod. Veoma, veoma daleki, ali rod. Zajednièki predak im je izvesni John of Gaunt koji je umro 1399.\nPrvo je snimljena pilot epizoda od sat vremena i zamišljeno je da u sezoni ima po šest epizoda od 60 minuta. To je posle promenjeno u tri epizode od sat i po.\nPored tradicionalnih likova tu su i inspektor Lastrad i Moli Huper. Lastrad je kombinacija inspektora Gregsona i Lestada – njihova imena se nikada ne pominju, samo da su na “G”, pa zato Šerlok u seriji uvek zaboravi njegovo ime, dok je Moli zamišljena samo kao kratka uloga koja treba da naglasi koliko je Šerlok užasan u meðuljudskim odnosima, ali se glumica Luiz Brili dobro pokazala pa je i njen lik ostao.\nKreatori serije Mark Gatis (koji igra ulogu Majkrofta) i Stiven Mofit radili su na “Doktoru Huu” kada su pomislili da naprave modernog Šerloka. Ideja im je, kao i sve velike, u poèetku propala, ali ih je Mofitova supruga ubedila da nastave i bilo je šta je bilo.\n“Mislim da se ljudima serija toliko svidela jer je zabavna, takve su uostalom i Dojlove prièe. Tokom godina i godina razlièitih verzija ljudi su zaboravili da su te prièe veoma zabavne. Brzo se èitaju, avanture su i to je nešto što smo mi želeli da dobijemo”, izjavio je jednom Gatis.\nŠerlok i Alan Tjuring\nU epizodi “A Scandal in Belgravia” Šerlok Adlerovoj prièa o “Koventriju”. On tu kaže da su Drugom svetskom ratu saveznici znali da æe Koventri biti bombardovan jer su probili nemaèku šifru, ali nisu želeli da Nemci znaju da su uspeli pa su pustili da se bombardovanje dogodi. Kamberbaè je posle igrao Alana Tjuringa, matematièara koji je probio nemaèku šifru.\nKamberbaè je bio prvi izbor za Šerloka, svideo im se u Atonement, a kao Votsona zamislili su Meta Smita od kojeg su odustali da ne bi bila “dvojica Šerloka” na sceni. Na njegovo mesto stigao je Martin Frimen (Smit je posle postao doktor Hu), a malo je falilo da ostane bez te uloge.\nNavodi se da je Frimen na audiciju došao nakon što mu je upravo ukraden novèanik zbog èega je bio vidno neraspoložen i nervozan. Kada se vratio na audiciju drugi put, sve je bilo ok. Ipak, u jednom intervjuu kasnije je izjavio da se ne seæa da mu je ukraden novèanik i da je možda izmislio èitavu prièu kao izgovor za svoje neraspoloženje.\nPredmet obožavanja da prostite, cumberbitches, kako sebe nazivaju fanovi Kamberbaèa, proèitao je pre snimanja sve prièe Artura Konana Dojla kako bi što bolje ušao u lik, dok je Endrju Skot, koji fantastièno igra Morijatija, primenio potpuno suprotnu taktiku – ništa nije pogledao osim scenarija kako bi bio apsolutno autentièan.\nScene u stanu sa rupama u zidu broja 221b snimaju se u Kardifu, a ono što vidimo spolja, nije prava Bejker strit – u njoj snimanje nije moguæe zbog muzeja Šerloka Holmsa i previše drugih referenci, pa zato èuvenu ulicu izigrava North Gower strit udaljena oko kilometar i po.\nNa naèin snimanja dosta su uticali i fanovi. Èim se proèuje da se negde snima na Tviteru se to pojavi pod heštegom #setlock i fanovi jurnu na tu lokaciju. Navodi se da je to uticalo da u kasnijim epizodama nema toliko scena snimanih napolju da neko eventualno ne bi upao u kadar.\nInaèe, citat “The game is on” pozajmljen je od Šekspira i njegovog “Henrija V” i moderni je ekvivalent reèenice “The game is afoot”.\nOno zbog èega je serija specifièna jeste to što su na snimanju maltene svi nekome nešto. Roditelji Benedikta Kamberbaèa igrali su Šerkolove i Majkroftove roditelje, Amanda Abington i Martin Frimen, odnosno Meri i Džon Votson, bili su zaista u braku i imaju dvoje dece, producentkinja Su Vertu je žena Stivena Mofata, a i njegova tašta je tu negde, dok mu sin igra mladog Šerloka u nekoliko epizoda.\nOsim toga, muž Marka Gatisa ima manju ulogu, za snimanje scene na bazenu kada se sretnu Šerlok i Morijarti izabran je taj bazen jer je Gatis tu nauèio da pliva, a na IMDb se navodi da kada god se emituje nova epizoda èitava ekipa ode u kuæu Martina Frimena i Amande Abington da gledaju.\nIstièe se i to što je serija, pored kvalitetnih prièa i toga što je snimljena na vizuelno vrhunski naèin, one najtvrðe sladokusce zadovoljila brojnim referencama na originalna dela. Aludira se na nazive prièa Artura Konana Dojla pa je tako "A Study in Scarlet" postala "A Study in Pink", dok je "The Greek Interpreter" postao "The Geek Interpreter".\nOd ulaza kroz vrata sa brojem 221b do stana u kojem žive Šerlok i Votson ima taèno 17 stepenika jer jer Artur Konan Dojl u prièi “A Scandal in Bohemia” naveo da ih ima baš toliko, Šerlok svira violinu, dok je Votson kao i u originalnim prièama bio u ratu u Avganistanu. Takoðe, Votson na poèetku prve epizode hramlje iako je pogoðen u rame - to je referenca na Dojlovu nekonzistenstnost i pomeranje Votsonovih povreda u prièama sa ramena na nogu.\nA ukoliko želite da se obuèete kao Šerlok ili Votson, to neæe biti jeftino. Navodi se da Votsonova crna jakna košta simpatiènih 750 funti, dok su mu cipele 175, džemper preko 200, a sat šokantnih 3.000 funti. To je više od 400.000 dinara. A Šerlokov kaput? On je jeftiniji, samo 1.750 funti (oko 250.000 rsd)\nZanimljivo je i da “Speedy’s Cafe”, koji se u seriji nalazi pored broja 221b, zaista postoji, služe sendvièe Šerlok Holms i Džon Votson (taj je vegetarijanski).\nTako da ako nekada budete u blizini, pre nego što se popnete uz 17 stepenika svratite prvo po sendviè. Dok se penjete ako èujete da neko vièe “dosadno mi je”, obavezno zaležite i imajte u vidu da æe stanovnik posle sekund i po znati sve o vama.\nOsim ako ne primenite istu metodu kao The Woman.\n(ili barem neku varijaciju na temu.)


Hakerski vodič kroz malu baru, punu krokodila - Moja Firma\nPOČETNA Magazin Zanimljivosti Hakerski vodič kroz malu baru, punu krokodila\nHakerski vodič kroz malu baru, punu krokodila\nZanimljivosti 23. oktobra 2015.\nČesto kada pristupamo rešavanju problema krećemo od fundamentalno pogrešnih pretpostavki. Da li to znači da, možda, suštinski ni ne razumemo problem, ili je u pitanju prosto greška u proceni, otvoreno je za diskusiju. Čak i da je problem na kraju rešen, neretko je do rešenja moguće doći na nekoliko načina, a toga postanemo svesni tek kada stignemo na cilj.\nHakovanje sistema upravo predstavlja prekrajanje uobičajnih putanja i mapa. Rešavanje problema na neortodoksni način, koje često podrazumeva da zaobiđemo ili preskočimo neka ograničenja. Da bi mogli zaobići pravila, prvo ih moramo dobro poznavati. Ako ih poznajemo, znaćemo i njihova ograničenja i slabosti.\nAko ste marketar, postoji mnogo pravila koja će vam pomoći da svoj posao uradite dobro. Ako ih ispoštujete, niko neće moći da kaže da svoj posao niste uradili valjano. Ipak, ako samo poštujete pravila, i hodate utabanom stazom, gotovo sigurno nećete postići nešto vanserijski.\nU američkoj državi Džordžija postoji 159 okruga. Jedan od njih je i okrug Mekintoš, u kome živi malo manje od 15.000 ljudi. Lokalni šerif, Stiven Džesap, pre nekoliko meseci dospeo je u žižu međunarodne javnosti zbog krajnje zanimljive ideje za rešavanje problema sa lokalnim narko dilerima i bandama. U lokalnom listu objavio je oglas sledeće sadržine:\nPažnja narko dileri! Da li vaša konkurencija čini da gubite novac svakog meseca?\nMi nudimo BESPLATNU pomoć u eliminisanju vaše konkurencije!\nIspod naslova oglasa bio je i formular i broj telefona za anonimnu dojavu koji je bio besplatan.\nAli krenimo od početka. Zašto bi narko dileri prijavili sebi slične? U borbi za vrlo ograničeno tržište višak konkurencije rezultuje sniženjem cena, odnosno profitnih margina, a svi prisutni imaju manji udeo na tržištu, nego što bi imali da ih je manje. To na kraju urušava tržište.\nNaravno, obični uzorni građani, takođe bi rado prijavili dilere, ali obični uzorni građani nemaju baš mnogo dodira sa njima. Oni koji imaju dodira sa njima, obično su kupci, u kom slučaju nemaju želje da prijave i ugroze sebe. Takođe, ljudi generalno ne vole da menjaju dobavljača kojim su zadovoljni.\nDa li je kampanja urodila plodom?\nZvaničnih rezultata nema, ali jedno je sigurno – sada i vi znate za okrug Mekintoš u Džordžiji, bez dolara uloženog u promociju.\nFoto: Alexander Cahlenstein\nPoslednja izmena dana\t18. oktobra 2015. u 19:51


Tribina posvećena pesnikinji Gordani Todorović u Niškom kulturnom centru - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nTribina posvećena pesnikinji Gordani Todorović u Niškom kulturnom centru\nU utorak 19. okobra u Maloj sali Niškog kulturnog centra od 18h biće organizovana tribina posvećena zaboravljenoj pesnikinji Gordani Todorović. Lik i delo pesnikinje publici će predstaviti književna kritičarka i zavičajna pesnikinja, Milica Milenković.\nPoezija Gordane Todorović, inače savremenice Branka Miljkovića već dugo je predmet interesovanja Milenkovićeve koja je priredila njena Sabrana dela i time je otrgla zaboravu.\n“Oktobar je poseban , jer je 6. dana tog meseca davne 1933. godine rođena ona koja će promeniti književnu scenu – Gordana Todorović”, kaže Milica i dodaje da je iz tog razloga tribina posvećena sećanju na pesnikinju koja baš kao i ona potiče iz istog zavičaja – Svrljiga.\nIako je svojim stvaralaštvom oplemenila kulturu i pomerila granice u književnosti, za razliku od svog savremenika Branka Miljkovića bila je zaboravljena, sve do momenta kada jedna studentkinja književnosti i sama pesnikinja nije sakupila i priredila njena dela.\nNapravda naneta Gordani Todorović danas je ispravljena jer sem što imamo prilike da uživamo u njenoj poeziji i čitao o njoj, jedna književna nagrada nosi njeno ime. Pored toga u planu je da pesnikinja dobije vitrinu u spomen sobi Branka Miljkovića, njegog prijatelja i savremenika, potvrdila je za City Smart radio Jelena Bogdanović, kustos Narodnog muzeja.\nPrema njenim rečima Narodni muzej u Nišu planira da izloži lične stvari pesnikinje do kojih su došli prethodnih godina, poput ličnih fotografija, knjiga i objavljenih dela u Književnim novinama, a to bi trebalo da se dogodi do kraja godine.\nPodsetimo Gordana Todorović je rođena u Drajincu kod Svrljiga. Pohađala je Prvu nišku gimnaziju “Stevan Sremac“, gde je u literarnoj družini “Njegoš“, došao do izražaja njen pesnički talenat.\nPrve pesme objavljuje u beogradskom Poletu, a potom i u Svedočanstvima. Te pesme su se posle našle u prvoj zbirci pesma “Ginmazijski trenutak“ za koju je dobila nagradu Branko Radičević. Njena poezija je donosila novu svežinu u srpsku poeziju sa brojnim kovanicama u duhu narodnog jezika. Potom se sa majkom preselila u Beograd.\nGordana Todorović nije mogla da se zaposli zbog svog jako nežnog zdravlja i bolesti koja ju je celog života pratila. Umrla je 1979. godine u 46 godini. Za sobom je ostavila četiri zbirke pesama: “Gimnaziski trenutak”, “Sunce”, “Srce zavičaja” i “Ponosno klasje”.\nČesto je porede sa Desankom Maksimović.\nOznakeGordana Todorović MIlica Milenković Narodni muzej NKC\nPromocija horor romana mladog autora Alekse Kostadinovića sutra u Nišu


Muzej | Big Tours\nJanuary 12, 2021bigtoursDestinacija, Muzej, Putovanja, Metropole\nMonako – Monako Vil, Okeonografski muzej Monako je druga najmanja država na svetu po površini. U Monaku danas živi oko 35 000 stanovnika, Monežani su manjina u sopstvenoj državi gde većinu čine Francuzi. U najbogatijoj državi na svetu postoji veliki broj impresivnih građevina među kojima posebno mesto zauzima Okeonografski institut, ili Okeonografski muzej kako ga...\nNovember 27, 2020bigtoursDestinacija, Kultura, Muzej, Putovanja, Metropole\nNemačka – Berlin, Pergamski muzej, Ištar kapija Nemačka – Berlin, muzejsko ostrvo, Pergamski muzej, Ištar kapija (jun 2011) Nakon što se nemačka ponovo ujedinila 1989 god. muzejsko ostrvo sa starom pešačkom zonom ponovo postaje najposećeniji deo grada. Na ostrvu koje je danas pod zaštitom UNESK-a nalazi se više svetski poznatih muzeja. Pergamski muzej sagrađen je...\nNovember 9, 2020bigtoursDestinacija, Evropski gradovi, Kultura, Muzej, Putovanja, Metropole\nRusija – Moskva, Borodinska bitka ili bitka za Moskvu Zapadno od Ruske prestonice na udaljenosti od 125 km nalazi se selo Borodino. Ovom selo se ne bi razlikovalo od hiljade sličnih Ruskih sela da se ovde nije odigrala čuvena Borodinska bitka ili bitka za Moskvu kako je mnogi zovu. Moćni francuski Imperator Napoleon Bonaparta predhodnih...


U prostorijama Bezbednosno-informativne agencije obeležena je 121. godišnjica osnivanja civilne službe bezbednosti u Srbiji i 18. godišnjica osnivanja Bezbednosno-informativne agencije (BIA).\nAleksandar Vučić je na svom Instagram nalogu objavio slike koje su nastale tokom posete Bezbednosno-informativnoj agenciji.\n"Sa čuvarima srpske bezbednosti i sigurnosti. Čestitam svim pripadnicima BIA njihov dan, sa željom da zauvek zapamte činjenicu da imamo samo jednu otadžbinu – Srbiju i da uvek budu na njenom braniku", poručio je Vučić u objavi na Instagramu.\nPredsednik Srbije i direktor BIA Bratislav Gašić položili su venac ispred memorijalnog zida u znak sećanja na poginule pripadnike Agencije, nakon čega je održan svečani kolegijum na kojem su se obratili predsednik Srbije i direktor BIA, navodi se u saopštenju BIA.\nPredsednik Vučić je istakao je da je Agencija vidno napredovala u svom radu i opremljenosti, kao i u postignutim rezultatima u prethodnom periodu.\nKaže da je uveren da će Agencija, kao i prethodnih godina uspešno izvršavati postavljene zadatke na dobrobit države Srbije i svih njenih građana koji u njoj žive.\nPovodom Dana Agencije, zaslužnim pripadnicima uručene su godišnje nagrade za doprinos radu službe i izuzetna zalaganja u radu u prethodnoj godini.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Vučić pripadnicima BIA: Imamo samo jednu otadžbinu – Srbiju, budite uvek na njenom braniku".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Vučić pripadnicima BIA: Imamo samo jednu otadžbinu – Srbiju, budite uvek na njenom braniku". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Federalna Vlada je na današnjoj hitnoj telefonskoj sednici dala saglasnost na Sporazum o međusobnim pravima i obavezama u vezi sa nabavkom vakcina putem mehanizma za Globalni pristup vakcinama za sprečavanje kovida 19 i ovlastila federalnog ministra zdravstva Vjekoslava Mandića za njegovo potpisivanje sa Ministarstvom civilnih poslova u Savetu ministara, prenosi Srpskainfo.\nPredviđeno je da sporazum potpišu i predstavnici resornog ministarstva Republike Srpske i Odeljenja za zdravstvo i ostale usluge Brčko distrikta, saopšteno je iz federalne Vlade.\nFederalna Vlada izmenila je svoje zaključke od 28. avgusta i obavezala se da će nabaviti vakcine protiv virusa korona u okviru Kovaks mehanizma za vakcinaciju 20 odsto najranjivije populacije u FBiH, tako da se, prema proceni Zavoda za javno zdravstvo FBiH, nabavlja 800.000 doza vakcina protiv kovida 19 po ceni koju je 10. septembra dostavilo Ministarstvo civilnih poslova u Savetu ministara u iznosu od 10,55 dolara po vakcini.\nVlada je danas izmenila deo prethodno usvojenog zaključka, gde je bilo navedeno da se vakcina odnosi na 40 odsto najranjivije populacije. Količina vakcina ostaje ista jer je proračun sačinjen prema preporuci Svetske zdravstvene organizacije, tako da se primaju po dve doze vakcine pojedinačno.\nVlada Federacije BiH će iz budžeta obezbediti 14.010.400 KM, što je protivrednost za 8.440.000 dolara po srednjem kursu 8. septembra, umesto ranije odobrenih 13.200.000 KM.\nDanas je odobreno izdvajanje sredstava iz tekuće rezerve budžeta Vlade FBiH u iznosu od 2.124.800 KM za finansiranje nabavke vakcina protiv virusa korona, umesto ranije predviđenih 1.980.000 KM, što je 15 odsto od ukupnog iznosa.\nIz budžeta FBiH biće osigurana sredstva za plaćanje razlike kursa na dan plaćanja u odnosu na srednji kurs 8. septembra, koji je utvrđen Sporazumom o međusobnim pravima i obavezama u vezi sa nabavkom vakcina putem mehanizma za Globalni pristup vakcinama za sprečavanje kovida 19.\nOPTIMIZAM U VREME KORONE Vesti o vakcini sa Oksforda ohrabrujuće i za privredu BiH


Bromelain: Dejstvo, Upotreba, Kontraindikacije\n/ Zdravlje A-Z / Lekovito bilje i suplementi / Bromelain\nČesta pitanja o bromelainu\nPomaže u lečenju rana i u postoperativnom oporavku\nUmanjuje nagomilavanje sluzi kod bronhitisa i sinuzitisa\nUmanjuje bolove i otoke nastale usled manjih povreda\nPomaže u varenju proteina\nPoboljšava efikasnost nekih antibiotika\nBromelain je proteinsko-probavni enzim koji se nalaze u stabljici i samoj voćki ananasa (Ananas comosus).\nAnanas se vekovima koristi u Centralnoj i Južnoj Americi za lečenje probavnih smetnji i smanjenje upale. Bromelain, koji potiče iz stabljike i soka ananasa, prvi put je izolovan iz biljke ananasa krajem 1800-ih.\nBromelain se može koristiti za lečenje niza stanja, ali je posebno efikasan u smanjenju upale od infekcija i povreda.\nHirurgija, tendinitis, uganuća i naprezanja\nStudije pokazuju da bromelain može smanjiti oticanje, modrice, vreme zarastanja i bol nakon operacije i fizičkih povreda. \nČesto se koristi za smanjenje upale tendinitisa, uganuća i naprezanja i drugih manjih povreda mišića.\nU Evropi se bromelain koristi za lečenje oticanja sinusna i nazalnih oticanja posle operacija ušiju, nosa i grla.\nStudije na životinjama ukazuju da bromelain, kada se nanese na kožu, može biti koristan u uklanjanju mrtvog tkiva sa opekotina trećeg stepena, procesa koji se naziva debridman. Teške opekotine zahtevaju negu lekara. \nIako se sve studije ne slažu, bromelain može pomoći u smanjenju kašlja i nazalne sluzi povezane sa sinusitisom. Takođe može ublažiti otok i upale izazvane alergijskim rinitisom. \nJedno istraživanje ukazuje da kombinacija bromelaina, rutosida i tripsina deluje podjednako dobro na smanjenje bola u kolenu usled osteoartritisa kao i nesteroidni anti-inflamatorni lekovi (NSAIL), koji se obično koriste protiv bolova. \nNove studije ukazuju da bromelain takođe može pomoći u smanjenju boli kod osoba sa reumatoidnim artritisom.\nDokazi iz laboratorijskih analiza i ispitivanja na životinjama ukazuju na to da bromelain može ubiti neke viruse i bakterije. \nPotrebno je još istraživanja, uključujući studije o ljudima, da bi se videlo da li i u kojoj meri deluje.\nPreliminarna istraživanja pokazuju da bromelain ima anti-tumorska svojstva i može povećati efikasnost određenih lekova za hemoterapiju. \nBromelain se nalazi u anansu, ali ne u dovoljno visokim dozama da deluje kao lek.\nBromelain je dostupan u obliku tableta ili kapsula.\nLekari ga ponekad koriste za lečenje teških opekotina. Nikada se ne sme pokušavati lečenje teških opekotina na sopstvenu ruku.\nBromelain se ne sme davati detetu. Ne postoje studije koje su ispitivale sigurnost njegove primene kod dece.\nPreporučuje se unos od 80 do 320 mg, 2 do 3 puta dnevno. Za specifična stanja mogu se propisati veće doze.\nBromelain bi obično trebalo da se uzima na prazan stomak, osim kada se koristi kao pomoć u varenju. Tada treba da se uzima uz hranu, posebno kao pomoć u varenju jela bogata mastima i proteinima. U slučajevima potrebe ublažavanja otoka i upale suplement bi trebalo uzimati dok se simptomi ne stišaju.\nSuplementi mogu da imaju neželjena dejstva ili interakcije sa lekovima. Treba ih uzimati samo pod nadzorom poznavaoca zdravstvene zaštite.\nBromelain se generalno ne preporučuje duže od 8 do 10 uzastopnih dana.\nNeželjena dejstva bromelaina su uglavnom blaga i uključuju:\nOsobe koje su alergične na ananas, lateks, pšenicu, celer, papain, šargarepu, komorač, cvetni prah ili polen trava (travni pelud) takođe mogu biti alergični na bromelain.\nTrudnice i osobe sa poremećajima krvarenja, visokim krvnim pritiskom i bolestima jetre ili bubrega ne smeju da uzimaju bromelain.\nBromelain može povećati rizik od krvarenja tokom i posle operacije. Trebalo bi prestati sa uzimanjem bromelaina najmanje 2 nedelje pre operacije.\nU slučaju korišćenja nekih od sledećih lekova, bromelain se ne sme koristiti bez lekarskog nadzora.\nBromelain može povećati količinu antibiotika koje telo apsorbuje.\nBromelain može uticati na sposobnost krvi da se zgrušava. Ako se uzima sa antikoagulansima može povećati rizik od krvarenja.\nNeki stručnjaci veruju da bromelain može pojačati sedativne lekove, uključujući:\nLekove protiv napada\nLekove za lečenje nesanice\nIsto važi i za biljke sa efektom smirivanja kao što su valerijana, kava kava i macina trava.\nP: Kako bromelaine pomaže?\nO: Bromelain se koristi za ublažavanje različitih vrsta upale, od upale sinusa tokom pojave sinusitisa do upale izazvane osteoartritisom. Takođe može ubrzati zarastanje rana i poboljšati neka stanja kože. Neke studije takođe povezuju bromelain sa prevencijom i lečenjem raka.\nP: Da li je bromelain bezbedan?\nO: Suplementi bromelaina relativno su sigurni za ljudsku upotrebu međutim, najbolje je da potražite mišljenje lekara kako biste bili sigurni da niste alergični na bilo koju komponentu suplementa.\nP: Koje su prednosti kurkume i bromelaina?\nO: Kurkumin, supstanca dobijena iz kurkume i bromelain sadrže protivupalne komponente koje mogu pomoći u ublažavanju bolova u zglobovima i mišićima. Kombinacija ove dve botanike može biti prirodna i sigurna alternativa za ublažavanje upalnih stanja.\nP: Koliko vremena je potrebno da bromelain počne da deluje?\nO: Period u kome se primećuje efekat bromelaina nisu još uvek određeni mada se obično uzima za kratkotrajne lekove protiv upalnih bolova.\nP: Koliko bromelaina ima u ananasu?\nO: Bromelain se obično prerađuje iz stabljika ananasa. To znači da u zrelom plodu postoje samo male količine bromelaina, količine koje su jedva značajne u prevenciji i lečenju bolesti. Takođe se nalazi u drugim delovima biljke ananasa, ali u nižim nivoima od stabljike.\nP: Šta bromelain razgrađuje?\nO: Bromelain je odgovoran za razgradnju proteina, koja može pomoći u boljoj apsorpciji. Takođe ima sposobnost razgradnje vlakana, proteina zgrušavanja krvi, koji mogu pomoći u prevenciji angine i tromboflebitisa.\nRajendra Pavan, Sapna Jain, Shraddha, Ajay Kumar; Properties and Therapeutic Application of Bromelain; (2012)\nAhmet Özer Şehirli, Serkan Sayiner, Gökçe Savtekin, Ayliz Velioğlu-Öğünç; Protective effect of bromelain on corrosive burn in rats; (2020)\nL Büttner, N Achilles, M Böhm, K Shah-Hosseini, R Mösges; Efficacy and tolerability of bromelain in patients with chronic rhinosinusitis–a pilot study; (2013)\nS Jayachandran and Priyanka Khobre; Efficacy of Bromelain along with Trypsin, Rutoside Trihydrate Enzymes and Diclofenac Sodium Combination Therapy for the treatment of TMJ Osteoarthritis; (2017)\nVidhya Rathnavelu, Noorjahan Banu Alitheen, Subramaniam Sohila, Samikannu Kanagesan, Rajendran Ramesh; Potential role of bromelain in clinical and therapeutic applications; (2016)\nKatya Chobotovaab, Ann B.Vernallis, Fadzilah Adibah Abdul Majid; Bromelain’s activity and potential as an anti-cancer agent: Current evidence and perspectives; (2010)\nGert Klein, W.Kullich; Short-Term Treatment of Painful Osteoarthritis of the Knee with Oral Enzymes; (2000)\nNoriaki Adachi, Chang-Sung Koh, Naoyuki Tsukada, Shin’ichi Shoji, Nobuo Yanagisawa; In vitro degradation of amyloid material by four proteases in tissue of a patient with familial amyloidotic polyneuropathy; (1988)