informatika › Page 27 › Made-in-Germany.rs\nVrednost tržišta telekomunikacija u Srbiji iznosila je u 2014. godini nešto više od 1,5 milijardi eura, što čini 5 procenata bruto domaćeg proizvoda (BDP). U izjavi za „RTS“, direktor Regulatorne agencije za elektronske i poštanske usluge (Ratel) Milan Janković, objasnio je da je vrednost tržišta telekomunikacija u\nU situaciji kada ne znate gde vam se nalazi mobilni teleofon, jer ste ga negde zaturili, nova Google aplikacija nudi pomoć za rešenje problema. Google je nedavno predstavio novu aplikaciju koja korisnicima Android telefona pomaže u pronalaženju svog omiljenog uređaja, a za koju vam je potreban kompjuter,\nPozivanjem kol centra za digitalizaciju, na broj 18911, građani će dobiti odgovore na sva pitanja vezana za proces prelaska na digitalno emitovanje televizijskog signala u Srbiji. Po rečima Tatjane Matić, državnog sekretara u Ministarstvu trgovine i telekomunikacija, koje ovaj projekat realizuje u saradnji sa “Poštom Srbije”, građane\nSrpsko-američka firma “Seven Bridges Genomics” sa sedištem u Beogradu, Bostonu i Londonu, dobila je od Ministarstva zdravlja Ujedinjenog Kraljevstva i „Genomics England“ 1,95 miliona funti ili oko 2,9 miliona dolara kako bi završila i lansirala “Graph Genome”, prvu funkcionalnu reprezentaciju referentnog genoma zapisanu u formi grafa, kao\nNedavno je počeo sa radom novi specijalizovani IT sajt HelloWorld.rs, namenjen svima koji traže posao ili informacije o zaposlenju u oblasti Informaciono-komunikacionih tehnologija. Kako se navodi u saopštenju sajta za pretragu slobodnih poslova, “Infostud”, na novom sajtu posetioci se mogu informisati o razvoju i napretku karijere u\nOd MiG na 13/11/2014 / Auto industrija, Informatika / Ostavite komentar\nStefan Vukanović, mladi istraživač i brucoš računarstva i informatike na novosadsom Fakultetu tehničkih nauka, osvojio je zlatnu medalju na nedavno završenom Festivalu inovacija „Tesla festu“ u Novom Sadu. Za svoj maturski rad u Elektrotehničkoj školi „Mihajlo Pupin“, Stefan je osmislio optički vođen automobil, dok su njegove kolege\nSrbija od nedavno poseduje najjači računar u jugoistočnoj Evropi, moćno postrojenje sa oko 2.500 nezavisnih i veoma brzih procesora, koje bi uz pomoć domaćih naučnika moglo da doprinese boljitku naše zemlje i privrede. – Postrojenje „HP Paradoks IV“ instalirano je u Institutu za fiziku, koštalo je oko\nStr. 27 od 27« Prva<102024252627


Auto sedišta za decu, odličan kvalitet i povoljne cene - Kiddy JOY\nod 4.000 do 8.000\nod 8.000 do 12.000\nod 12.000 do 16.000\nod 16.000 do 20.000\nod 20.000 do 24.000\nMoni buster auto sedište za decu 15-36 kg Iceberg Grey\n1.790,00 RSD Ušteda 300,00 RSD 2.090,00 RSD\nMoni buster auto sedište za decu 15-36 kg Safari\nMoni buster auto sedište za decu 15-36 kg Forest\nNania Topo Comfort Auto sedište za decu 15-36 kg Painting\n1.890,00 RSD Ušteda 300,00 RSD 2.190,00 RSD\nNania Topo Comfort Auto sedište za decu 15-36 kg Prisme Blue\nLorelli Bertoni Orion buster auto sedište 22-36 Kg Black Crowns\n1.990,00 RSD Ušteda 200,00 RSD 2.190,00 RSD\nLorelli Bertoni Orion buster auto sedište 22-36 Kg Cars\nLorelli Bertoni Orion buster auto sedište 22-36 Kg Black\nLorelli Bertoni Orion buster auto sedište 22-36 Kg Blue Cosmos\nLorelli Bertoni Orion buster auto sedište 22-36 Kg Grey Clouds\nLorelli Bertoni Orion buster auto sedište 22-36 Kg Grey\nLorelli Bertoni Orion buster auto sedište 22-36 Kg Pink Hearts\nLorelli Bertoni Orion Auto Sedište za decu od 22-36 Kg Grey Clouds\nLorelli Bertoni Topo Comfort auto sedište 15-36 kg Zebra Grey&White\n2.290,00 RSD Ušteda 200,00 RSD 2.490,00 RSD\nLorelli Bertoni Teddy auto sedište za decu 15-36 kg Grey\n2.490,00 RSD Ušteda 200,00 RSD 2.690,00 RSD\nKiddy JOY se ponosi velikim izložbenim prostorom auto sedišta. Posetite naše dve radnje u ulici Mileve Marić Ajnštajn broj 32 i 36, Novi Beograd i besplatno testirajte postavljanje auto sedišta u Vašem vozilu. Naše stručno osoblje će svojim znanjem u potpunosti ispuniti Vaša očekivanja u izboru najsigurnijeg i najadekvatnijeg auto sedišta u skladu sa Vašim budžetom. Neke od brendova koje zastupamo u našoj malorpodaji su Cybex, Jane, Peg Perego, Lorelli , Kikka Boo, Nania.\nKvalitet auto sedišta za decu\nSvesni smo koliko je bitno da autosedište bude potpuno bezbedno i pritom udobno za vožnju i zato biramo autosedišta za decu samo od proverenih proizvođača. Pored kvaliteta autosedišta, naročito je bitno da isto bude pravilno postavljeno. Roditelji bi takođe morali da budu svesni da sedišta za decu do 3 godine moraju biti okrenuta suprotno od smera kojim se vozilo kreće jer, po pravilima o bezbednosti dece u saobraćaju, tek nakon treće godine deca smeju da se voze okrenuta ka napred bez rizika od povrede glave i vrata.\nKombinovana auto sedišta za decu\nKada dete preraste sinteza sedište (jaje auto sedište), vreme je za kupovinu novog sedišta iz naredne grupe. Kombinovana autosedišta pokrivaju sedišta za bebe iz nulta i prve grupe autosedišta. One imaju mogućnost rotacije i promene nagiba sedišta tako da se mogu koristiti od samog rođenja bebe pa do 18kg. U našem asortimanu možete naći i kombinovana sedišta za bebe i do 25 kg. Ovakva sedišta predstavljaju idealan izbor ukoliko ne želite da kupujete posebno jaje autosedište za vašu bebu.\nAuto sedišta za decu preko 1 godine - postavljanje\nOva kategorija autosedišta spada u znatno teža sedišta u odnosu na sinteza sedišta za auto, poseduju Isofix sistem ili se pojasem iz automobila pričvršćuju za sedište. Najveća prednost auto sedišta iz ove kategorije jeste ta da se mogu postavljati u više različitih položaja - od ležećeg do klasičnog položaja za sedenje. Sedišta se postavljaju u smeru kretanja automobila tokom vožnje, ali postoje i vrste sedišta iz ove kategorije koje se mogu postaviti i u suprotnom smeru što je preporučen način postavljanja za svu decu uzrasta do 3 godine. Auto sedišta za decu od 9 do 18 kg mogu da poseduju kaiševe sa 3 ili 5 tačaka vezivanja i sigurnosni jastuk koji je sličan vazdušnom jastuku i postavljen je radi dodatne bezbedonosti deteta tokom vožnje.\nProdaja auto sedišta za decu\nKupovina autosedišta za nije nimalo jednostavna stvar. Potrebno je pronaći adekvatno sedište koje odgovara uzrastu i kilaži deteta koje mora biti testirano i u skladu sa vašim željama i mogućnostima. Ukoliko se još niste susretali sa problematikom autosedišta, preporučujemo vam da posetite jedan od naših maloprodajnih objekata i pogledate veliki izložbeni salon posvećen isključivo autosedištima za decu. U našim objektima možete se u svakom trenutku posavetovati sa našim obučenim osobljem koje će se postarati da vam pomogne u pravilnom izboru odgovarajućeg sedišta za auto za vaše dete, a takođe možete i da testirate sedišta za auto i to potpuno besplatno.\nSedište za auto za decu preko 4 godine\nNakon što dete dostigne kilažu preko 15 kg, autosedište iz kategorije od 9 do 36 kg može da se transformiše. Tom prilikom, za vezivanje se koriste automobilski pojasevi i taj period predstavlja dilemu za veći broj roditelja pošto se vezivanje vrši po istom principu kao kod odraslih. Vezivanje se u ovom slučaju vrši kao vezivanje u 3 tačke: preko ključne kosti, ramena i preko karličnog dela kod deteta.\nBuster za auto\nDeca preko 15 kg mogu da pređu na korišćenje buster sedišta. Uz ova sedišta, vezivanje se vrši pomoću automobilskih kaiševa, odnosno kao kod odraslih - u 3 tačke. Jedina razlika u odnosu na odrasle je ta što deca nemaju neophodnu visinu uz koju bi ovi pojasevi pružili apsolutnu zaštitu deteta i zato je potrebno da se koristi buster sedište za auto. Osim činjenice da zauzimaju daleko manje prostora u automobilu u odnosu na sva ostala autosedišta za decu, prednost većine bustera je i ta što poseduju navlake koje se mogu skinuti i samim tim lako oprati i eventualno zameniti novim.\nNania auto sedište za decu\nNania autosedišta spadaju u najprodavanija sedišta za decu preko 15 kg u našoj prodavnici. Razlog tome je pristupačna cena udružena sa kvalitetom sedišta koje nam nudi ovaj francuski brend. Nešto niža cena autosedišta marke Nania nije na uštrb kvaliteta, pa su sva sedišta ovog brenda izrazito udobna i sigurna. Takođe, Nania auto sedišta za decu poseduju najnoviji sertifikat o bezbednosti ECE R44/04 što nznači da su u skladu sa standardima evropske proizvodnje i kvaliteta.\nDo kada dete mora da sedi u auto sedištu?\nIako se samo vezivanje vrši kao kod odraslih, autosedište za decu preko 15 kg je neophodno i predviđeno je Zakonom jer je detetu za pravilno vezivanje i bezbednu vožnju potrebno da ima visinu koju mu to autosedište obezbeđuje. Ukoliko koristite sedište za auto od 9 do 36 kg, nakon što dete pređe 15 kg, potrebno je samo sedište transformisati u buster ili kao buster sa naslonom za leđa.\nAuto sedišta za decu akcija\nBezbednost i sigurnost auto sedista za decu\nSvesni smo od kolike je važnosti da autosedišta za decu isprate sve standarde bezbednosti i sigurnosti i zato u našim maloprodajnim salonima u svakom trenutku možete testirati željeno autosedište i to potpuno besplatno. Posetite jedan od naših maloprodajnih objekata i budite slobodni da se oko svih nedoumica posavetujete sa obučenim osobljem koji će vam pomoći da pravilno izaberete adekvatno sedište za auto za vaše dete. Ukoliko želite da pročitate detaljnije informacije o pravilnom izboru i postavljanju auto sedišta za bebe i decu, više o tome pisali smo u tekstovima:


Beta 5. avgusta 2020. 12:45\nObim štete, od epicentra eksplozije posle koje je ostao desetinama metara širok krater u bejrutskoj luci, u koji je ušlo more, do prozora raznesenih kilometrima daleko, nalik je eksplozijama amonijum-nitrata – hemijskog jedinjenja koji se koristi kao veštačko djubrivo, ali i kao komponenta eksploziva.\nMedjutim, to jedinjenje se obično na aktivira samo po sebi, a u ovom slučaju je po svoj prilici uzrok bio požar u susednom skladištu u luci, s pirotehikom.\nTo ukazuje na aktiviranje pirotehnike, izjavio je Boaz Hajun, vlasnik izraelske „Grupe Tamar“ koja saradjuje s Vladom Izraela u vezi sa bezbednošću i sertifikacijom eksploziva.\nPotom snimljeni narandžasti oblaci se takodje pojavljuju zbog oslobadjanja ugljen-dioksida posle eksplozije nitrata.\nSudeći po veličini kratera i oobimu štete širom Bejruta, jačina eksplozije je ekvivalentna detonaciji bar 2,2 kilotona (hiljada tona) eksploziva TNT – rekao je Sim Tek, analitičar i stručnjak za oružje u privatnoj analitičkoj firmi za obaveštajne podatke „Stratfor“ u Teksasu.\nŠta je medjutim izazvalo požar ostalo je nejasno.\nAP navodi da bi, imajući u vidu količinu tereta i godinu zaplene koja se pominje, taj brod mogao biti „MV Rhosus“, koji je zaplenjen u Bejrutu 2013. godine kada je uplovio zbog kvara, a godinu kasnije amonijum-nitrat je s njega iskrcan jer se smatralo da je rizično da ostane na brodu, rekli su advokati upoznati sa slučajem. Taj brod je iz Gruzije plovio za Mozambik.\nDok su vojni eksplozivi uglavnom bezbedni za transport, uobičajena „jeftina pirotehnika“, proizvedena u Kini, često je vrlo niskog kvaliteta i može se vrlo lako zapaliti, posebno po vrućem vremenu, rekao je izraelski ekspert za eksplozive Hajun.\n„Krajnji rezultat“, dodao je on, jeste da bi toliko velika eksplozija morala biti posledica detonacije „stotina tona energetski jakog materijala“.


Šampionke Srbije su mnogo kvalitetnije od Subotičanki, što su i potvrdile u prvom meču, pa protivnicama nisu ostavile nikakvu šansu da mogu da izbegnu poraz.\n"Ajkulice" su samlele rivalke u prva dva seta, radile su šta su poželele na terenu, a odbojkašice Spartaka njihovu rapsodiju nisu mogle da zaustave. U trećem delu igre viđeno je tek nešto više neizvesnosti, ali nedovoljno da dođe do produžetka meča.\nVizuru je do pobede protiv Spartaka predvodila Katarina Lazović sa 16 poena, a na drugoj strani je najbolja bila Milena Rajlić sa 13.\nU prvom meču četvrtfinala Kupa Srbije za odbojkašice slavile su i igračice Crvene zvezde, koje su bile bolje od TENT-a u gostima sa 3:1. Partizan je na svom terenu izgubio od Jedinstva iz Stare Pazove sa 3:1, dok su se igračice Železničara radovale u Pančevu protiv Dinama - 3:0\nKUP SRBIJE ZA ODBOJKAŠICE, PRVI MEČEVI ČETVRTFINALA\nDinamo - Železničar 0:3\nSpartak (Su) - Vizura 0:3\nTENT - Crvena zvezda 1:3\n(*revanši su na programu 28. novembra)


vest | Јеdаn stеpеn Srbiја | Страна 2\nАрхиве категорија: vest\nVesti organizacije Jedan stepen Srbija\nPartnerstvo sa Serbian Case for Space\nOrganizacija Jedan stepen Srbija je sklopila partnerstvo sa Fondacijom Serbian Case for Space. Serbian Case for Space promoviše naučna istraživanja kosmosa kao i uključenje srpske industrije u globalne kosmičke aktivnosti. Fondacija zagovara uspostavljanje nacionalne kosmičke strategije i nacionalnog kosmičkog programa.\n“Imajući u vidu da se do velikog broja podataka koji se koriste u izučavanju klime i klimatskih promena, kao i onih za proučavanje uzroka klimatskih promena dolazi upravo prikupljanjem podataka u svemiru saradnja sa Serbian Case for Space je sjajna prilika da upotpunimo naša znanja iz ove oblasti. Takođe, obe organizacije snažno promovišu nauku i zagovaraju upotrebu naučnih činjenica prilikom donošenja odluka. Naša saradnja će se u početnom periodu ogledati u razmeni informacija i proširenju mreže partnera, a kasnije planiramo i održavanje zajedničkih događaja koji će za teme imati kosmička istraživanja i nauku o klimatskim promenama i vezu između njih. Podržavamo težnje Fondacije Serbian Case for Space za unapređenje aktivnosti povezanih sa kosmosom, kao i uspostavljanje kosmičkog programa u Srbiji, i želimo da doprinesemo njihovim aktivnostima” rekao je Đorđe Samadžija, član Jedan stepen Srbija.\nОвај унос је објављен под vest, вест и означен са kosmos, nauka, partnerstvo, Serbian Case for Space, svemir 01/03/2018 од стране samardzija.\nUsvojen manifest Jedan stepen Srbija\nOrganizacija Jedan stepen Srbija je na skupštini koja je održana 27.12.2017. usvojila tekst pod nazivom Klimatska akcija u Srbiji kao svoj manifest. Manifest služi kao strateški dokument Udruženja i osnova za planiranje budućih aktivnosti.\nTekst manifesta je dostupan ovde.\nОвај унос је објављен под vest, вест 27/12/2017 од стране samardzija.\nKlimaton 011: 24 Hours of Reality, 5. decembar 2017, 18h AA klub, Uzun Mirkova 3\nNakon kratkog izleta u istočnu i zapadnu Srbiju (Klimaton 010 u Pirotu i Klimaton BB u Bajinoj Bašti), Klimaton se vraća kući.\nKlimaton 011 će se održati 5. decembra 2017 sa početkom u 18h na starom mestu – AA klub, Uzun Mirkova 3. Link ka opisu događaja na Facebook stranici – ovde.\nOvaj Klimaton će predstavljati lokalnu watch party globalnog događaja 24 Hours of Reality i organizuje se uz saradnju organizacije The Climate Reality Project, Regionalnog centra za životnu sredinu (REC Sent Andreja), Climate Action Network Europe (CAN) i Fondacije Hajnrih Bel.\n24 Hours of Reality, događaj čiji su domaćini dobitnik Nobelove nagrade za mir Al Gor i organizacija The Climate Reality Project, je celodnevni događaj na temu promocije rešenja za klimatske promene. Događaj se prenosi uživo i gledaju ga milioni ljudi širom sveta. Prošle godine događaj je postigao izvanredan uspeh dopirući do preko 225 miliona domaćinstava putem televizije i 30 miliona gledalaca na intentetu. Наставите са читањем →\nОвај унос је објављен под klimaton, vest и означен са 24 hours of reality, Climate Reality Project, klimaton 04/12/2017 од стране samardzija.\nJedan stepen Srbija započela inicijativu „U slučајu dа stе prоpustili“\nBeograd, oktobar 2017\nOrganizacija Jedan stepen Srbija započela inicijativu „U slučајu dа stе prоpustili“ (ICYMI – In Case You Midded It) sa ciljem da državnim organima skrenemo pažnju na neko važno dešavanje ili istraživanje u svetu, a na teme klimatskih promena i/ili obnovljivih izvora energije. Zbog mnogih poslova koje obavljaju, državni službenici nekada nisu u mogućnosti da u potpunosti isprate sve dobre stvari koje se dešavaju u svetu. Na ovaj način želimo da im olakšamo prikupljanje informacija.\nSmаtrаmо dа ćе bоlја infоrmisаnоst i pоtpuniја svеst о аktuеlnim dеšаvаnjimа i nајnоviјim nаučnim dоstignućimа u svеtu dоprinеti dоnоšеnju bоlјih оdlukа nа držаvnоm nivоu, а kоје ćе dоprinеti prаvеdnој trаnziciјi nа niskо-uglјеničnu еkоnоmiјu i primеni principа оdrživоg rаzvоја u Srbiјi.\nPrvo pismo koje se odnosi na objavljivanje studije „Stranded Assets and Renewables“ koju je izradila IRENA (International Renewable Energy Agency) možete pročitati ovde.\nОвај унос је објављен под icymi, vest и означен са klimatske promene, nisko-ugljenična ekonomija 10/11/2017 од стране samardzija.


Američki marinci umesto u Lihtenštajnu završili u Nemačkoj - 28.08.2016, Sputnik Srbija\nDva pripadnika elitnih američkih vojnih jedinica dospela su u mali grad Lihtenštajn koji se nalazi u nemačkoj državi Saksoniji, iako su prvobitno krenuli u... 28.08.2016, Sputnik Srbija\n© Wikipedia / Jwaller Read more: http://sputniknews.com/europe/20160828/1044710846/us-marines-lost-germany.htmlGrad Lihtenštajn u nemačkoj Saksoniji\nPriča je dospela u medije zahvaljujući Jorgu Flemingu, kustosu muzeja lutaka i igračaka u nemačkom Lihtenštajnu (Lichtenstein), čije se ime na latinici za jedno slovo razlikuje od naziva Kneževine Lihtenštajn (Liechtenstein).\nFleming je medijima ispričao da su mu se nedavno obratila dva američka marinca i upitala da gde se nalazi Vaduc, prestonica Kneževine Lihtenštajn, piše „Dojče virtšafts nahrihten“.\nIspostavilo se da su vojnici iz američke baze Ramštajn u Nemačkoj krenuli na put oko sveta, ali su se, zbog propusta u jednom slovu u imenu destinacije na koju su krenuli, našli 600 kilometara severoistočno od svog cilja.\nKustos muzeja im je objasnio šta se desilo, odvezao ih do železničke stanice i poslao ih na jug, prema granici.\n„Dojče virtšafts nahrihten“ sa ironijom konstatuje i izražava nadu da američki vojnici iz baze u Ramštajnu efikasnije koriste navigacioni sistem tokom vojnih operacija.\nPodsećamo da su se 2014. godine američki vojni helikopteri izgubili na putu između Letonije i vazduhoplovne baze u Poljskoj.


Slobodan Nešković – SARAJEVO.co.ba\nOznaka: Slobodan Nešković\nObjavljeno 16. 05. 2009 Sarajevske novosti\nSarajevo u Beogradu 0 (0)\nFestival “Dani Sarajeva” otvoren je u četvrtak uveče u Beogradu, prvi put uz podršku gradskih institucija. Iako već treću godinu za redom ova kulturna manifestacija…\nObjavljeno 23. 02. 2009 04. 10. 2020 Sarajevske novosti\nDonacija za obnovu Vijećnice 0 (0)\nGradonačelnik Sarajeva, Alija Behmen sa zamjenikom Slobodanom Neškovićem primio je danas ambasadora Republike Mađarske u BiH, Nj.E. Imre Vargu koji mu je uručio Ugovor o…


Promena klime Бургенланд - meteoblue\nPromena klime Бургенланд\nEfekti klimatskih promena već su dobro vidljivi povećanjem temperature vazduha, topljenjem glečera i smanjenjem polarnih ledenih kapa, porastom nivoa mora, povećanjem dezertifikacije, kao i sve češćim ekstremnim vremenskim pojavama kao što su toplotni talasi, suše, poplave i oluje. Klimatske promene nisu globalno uniformne i utiču na neke regione više od drugih. Na sledećim dijagramima možete videti kako su klimatske promene već uticale na region Бургенланд tokom poslednjih 40 godina. Korišćeni izvor podataka je ERA5, peta generacija ECMVF atmosferske reanalize globalne klime, koja pokriva vremenski raspon od 1979. do 2021. godine, sa prostornom rezolucijom od 30 km.\nGodišnja promena temperature Бургенланд\nGornji grafikon prikazuje procenu srednje godišnje temperature za veći region od Бургенланд. Isprekidana plava linija je linearni trend klimatskih promena. Ako linija trenda ide gore s leva na desno, trend temperature je pozitivan i postaje toplije u Бургенланд zbog klimatskih promena. Ako je horizontalno, ne vidi se jasan trend, a ako opada, uslovi u Бургенланд vremenom postaju hladniji.\nGodišnja promena padavina - Бургенланд\nMesečne anomalije temperature i padavina – klimatske promene Бургенланд\nKlimatske promene – Бургенланд anomalija temperature i padavina po mesecima


Teški tenk - Wikipedia\nNemački tenk Tigar I.\nSovjetski tenk JS-2.\nTeški tenk je bila klasa tenkova koja se koristila u prvoj polovini 20. veka. Tenkovi koji su pripadali ovoj klasi su imali najbolji oklopa i vatrenu moć i najmanju pokretljivost za razliku od tenkova iz klase lakih i srednjih tenkova. Postojala je i klasa superteških tenkova, ali je većina njih su bili na nivou skica i prototipova, stoga su oni malo ili nimalo korišćeni u borbi. Glavna namena teških tenkova je bila da predvode proboj neprijateljskih linija, mada su u praksi zbog svoje male pokretljivosti korisniji bili u defanzivnim zadacima.\nTeški tenkovi su postilgi svoje najveće uspehe boreći se protiv drugih lakših tenkova, kao i uništavanju neprijateljskih fortifikacija svojim vrlo velikim topovima. Često se pretpostavlja da su teški tenkovi imali manju pokretljivost od srednjih tenkova, mada to nije uvek bio slučaj, pošto su mnogi napredniji teški tenkovi imali naprednije vešanje i sistem prenosa projektovan da reši ovu manu. Međutim, upravo je tehnička složenost, a time i cena, bila njihova najveća mana. Naprimer, nemači tenk Tigar I je imao sličnu brzinu i bolje karakteristike na neravnom terenu od mnogo lakšeg srednjeg tenka Pancer IV, ali po cenu male pouzdanosti i dostupnosti, pošto je izrađeno svega 1335 tenkova Tigar I, u odnosu na oko 88000 tenkova Pancer IV i 58.000 sovjetskih T-34 i 40.000 američkih M4 Šerman srednjih tenkova.\nTeški tenkovi su imali vrlo veliki oklop i topove u odnosu na lakše tenkove, dovodeći svoje motore do njihovih granica. Zbog toga teški tenkovi bili slabije pogonjeni i sporile, ili su imali probleme sa radom zbog pregrevanja motora. Ovo se posebno odnosilo na nemačte tenkove Tigar I i Tigar II, koje su njihove posade napuštale zbog kvarova, a ne zbog oštećenja u borbi.\nNapredak u razvoju motora, oklopa i oružja je dovelo do istiskivanja teških tenkova iz upotrebe u korist glavnih borbenih tenkova.\nTeški tenk na Wikimedijinoj ostavi\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Teški_tenk&oldid=1646057"


Stambeni rastu duplo brže od keš kredita | Kamatica\nPočetna > analiza > Stambeni rastu duplo brže od keš kredita\nTekst objavljen: 21.11.2021 16:00\nDo novog stana mnogi dolaze uz pomoć zajma\nKako piše Blic Biznis, keš zajmovi koji su i dalje najzastupljenija kategorija sa učešćem od 44 odsto, odobravaće se i ubuduće na najviše šest godina otplate. Do novog stana mnogi dolaze uz pomoć stambenih kredita.\nStambeni krediti rastu duplo brže od gotovinskih, a upravo to je Narodna banka Srbije (NBS) želela da postigne kada je 2019. počela da skraćuje rok za otplatu keš zajmova koji su sa ranijih deset godina skraćeni na šest.\n– Duže od dve godine prisutan je trend ubrzanog rasta stambenih kredita, koji je u septembru iznosio 16,4 odsto međugodišnje što je gotovo duplo brži rast u odnosu na porast gotovinskih kredita od 8,8 procenata međugodišnje. Ukoliko bi se ovakva tendencija nastavila i u narednom periodu, možemo očekivati dalji rast učešća stambenih zajmova u ukupnim kreditima stanovništva i približavanje gotovinskim, pri čemu rast ukupne kreditne aktivnosti smatramo održivim i u skladu sa rastom ekonomske aktivnosti. Rastu tražnje za stambenim zajmovima, pored povoljnih uslova finansiranja, doprinosi i rast raspoloživog dohotka građana, veća ponuda stanova, kao i naše mere kojima se podržava održivo kreditiranje poput toga da su ublaženi zahtevi u pogledu stepena završenosti nekretnine, smanjeno je minimalno učešće za kupovinu prvog stana. Takođe, u prilog rastu stambenih kredita govore i rezultati ankete o kreditnoj aktivnosti koji pokazuju da banke očekuju nastavak pozitivnih kretanja na tržištu stambenih zajmova, kao i dalji rast tražnje za njima u narednom periodu – navode iz NBS, piše Politika.\nIpak, u strukturi kredita stanovništva, gotovinski zajmovi su i dalje najzastupljenija sa učešćem od 44 odsto, dok stambeni učestvuju sa 38 procenata. U periodu 2016–2020. keš krediti su u proseku imali godišnji rast od oko 65 milijardi dinara što je oko 20 odsto u proseku. Rastu tražnje stanovništva za ukupnim kreditima, pa i gotovinskim, svakako su doprineli i povoljniji uslovi finansiranja koji su velikim delom rezultat i ublažavanja monetarne politike centralne banke. Pored toga, interesovanju stanovništva za keš zajmovima doprinosi i relativno brza i jednostavna procedura odobravanja u poređenju sa ostalim vrstama kredita.\nIz NBS dodaju da se efekti preduzetih mera ogledaju u smanjenju gotovinskih i potrošačkih kredita koji se otplaćuju na period duži od osam godina za 53 odsto i pokazatelja rizika koncentracije na nivou bankarskog sektora za 14,42 procentna poena u periodu januar 2019 – septembar 2021. godine. U istom periodu posmatrajući segment fizičkih lica primetno je smanjenje udela problematičnih kredita i to za 0,6 procentnih poena, što je još jedan od pokazatelja efekata i adekvatnosti preduzetih mera.\nGotovinski krediti i ubuduće će moći da se otplaćuju samo na šest godina. Izuzetak su oni za kupovinu motornih vozila koji će i dalje moći da se otplaćuju do osam godina. Banke mogu da odobre kredit i na duži rok otplate, ali tada moraju da umanje kapital za celokupan neotplaćeni iznos glavnice tog potraživanja sve do konačne otplate tog zajma. Kako bankama to ne odgovara jasno je da kredita s dužim rokom otplate nema u ponudi.\nRanije su keš zajmovi mogli masovno da se otplaćuju na deset godina što je dovelo do velikog rasta ovih kredita, odnosno zaduživanja stanovništva, a sami tim povećao se i rizik da ne budu vraćeni. Nije normalno da neko gotovinski kredit otplaćuje trećinu radnog veka, oni su predviđeni za zaduživanje na nekoliko godina, kažu stručnjaci. Sve to je dovelo do toga da su u masi kredita keš zajmovi znatno nadmašili stambene.\nIz NBS navode da su oni skraćenjem roka otplate gotovinskih kredita na šest godina delovali proaktivno u cilju sprečavanja potencijalnog rasta problematičnih zajmova fizičkih lica sa kojim su se suočili određeni supervizori iz okruženja.\n– Smisao mera koje su stupile na snagu početkom 2019. godine je podsticanje opreznog preuzimanja rizika banaka njihovim usmeravanjem na održivo kreditiranje i izbegavanje prekomerne izloženosti određenim vrstama kreditnih proizvoda, što treba da doprinese i ostvarenju primarnih ciljeva njihovog usvajanja, a to je sprečavanje negativnih posledica po građane i po finansijsku stabilnost. Samim tim, u cilju izbegavanja prekomerne izloženosti gore navedenim vrstama kreditnih proizvoda, NBS je uvela pokazatelj rizika koncentracije. Pomenuti pokazatelj predstavlja dodatni regulatorni i supervizorski instrument s obzirom na to da određuje gornju granicu izloženosti banke riziku koncentracije.\nkrediti stambeni kredit keš krediti kupovina stana


Finale Safonove sage Lavirint duhova u izdanju Nove knjige\nČetvrtak, 09.03.2017 | 16:51\nDugo očekivano finale Safonove sage, koju je otpočeo u Sjenci vjetra, a koja u ovom djelu dostiže neočekivani intenzitet i dubinu, Lavirint duhova, u izdanju Nove knjige možete naći u svim Gradskim knjižarama.\nBarselona, krajem pedesetih. Danijel Sempere više nije onaj dječak koji je, u prolazima Groblja zaboravljenih knjiga, otkrio jednu knjigu koja će promijeniti njegov život iz temelja. Misteriozna smrt njegove majke Izabele stvorila je u njegovom životu ambis iz kojeg su, njegova žena Bea i njegov prijatelj Fermin, pokušali da ga spasu.\nUpravo onda kada Danijel vjeruje da je samo na korak od rješenja misterije, zaplet, neočekivaniji i mračniji od svega što je mogao da zamisli, ukazaće se pred njim u obliku mreže čije niti vode do institucija Frankovog režima. Baš tada, pojaviće se Alisa Gris, duša rođena u sijenci Španskog građanskog rata, sa posebnom misijom: da ih sve odvede do srca tame i otkrije im mračnu porodičnu tajnu ... mada sa užasnim posljedicama.\nLavirint duhova je napeta priča o strasti, intrigama i podvizima. Stranice ove knjige otkrivaju dugo očekivano finale Safonove sage, koju je otpočeo u Sjenci vjetra, a koja u ovom djelu dostiže neočekivani intenzitet i dubinu, a u isto vrijeme predstavlja i veličanstveni izraz poštovanja koji Karlos Ruiz Safon ukazuje svijetu knjiga, umjetnosti pripovijedanja i onoj magičnoj sponi koja povezuje život i literaturu.\nKarlos Ruiz Safon jedan je od trenutno najčitanijih svjetskih autora čija knjige predstavljaju začuđujući i intirgantni spoj trilera, istorijske fikcije, gotskog žanra i misterije. Njegove knjige dostupne su čitaocima iz 45 zemalja i prevođena su na preko 40 jezika.\nSvijet Frankove Španije jeste glavni mizanscen Safonovog djela. Ispitivanje prirode jednog totalitarizma, kulta države i ličnosti, političkih intriga, obračuna sa političkim neistomišljenicima, samo je čvrst, željezni okvir u kome se odvijaju intimne pripovijesti, život Safonovih likova: pojedinaca koji staju lice u lice sa nezrazmjerljivo većom i moćnijom mašinerijom koja melje sve pred sobom. Totalitarno društvo, u Safonovom je djelu nalik na lavirint u kome se gube mnoge ljudske priče, a birkoratska kafkijanska država idol – nalik je na ogromno ždrijelo koje se hrani svojim građanima. Safonova djela su priče o spuštanju u središte mraka i intriga, kao silazak Jone u utrobu ogromnog kita, u mrak u kome se nalazi rješenje brojnih zagonetki.\nFinale Safonove sage Lavirint Duhova u izdanju Nove knjige možete naći u svim Gradskim knjižarama ili poručiti putem sajta www.novaknjiga.com .


SNAŽNA OLUJA TUTNJI KA SRBIJI: Munje pucaju po BiH, sve se trese od grmljavine, temperatura vrtoglavo pada! | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / SNAŽNA OLUJA TUTNJI KA SRBIJI: Munje pucaju po BiH, sve se trese od grmljavine, temperatura vrtoglavo pada!\nSNAŽNA OLUJA TUTNJI KA SRBIJI: Munje pucaju po BiH, sve se trese od grmljavine, temperatura vrtoglavo pada!\n19. septembra 2016.\tAKTUELNO Leave a comment\nTanjug- Jaroslav Pap\nFederalni hidrometeorološki zavod BiH (FHMZ) izdao je žuti meteoalarm zbog grmljavine za područje Sarajeva, Livna, Trebinja, Bihaća, Mostara, Tuzle, Foče i Višegrada.\nŽuto upozorenje izdato je i za područje Banja Luke gde se očekuju obilne padavine. Padavine se ne očekuju jedino na području Prijedora. Temepratura vazduha će, prema prognozi, biti niže nego prethodnih dana i kretaće se od 15 do 20, na jugu od 19 do 23 stepeni Celzijusa. Oblačno vreme očekuje se i u narednim danima.\nU Bosni će sutra biti pretežno oblačno vreme, uz postepeno smanjenje oblačnosti u Krajini. U Hercegovini će biti sunčano uz umerenu oblačnost. U jutarnjim satima i veći deo prepodneva u Bosni biće s kišom ili lokalnim pljuskovima. Tokom poslepodneva slaba rosa je moguća u centralnim i severoistočnim područjima Bosne.\nJutarnja temperatura od 8 do 14, na jugu od 13 do 17, a najviša dnevna od 14 do 20, na jugu od 21 do 25 stepeni.\nU Posavini i Krajini u sredu, 21. septembra biće pretežno sunčano. U ostatku BiH biće pretežno oblačno. Povremena slaba kiša ili slabi lokalni pljuskovi se očekuju u Hercegovini i na jugoistoku Bosne.\nJutarnja temperatura od 5 do 10, na jugu od 12 do 16, a najviša dnevna od 15 do 21, na jugu od 22 do 27 stepeni. U BiH će u četvrtak, 22. septembra biti umereno do pretežno oblačno vreme. Tokom dana u Bosni je moguća slaba rosa.\nJutarnja temperatura od 4 do 10, na jugu od 11 do 16, a najviša dnevna od 14 do 20, na jugu od 21 do 26 stepeni, saopšteno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda BiH.\nPrevious DREVNA TAJNA SMEDEREVSKE TVRĐAVE OTKRIVA ŠOKANTANE PODATAKE: Zašto na jednoj od kula piše da je sazidana 6938. godine a da se Kosovska bitka odigrala 6897. godine?\nNext ČIZMA IMPERIJE JE NAGAZILA NA EKSER: Amerikancima se žuri da započnu Treći svetski rat i zbrišu Rusiju


Je Trajno Alimentaciju Stvar Prošlosti - Advokati Kine. Sve Kineske advokati online.\nJe Trajno Alimentaciju Stvar Prošlosti\nJedini problem je, ona i njen muz su oboje nezaposlen\nDobio sam e-mail nedavno od čitač koji je hteo od nje"nasilan brak"Bila je uznemirena jer je imao novca za zahtev za razvod ili podršku sama nakon razvoda. Kao većina žena, ona je pod utiskom da li se razvela ona će dobiti alimentaciju ALI bila je u dilemi jer joj je muž imao dohodak da plati ovo pretpostavio alimentaciju. Ona me je pitao,"da li Će sudija ga natjerati da radim i plati mi."Ja sam odgovorila tako da joj kažem da je neki sudija bi mogao da mu narediti da nađem posao, ali, to je bila njena muža, je li ili nije posao je kupio. Rekao sam joj da se neki sudija bi mogao da predložim da je takođe i da nadjem posao i da se drži. Tamo je mit da žene imaju za alimentaciju i dugoročnu brakove. Smatra se da, ako ti razvod nakon dugoročnu brak da je tvoj bivši muž će biti finansijski odgovoran za vas sa sud je naredio trajno alimentaciju.\nAlimentaciju državni zakoni su specifični da svaka država vodi obzira na drugačiji način.\nPrije nekoliko desetljeća da je to bilo zajedničko za ženu da bude dao trajnu alimentaciju nakon dugoročnu brak. Standardni u vecini drzava danas je rehabilitative alimentaciju koja je platio za određenu trajanje i daje žena vrijeme je da"rehabilitacija"sebe finansijski nakon razvoda. Texas i Mississippi nagradu alimentaciju samo da brakovi deset godina ili više, a samo za kratko vreme.\nZadnji država u zemlje da nastave da nagradu dugoročnu ili stalno alimentacije, Massachusetts, sada reformi svojih alimentaciju zakone sustići ostatak zemlje.\nAko reforme prolazi, alimentaciju platni rokove će biti na osnovu broja godina par bio oženjen.\nNa primjer, ako je par bio oženjen manje od pet godina, trajanje alimentaciju može biti samo polu broj mjeseci brak.\nAko par bila udata za deset, petnaest godina, najveću kaznu alimentaciju mogao biti nagrađeni za bi sedamdeset vremena su u braku. Sudija bi biti dozvoljeno samo pravo da nagradu alimentaciju na neodređeno vrijeme u brak preko dvadeset godina. Pretpostavljam da bi mogli to da kažete alimentaciju reforma je oborio zemlji i, sviđalo ti se ili ne ženama koje su iz izrazio od ljudi koji vode državu zakonodavstvo moraš progutati i drže očekivanja nisko kada je u pitanju šta ako oni će dobiti alimentaciju nakon razvoda. Prema Beverly Willett, Potpredsednik Koalicije za Razvod Reforme,"finansijski rizik ostaju-kod-kuće roditelji lice kada je u pitanju alimentaciju je još više muči. I tu leži mit, ako ti si ostati kod kuće roditelj koji su dali svoju karijeru da podižem djecu imate pravo na trajno alimentaciju. Prema Gđice Willett ako dva roditelji slažu se da je jedan od roditelja kod kuće onda je to dogovor mora biti legalno nakon razvoda. I zbog vjere u to, žena širom zemlje su ljute, jer su da postane finansijski odgovoran za sebe kad razvodom, ili kratkoročne alimentaciju nestane. Uzmi Joan za primjer Muž joj je naredio da plaćam alimentaciju za sedam godina u zatvoru jer Joan bio ostaju-kod-kuće mama, odustao da joj karijeru i kada ona želi razvod mislio je da je to njena bivšeg muža mjesto za podršku je zato su došli na sporazum to joj daje joj je sposobnost da budem finansijski odgovoran za sebe. Joan je alimentaciju termin je da dođe kraj i ona je u panici, jer umesto da se vraća na posao silu, ili se vraćaš na koledž i obnovi karijera bila je klizanje i preživjeli na alimentaciju. Joan vjeruje zakonima trebao bi biti promijenio tako da žena kao ona može dobiti trajno alimentaciju i nikad ne moraš da se suočiš sa finansijskim teškoćama, ona je sada suočava. Joan je zdrava, inteligentan -godišnji ženska Njen sin je sada na koledžu, njeno dijete odrastanja dani su iza nje, ali ona misli da joj je bivši muž trebao još uvijek biti odgovoran za nju,"životni stil."Mogu da razumijem da je teško bi se suočiti kada obnovi karijere nakon provesti godine kao ostaju-kod-kuće majka, ja sam bio u takvoj poziciji sam. Ne razumijem međutim proces misli da ide u vjerujući da je druga osoba bi trebalo da bude finansijski odgovoran za vas, za cijeli život samo zato što si ostao kod kuće i odrasla djeca. U članak za web Stranicu, Jeff Landers kaže,"Ako se zena je u dugoročnu brak, i ona je takođe bio izvan radne snage decenijama ili je prihod to je znatno manje od njenog muža, ja vjerujem da treba i zaslužuje -alimentaciju da bi održali nakon razvoda stil to je bar nešto može da se poredi sa život je uživala tokom brak."Slažem se sa G. Landers i da živimo u savršenom svetu muža otac ne bi dozvolio, pored Porodični Sud Sistem da samovoljno napustiti porodicu koja je finansijski zavisi od njega. ne bez posledica u svakom slučaju Otkad smo se ne žive u savršenom svetu i razvod zakoni su sada mijenja smjer koliko alimentaciju je zabrinut ohrabrujem sve žene da se zapošljavanje izbora to ne znači jedan dan završiti žrtva velika alimentaciju mit.


Šta ste radili devedesetih - Aleksandra Jovićević - Peščanik\nCZKD, foto: Goranka Matić\nPrikaz knjige Milene Dragićević Šešić „Umetnost i kultura otpora“ (Institut FDU i Clio 2018) iz Zbornika radova FDU br. 34, 2018.\nPrikaz ove knjige mogli bismo započeti pitanjem „Šta ste radili devedesetih?“, jer to je ključno etičko pitanje koje određuje ne samo političku orijentaciju pojedinca, već i njegovo moralno određenje prema turbulentnoj dekadi u Srbiji koja je, iako odavno za nama, ostavila neizbrisiv trag na sve aspekte života. U popularnoj kulturi postoji nostalgija za modom i muzikom te epohe; veliki broj ljudi se i devedesetih dobro osećao i gledao svoja posla, koncentrisan na sopstvenu dobrobit. Brojne ustanove poslednjih godina slave svoje jubileje, kao na primer nacionalna televizija, koja s lakoćom prelazi preko ovog perioda, relativizujući svoju odgovornost, a ponekad i krivicu za ono što se događalo tokom ratova u Jugoslaviji i prevrata u Srbiji. Ali to ničeansko „aktivno zaboravljanje“ u stvari stalno izvlači na površinu neželjeno sećanje, koje Anri Bergson naziva skromnim sećanjem uprkos zaboravu. U najboljoj tradiciji Ničea i Bergsona, Valter Benjamin smešta gotovo neograničeno polje iskustvenih modaliteta između određenog događaja i sećanja na njega. Benjamin razlikuje „arhivsku memoriju“ ili Erinnerung (stalnu zalihu pojedinačnih činjenica, arhivu u kojoj sva prošla iskustva imaju svoje fiksno mesto); ili Gedächtnis (što se obično prevodi sa „sećanje“ ili neprestani proces unutar kojeg se sećanja mogu nadopunjavati, menjati i formirati različite veze). Benjamin smatra da je sećanje neka vrsta procesa koji neprekidno menja svoj tok, a u koji se stalno uvode nova iskustva.\nOčigledno je da mnogi istorijski, politički, društveni i kulturni događaji i fenomeni nastali tokom devedesetih godina prošlog veka u Srbiji još uvek nisu dovoljno rasvetljeni, analizirani, interpretirani i definisani. To se naročito odnosi na kulturu otpora koja je generisana upravo u tom periodu i iz koje se izrodilo civilno društvo koje je postavilo temelje demokratije u Srbiji početkom 21. veka. Ono je sada marginalizovano i prezreno. S druge strane, neke institucije nastale u to vreme i danas predstavljaju neke od najznačajnijih alternativnih umetničkih organizacija, kao na primer Centar za kulturnu dekontaminaciju, galerija Remont, Dah teatar itd, ali koje kao da se nalaze u gorem položaju nego u vreme devedesetih i jedva preživljavaju. Istorijsko sećanje koje Milena Dragićević Šešić predlaže je pre svega kritičko ili feminističko, odnosno na tragu onoga što je Maša Gesen nazvala „feminizacijom politike“, kao preduslovom povratka dostojanstva onima koji se retko čuju: ženama, siromašnima, manjinama, hendikepiranima i drugima. Stoga, kako sama autorka tvrdi, ova knjiga bi trebalo da bude doprinos transkulturalnom sećanju, kao i nastojanju da se alternativne umetničke prakse i kultura otpora devedesetih upišu u korpus tekstova u kojima će one ostati makar delimično zabeležene i zapamćene. Zadati vremenski okvir devedesetih godina ovde je fleksibilno shvaćen, jer su neki vidovi političkog otpora i umetničkih eksperimenata počeli još krajem osamdesetih, dok neka od postignuća još traju na kraju druge decenije 21. veka.\nIako se pisanje kritičke istorije uvek ostavlja za kasnije vreme koje ima kritičku distancu, ipak je pisanje recentne istorije značajno, jer je još uvek mnogo učesnika istorijskih događaja živo i može se računati na njihova svedočenja kao na jedan od primarnih dokumenata. To potvrđuje i Mišel Fuko u svojoj „Arheologiji znanja“. Iako arheologija nije egzaktna nauka i bazira se na rekonstrukciji materijalnih i pisanih tragova, primena njene metode omogućava istoričarima da izađu iz okvira glavne struje istorijskih nauka i da u istoriografiju uvedu ne-institucionalne događaje, osobe sa margina zbivanja, društvene krize, svakodnevne probleme i način kako su se sa istorijskim događajima nosili kulturni radnici i umetnici. Što se same Milene Dragićević Šešić tiče, ona je bila jedan od protagonista i učesnika velikog broja umetničkih pokreta i događaja, tako da je sa svešću istraživača i neke vrste kulturnog antropologa i istoričara sve vreme skupljala građu za koju je znala da će joj jednoga dana poslužiti u rekonstruisanju istorijskih događaja.\nZnačaj ove knjige je neprocenjiv, jer prevazilazi istorijski okvir iz koga je ona nastala, analizujući ono što bi moglo da se definiše kao kontrajavnost ili kontrakultura nastala iz antiratnih pokreta, solidarnosti sa žrtvama ratnih zločina, iz kulture otpora protiv glavne struje politike i kulture, iz pobune i nepristajanja umetnika da sarađuju sa državnim autoritetima, iz ogromne potrebe za autentičnim izrazom, eksperimentom – što su sve koncepti koji više ne postoje ni u srpskoj kontrajavnosti ni u njenoj kulturi. Ta kontrajavnost, umetnička, kulturna i studentska, stvorila je specifičnu, iako imaginarnu i krhku zajednicu koja je razvijala novu produkciju pojmova kontekstualizovanih prema potrebama vremena. Ona nije opstala. Osvrnite se oko sebe: ni među umetnicima, ni u kulturnoj javnosti, ni među studentima u Srbiji ne postoji ni minimum konsenzusa za bilo koju vrstu otpora i alternative, pa makar ona bila „samo“ umetnička, a ne i građanska ili politička. Sve to je nestalo ili se utopilo u vladajuću tržišnu ideologiju.\nKultura otpora u tadašnjoj SR Jugoslaviji, kasnije Srbiji, išla je u dva smera: jedan je bio generisan iz samih institucija (univerzitet, mediji, muzeji, pozorišta), dok je drugi poticao iz alternativnih prostora ili od pojedinaca čija je umetnička praksa uvek bila van glavne struje. Ni sam otpor nije uvek bio isti; od dolaska na vlast Milošević se suočavao sa ogromnim otporom među intelektualcima i kulturnom elitom, da bi kasnije taj otpor prerastao u neku vrstu antiratnog pokreta tokom ratova u Hrvatskoj i Bosni, da bi opet prerastao u sveopšti front protiv Miloševića. Ova kultura (i umetnost) otpora je možda dostigla svoj vrhunac sredinom devedesetih, tačnije 1996/97. u vreme studentskog i građanskog protesta protiv krađe na lokalnim i parlamentarnim izborima, da bi početkom 2000. dobila novi zamah u rušenju Miloševićevog režima.\nNa kraju, ali ne manje bitno, važno je napomenuti da je ova knjiga organski nastavak dugogodišnjeg istraživanja autorke koja se bavi odnosom umetnosti i alternative, što je naznačeno u samom uvodu. Iako nije napisana linearno i hronološki, knjiga pažljivo sledi redosled događaja i analizuje sve što je prethodilo kulturi otpora koja se generisala devedesetih, počev od kulturne politike, institucionalnih sistema i umetničkih trendova do karakteristika gotovo „nepostojeće“ kulturne politike perioda prelaza SFRJ u SR Jugoslaviju, odnosno Srbiju.\nOva knjiga prof. dr Dragićević Šešić skreće pažnju na ogroman značaj i nasleđe koje je to vreme generisalo. Mada se ova pacifistička, kulturna i umetnička kontrajavnost često pežorativno naziva i Drugom Srbijom (str. 23), autorka dokazuje da se radi o jednom širokom pokretu otpora koji je namerno marginalizovan i isključen iz kolektivnog pamćenja, upravo upotrebom tog naziva. Samo letimičan pogled na sadržaj to i dokazuje. Ova obimna knjiga od 440 strana, koju autorka skromno naziva „mala zabeleška“ (str. 13) podeljena je na 6 velikih poglavlja: u prvom, „Kulturne politike u vremenima društvene anomije“, autorka definiše glavne karakteristike kulturne politike tog perioda i nastanak novog civilnog društva. U drugom poglavlju pod naslovom „Kultura neslaganja: pravo na različito sećanje“ opisana je alternativna umetnost tog vremena koja ostvaruje svoje pravo na neslaganje i pobunu kroz različite umetničke prakse (tzv. site specific performansi i pozorišne predstave, izložbe na nepredviđenim mestima itd). U trećem poglavlju, „Umetnost kontestacije – umetnost akcije“, autorka uvodi raspravu o interdisciplinarnim performansima i performansima koji koriste nove tehnologije, dakle nekoj vrsti radikalnih, ali marginalnih umetničkih praksi koje ostvaruju kolektivi poput grupe Fia, Led arta, Magneta, Škarta, Porodice bistrih potoka, ali i pojedinci poput Mikroba, Talenta, Dragana Ve Ignjatovića i Baneta Pavića, koje sve povezuje Centar za kulturnu dekontaminaciju. Četvrto poglavlje, „Umetnost protesta u javnom prostoru“, na scenu izvodi građane koji zajedno sa umetnicima ostvaruju značajne performativne činove otpora, kao što je na početku rata 1991. bila akcija nošenja crnog flora u kome je učestovalo 40.000 Beograđana, da bi kasnije ulica i ulična dinamika prerasla u neku vrstu širokog pokreta otpora tokom devedesetih i naročito tokom studentskog i građanskog protesta 1996/97. Peto poglavlje je posvećeno radu i delovanju dramske umetnice Zorice Jevremović („Umetnost u unutrašnjem egzilu“), čija je situacija paradigmatična za sve koji se nisu mirili sa opresivnošću institucija u kojima su radili i koji su donosili odluku da se sasvim marginalizuju. Najzad, u poslednjem, šestom poglavlju, „Izvedbe neslaganja, od kulture otpora do katarze i pomirenja“, objavljen je nedavni intervju sa Borkom Pavićević, ključnom osobom koja povezuje političke organizacije poput Beogradskog kruga i Helsinškog odbora za ljudska prava sa umetnicima i umetničkim kolektivima koji su doveli do osnivanja Centra za kulturnu dekontaminaciju, centralne institucije u kulturi otpora.\nKnjiga Umetnost i kultura otpora autorke Milene Dragićević Šešić neprikosnoveno ruši sve tabue koji su dominantni u savremenom diskursu, naročito onaj o slobodi ili delimičnoj slobodi koji su jugoslovenski umetnici imali tokom 70-ih i 80-ih godina prošlog veka. Upravo su oni intelektualci i umetnici koji su bili sasvim marginalizovani tokom tog perioda, poput Dušana Makavejeva i Želimira Žilnika, bili prvi koji su ustali protiv društvenih anomalija i nacionalističke kulture koja je Srbiju odvela u ratove. Tada se generiše veliki broj umetničkih pokreta, alternativnih ustanova kulture, kao i pojedinaca koji organizuju performanse, samostalne i kolektivne izložbe, instalacije i hepeninge. U svemu tome, kao što autorka zapaža, bilo je mnogo kreativne energije, inventivnosti, originalnosti, zajedništva. Ona izvlači iz zaborava mnoga imena i inicijative koje su baš zbog svoje marginalnosti ili nepostojeće medijske pažnje pretili da padnu u zaborav, kao na primer umetničke akcije Dejana Nebrigića, Dragana Ve Ignjatovića, umetničke i kulturne projekte Branka Pavića, grupe Škart, Dubravke Knežević, Branislava Jakovljevića itd. Ona takođe ukazuje na samopovezivanje alternativne scene i na stvaranje onoga što bi se moglo nazvati „četvrtim sektorom“ umetničke solidarnosti.\nIako se radi o odlično napisanoj i dobro dokumentovanoj knjizi, koja je bogato opremljena brojnim fotografijama, njen najbolji deo je onaj posvećen onome što se danas naziva estetikom savremenog postdramskog pozorišta, odnosno praksama koje ne samo što ne koriste dramski tekst kao svoje polazište, već u kojima dolazi do brisanja granica među umetnostima, od umetnosti performansa do pozorišta potlačenosti ili nevidljivog pozorišta Augusta Boala. Ovaj teatar je svoje sledbenike našao u Dah teatru, Beton hali, Mimartu i socijalnom pozorištu Zorice Jevremović. Mada, kako sama autorka tvrdi, njena namera nije bila da teoretizira o alternativnim umetničkim praksama devedesetih; taj zadatak se nametnuo izborom, to jest uključivanjem / isključivanjem određenih fenomena tog perioda. Jednog dana kada se ljudi više ne budu sećali devedesetih godina prošlog veka i kada tržišna uravnilovka i bezideološka borba za vlast izbriše sve tragove alternativne kulture, ova knjiga će služiti kao dokument o jednom herojskom vremenu, gotovo ravnom ruskom umetničkom eksperimentu iz 20-ih godina 20. veka.\nZbornik radova Fakulteta dramskih umetnosti, br. 34, 2018.\nSrodni link: SEEcult – Podsećanje na umetnost i kulturu otpora 90-ih


Životna priča Nikol Šerzinger | wanted.rs\nNEKAD JE PRODAVALA KRV DA BI JELA: Danas je milionerka, a uprkos neverovatnoj lepoti muškarci su je uvek ostavljali 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n13.11.2021. / 21:14\nŽivotna priča Nikol Šerzinger nikog neće ostaviti ravnodušnim.\nNikol je nekad morala da pribege više nego esktremnim metodama kako bi zaradila novac za obrazovanje, s obzirom da njeni roditelji to nisu bili u mogućnosti.\n- Najsiromašnija sam bila kada sam studirala. Davala sam krv kako bih se dokopala novca - priznala je, dodajući da su joj najčešći obrok tad bile palačinke s vodom jer su bile jeftine i zasitne.\n- Svoju porodicu mnogo volim, ali nikada nisam imala nekoga ko bi mi kupio auto ili platio časove pevanja ili plesa. Sve sam postigla sama, svojim radom - rekla je Nikol.\nI dan - danas, iako na svom računu ima milione i dalje pažljivo raspolaže novcem. Ne rasipa se, već se trudi da svoju imperiju uveća.\nOsim što je sa ženskim bendom "Pussycat dolls" stekla ogromnu popularnost, podjednako je uspešna i u solo karijeri, a oprobala se i kao sudija u britanskom šou programu "X factor".\nIpak, tokom godina najviše se pisalo o njenim vezama koje se nekako nikad nisu završavale onako kako je to želela.\nSada je prvi put u vezi u kojoj, kako kaže, zaista pored sebe ima pravog muškarca, a nedavno su ona i nekadašni ragbista Tom Evans proslavili prvu godišnjicu veze. Već neko vreme se šuška i da je sportista rešen da je odvede pred oltar, a mnogi su saglasni da pevačica nikad bolje nije izgledala.\nIstina je da Šerzingerova pre Toma nije imala sreće u ljubavi. Jednu od ozbiljnijih veza imala je sa bugarskim teniserom Grigorom Dimitrovim (30), i kako se navodi, ona je ta koja je odnos okončala jer nije imao ozbiljnije namere sa njom.\nSrećom, Nikol je danas našla sreću pored osobe kojoj je "numero uno" u svakom pogledu, a sada defitnivno ima sve o čemu je nekad mogla samo da sanja - i novac, slavu, bogatstvo i ljubav, a još njenih fotografija pogledajte u galeriji u nastavku teksta:\nnikol šerzinger Život pevačica Milionerka Izgled Veza


Moskva protjeruje diplomate EU - Najnovije Vijesti\nTaj potez je odmazda za protjerivanje ruskih diplomata, saopštilo je ministarstvo spoljnih poslova.\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije proglasilo je 18 zaposlenih u Delegaciji EU „persona non grata“ kao odgovor na „neprijateljske akcije“ Evropske unije.\nMinistarstvo je u petak pozvalo šefa Delegacije Evropske unije Markusa Ederera da izrazi “snažnu primjedbu” na ranije “neopravdano” protjerivanje 19 radnika stalne misije Rusije pri EU i Euratomu.\n„Ruska strana je navela da je EU odgovorna za dosljedno uništavanje arhitekture bilateralnog dijaloga i saradnje koja je stvarana decenijama“, navodi se u saopštenju Ministarstva.\nEderer je takođe dobio podsjetnik na neophodnost da EU poštuje Bečku konvenciju o diplomatskim odnosima iz 1961. godine.\n„Kao odgovor na neprijateljske akcije Evropske unije, 18 zaposlenih u Delegaciji EU u Rusiji proglašeno je za „persona non grata“ i morat će da napuste teritoriju Ruske Federacije u bliskoj budućnosti“, saopštilo je ministarstvo.\nEvropska unija osudila je ono što je nazvala „neopravdanom, neosnovanom odlukom“ Moskve. Portparol bloka Piter Stano rekao je da je ova mjera „čista odmazda” koja će „samo produbiti izolaciju Rusije”.\n„Evropska unija snažno poziva Kremlj da se vrati poštovanju međunarodnih pravila i kooperativnom pristupu međunarodnim odnosima“, naveo je Stano na Twitteru.\nEU je 5. aprila proglasila 19 ruskih diplomata personama non grata, rekavši da se „uključuju u aktivnosti suprotne njihovom diplomatskom statusu“. Portparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova reagovala je na tu najavu rekavši da EU treba da očekuje „odgovarajuće mjere“ kao odgovor.\nVijest o protjerivanju diplomata EU od petka je posljednja runda u tekućem diplomatskom sukobu između Rusije i zapadnih zemalja, koji se intenzivirao nakon pokretanja ruske ofanzive na Ukrajinu 24. februara. Desetine ruskih diplomata su protjerane, a Rusija je upozorila da će svako protjerivanje izazvati odmazdu.\nRusija je napala svog susjeda krajem februara, nakon neuspjeha Ukrajine da primijeni uslove Minskih sporazuma, prvi put potpisanih 2014., i konačnog priznanja Donbas republika Donjecka i Luganska od strane Moskve. Njemački i francuski posrednički protokoli su osmišljeni da daju otcjepljenim regionima poseban status u okviru ukrajinske države.\nKremlj od tada zahtijeva od Ukrajine da se zvanično proglasi neutralnom zemljom koja se nikada neće pridružiti vojnom bloku NATO koji predvode SAD. Kijev insistira da je ruska ofanziva bila potpuno ničim izazvana i demantovao je tvrdnje da je planirao da silom povrati dvije republike.\nSta vi imate protjeravati zlocinci , napadate druge drzave .\nKlaus Schwab je sretan kako Great Reset ide po planu. Predstava za sirotinju.\nPa ovi birokrati u EU totalno su poludjeli!\nSazivaju sa na neke sporazume, koje su ONI SAMI prekršili!\nMeni je samo žao, fali jedan. EU protera 19 Ruskih, a Rusija samo 18….\nSad mi je največa želja u životu, doživjeti dan, kad če ta bagra počet puzati…\nKoje boodale vladaju Europskoj Uniji danas ukazuje članak: SAD ukinule sankcije na uvoz umjetnih gnojiva, kao iz Rusije, tako iz Bjelorusije. Treba opskrbjeti zemlju da če biti jesti….\nEUROPSKA UNIJA NE! I još nezna, odakle če dobiti…\nNekada se SSSR širio uz parolu Proleteri svih zemalja, ujedinite se.\nSutra će se mnogo uspješnije širiti uz parolu Radnici svih zemalja, zagrijte se.\nEvo nam Milić siša’ s miseca….ali…..postavimo u …A L i ……..pa odkud ovo: 15. travnja 2022,skraćeno ….”Veliki dio vas koji nastavljaju slati dobre vibracije, pomažu im da se podignu. Ne samo da svi vi podižete i svoje vlastite i što ih više podignete postajete zaštićeniji od negativnih energija. Možda niste… Pročitaj više »\nMoskva protjeruje diplomate EU a ovi iz EU se Bühne…LOL\nZa one koje to interesira ima na Телеканал «Звезда» najnovije vijesti i napredovanje Rusa. Ovdje gdje ja zivim imam slobodan pristup. Mora se koristiti Google prevoditelj.\nEli! Eli! lamâ azâvtani?!Silvije Strahimir Kranjčević Na Golgoti je umro – a za kog je izda’no? Je l’ pala žrtva ova il kasno ili rano? Na Golgoti je umro i svijet za to znade, Al od te žrtve davne još ploda ne imade. A krv je tekla mnoga i srce… Pročitaj više »\nRusija griješi, ipak je trebala uzeti u obzir vazalski status EU\nPredsjednik Bjelorusije Aleksandar Lukašenko rekao je da je rad diplomata iz drugih država u zemlji “već sličan fašizmu”. Prema njegovim riječima, rezultat njihovog djelovanja bile su, između ostalog, i sankcije. Bjeloruski čelnik je također napomenuo da će jednog dana bjeloruskom narodu republike reći o skrivenim aktivnostima zapadnih diplomata. “Jednog dana… Pročitaj više »\nNakon protjerivanja ruskih diplomata, stanovništvo Litve se smanjilo za jednu četvrtinu… P.S. U jednom gruzijskom zatvoru došlo do pobune. Već 2 tjedna pokušavaju jednog “Ukrajinca” protjerati u domovinu, al’ on se opire… Pojeo je ukrajinsku putovnicu, hoće dokazati da je Gruzijac… Sad hoće pojesti i kravatu, kaže da je bio… Pročitaj više »\nSvakom strpljenju jednom dođe kraj. Dugo su Rusi tolelirali zapadni cinizam.\nAuf Wiedersehen phederluck….\nVazduh u Moskvi ce biti puno cistiji.


Sari bez popusta: "Pobiću igrače!" - Sportske.net\n"Stara dama" ima, za njihove standarde, neuspešnu seriju.\nDerbi Italije za Engleza, čeka se odluka iz Mančestera!Panika u Milanu, Rajola pobedio!Ronaldo priznao? Juventus greška, pretpostavljate zbog čega?Juventus ne časi časa, šta kaže Haland na ovakvu ponudu?Vrag odneo šalu, Juve se okrenuo Rajoli, moraće na januarski popravni, ovo su mete!\nJuventus sutra putuje u Nemačku gde će igrati meč šestog kola grupe D u Ligi šampiona.\nŠampion Italije je već osigurao plasman u narednu fazu takmičenja kao prvi iz ove grupe, ali "farmaceuti" imaju za šta da se bore, ali Sari najavljuje da idu na pobedu. Italijanski stručnjak ima seriju od dvadeset utakmica bez poraza u evropskim takmičenjima.\n"21 zaredom u Evropi? Pročitao sam negde da bi to bilo najduže u Evropi. Ako moji igrači ne pobede sutra 'pobiću' ih. Svakako da se u ovom dugačkom nizu najviše sećam finala sa Čelsijem", izjavo je trener "bjankonera".\nJuventus ima mini-seriju od dve utakmice bez pobede, ali je ipak jasno da italijanski klub u sutrašnji meč ulazi bez pritiska.


Ponuđena cena za Telekom ne ispunjava uslove tendera : Nadlanu.com\nPonuđena cena za Telekom ne ispunjava uslove tendera\nBEČ, 21. marta 2011. (Beta) - Kompanija Telekom Austrija saopštila je u ponedeljak da je za 51 odsto akcija Telekoma Srbije ponudila od 800 do 950 miliona evra i da time nije ispunila minimalne uslove tendera.\nKompanija Telekom Austrija jedina je dostavila ponudu na tender za kupovinu 51 odsto akcija Telekoma Srbije, koji je zatvoren u ponedeljak. Radna grupa za prodaju Telekoma Srbije najavila je da će u narednih pet dana razmotriti ponudu i o njoj se izjasniti u ponedeljak, 28. marta.\nEkonomista Milan Kovačević izjavio je danas da bi bilo najbolje da Vlada Srbije odustane od prodaje Telekoma, ali da ne veruje da će se to desiti.


2011 oktobar | PU "Radost" PU "Radost" | 2011 | oktobar\nPočetak rada novog objekta\nObjavljeno 20. oktobra 2011. od strane Velimir Kadijević\nOd ponedeljka, 24. oktobra, sa radom počinje novi objekat u sastavu PU „Radost“. Za sada, sa radom počinje samo jaslena grupa, dok će mlađa i mešovita grupa sa radom početi tokom prve nedelje novembra. Roditeljski sastanak za jaslenu grupu, održaće … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod Obaveštenja\t| Komentari su isključeni na Početak rada novog objekta


Koliko koja reprezentacija zarađuje od dresa? Rat Najkija i Adidasa, Hrvatska na 15. mestu, Makedoncima samo 500.000 | MozzartSport\nKoliko koja reprezentacija zarađuje od dresa? Rat Najkija i Adidasa, Hrvatska na 15. mestu, Makedoncima samo 500.000\n| Thursday 10 June 2021 19:00\nNemačka je i dalje najveći brend sa ugovorom od 65.000.000 evra godišnje\nKo će osvojiti predstojeći EURO?\nZa neke su favoriti Francuzi, za neke Portugalci, neki tipuju na Engleze ili Belgijance, ali najizvesniji je da će pobednik doći iz jednog od dva tabora.\nNemačkog ili američkog.\nKao i na većini velikih sportskih turnira, tako će i predstojeće EP biti poprište bitke dva giganta i rivala u proizvodnji sportske opreme: Najkija i Adidasa.\nOd 24 učesnika evropske smotre fudbala, Najki i Adidas su tehnički sponzori njih čak 17. Američka kompanija pravi dresove za devet reprezentacija, a nemačka za osam.\nU Najkijevom timu su svetski prvaci i prvi favoriti Francuzi, kao i Englezi, Portugalci, Holanđani, Turci, Poljaci, Hrvati, Finci i Slovaci. Čini se da je Adidasova lista nešto manje atraktivna. Tu su od favorita Nemačka, Španija i Belgija, kao i autsajderi Rusija, Škotska, Švedska, Vels i Mađarska.\nPuma ima četiri reprezentacije koje oblači za EURO. Najekskluzivnija među njima je svakako Italija, pa slede Češka, Švajcarska i Austrija. Samo još tri porizvođača sportske opreme imaju po jednog klijenta na prvenstvu. Ukrajinci igraju u dresovima španske Home, Danci u opremi matičnog Humela, dok nemački Jako oblači Makedonce.\nPoznato je i koliko porizvođači sportske opreme plaćaju da bi bili tehnički sponzori reprezentacija. Adidas već 67 godina pravi opremu i dresove reprezentaciji Nemačke i ni po koju ceni ne želi da to prepusti nekome drugome. Zato i plaća visoku cenu od 65.000.000 evra godišnje! Toliko FS Nemačke inkasira od lokalnog giganta.\nNajkijeva perjanica su Francuzi. Američka kompanija plaća FS Francuske 50.000.000 evra godišnje, a Engleskoj 40.000.000 evra godišnje. Na četvrtom mestu je ugovor koji Puma ima sa Italijom i koji vredi 30.000.000 evra godišnje. Ipak je italijanska reprezentacija prepoznatljiv brend i kroz istoriju je diktirala modu na velikim takmičenjima.\nLista dalje ide ovako:\n5. Španija (Adidas) – 18.500.000 evra godišnje\n6. Rusija (Adidas) – 13.000.000\n7. Holandija (Najki) – 11.000.000\n8. Portugal (Najki) – 7.500.000\n9. Turska (Najki) – 3.850.000\n10. Belgija (Adidas) – 3.000.000\n11. Poljska (Najki) – 3.000.000\n12. Škotska (Adidas) – 2.900.000\n13. Češka (Puma) – 2.500.000\n14. Švedska (Adidas) – 2.000.000\n15. Hrvatska (Najki) – 2.000.000\n16. Švajcarska (Puma) – 2.000.000\n17. Danska (Hamel) – 2.000.000\n18. Vels (Adidas) – 1.500.000\n19. Ukrajina (Homa) – 1.500.000\n20. Austrija (Puma) – 1.300.000\n21. Finska (Najki) – 1.000.000\n22. Slovačka (Najki) – 1.000.000\n23. Mađarska (Adidas) – 1.000.000\n24. Makedonija (Jako) – 500.000\nKo je najbolje uložio?\n#EURO 2020 #Najki #Adidas #Puma\nOstavi komentar Komentari 15


Tražim menadžera - agenta, koji - Mali oglasi Biznis i zaposlenje\nMali oglas: Tražim menadžera - agenta, koji...\nTražim menadžera - agenta, koji bi plasirao moje znanje ili našao strateškog partnera za moje projekte iz oblasti prehrane, kozmetike, farmi, seoskog turizma, prerade kućnog smeća u nove proizvode, proizvodnju termoizolacionih materijala od biljnog otpada, Tesline energetske antene za jačanje aure. Svi moji projekti su ispitani, tehnički odmah izvodljivi, neki su i atestirani. Očekujem saradnju osobe sa iskustvom, poželjna je veza u inostranstvu.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20131112120322\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20131112120322\t/\nSlični mali oglasi - seoskog, farmi, turizma, kozmetike, prerade, prehrane, proizvodnju\nmarko ilic: Imam poslovni prostor 70m2.Takodje imam i 2 radnika,pa me zanima ako ima neko da ga interesuje da otvori neku neku proizvodnju,prodaju,dalju distribuciju. (Pukovac 25km od Nisa ka Leskovcu),rado bih mu ponudio ove dodatne stvari koju bi mu bile vrlo koris


Sisojev: Srbija nije Rusija... | Borba Info\nHome/Fakti/Sisojev: Srbija nije Rusija…\n“Preko dva faktora utiče, to je Beograd i Milorad Dodik u Republici Srpskoj”\nSrbija, odnosno predednik Aleksandar Vučić, koji donosi sve odluke u toj državi, pokušava da se nametne kao vodeća sila u regionu, a ideji srpskog kao uzor služi ideja “ruskog sveta”, ocenio je Genadij Sisojev, novinar i dopisnik ruskog Komersanta sa Balkana.\n“Podudarnosti i sličnosti ima, ali postoji ključna razlika jer Vučić pokušava da kopira Rusiju, ali zaboravlja da uloga Rusije i Srbije u svetu nije ista.\nOno što toleriše Rusiji, Zapad neće tolerisati Srbiji”, rekao je Sisojev za podgorički Gradski radio.\n“Sad nema pretećih izjava na adresu Crne Gore, što ne znači da je Rusija odustala, ona je tu.\nPolagala je puno nade u one koji su pobijedili 30. avgusta, ali se razočarala u te snage”, rekao je Sisojev.\nTagGenadij Sisojev Komersant sa Balkana novinar i dopisnik ruski\nPrevious Uhapšen brat Milene Popović, zbog pokušaja pljačke… – VIDEO\nNext LUKAŠENKO: HIBRIDNI RAT JE PREDVORJE TREĆEG SVETSKOG RATA!


2018-08-09 22:00, Duration 2h\nMARTIN GRUBINGER, perkusije (Austrija / Švajcarska)\nProgram će biti uskoro objavljen!\nMARTIN GRUBINGER, profesor Univerziteta umjetnosti u Cirihu, jedan od najboljih multi-perkusionista u svijetu, izvodi solististička djela, kamernu muziku, sa partnerima među kojima je i njegov ansambl Percussive Planet, kao i koncerte za udaraljke. Studirao je na Konzervatorijumu Brukner u Lincu i na Mocarteumu u rodnom Salcburgu. Veoma brzo je privukao pažnju nastupima na međunarodnim takmičenjima kao što su Svjetsko takmičenje za marimbu (Okaja, Japan) i Takmičenje Evropske radiodifuzne unije (Norveška). Ostvario je saradnju s vodećim orkestrima, redovni je gost najvećih festivala u svijetu, snimio je više albuma za različite izdavačke kuće. Broj djela koja se pišu za Grubingera raste iz godine u godinu, a među njima su do sada: Frozen in Time (2007), Avnera Dormana, Koncert (2007), Fridriha Cerhe, Tears of Nature (2012), Tan Duna, Speaking Drums, Petera Etveša. Tekuću sezonu obilježava koncertima u lajpciškom Gevandhausu, saradnjom sa Simfonijskim orkestrom Bavarske radiodifuzije, simfonijskim orkestrima njemačke radiodifuzije – SWR i WDR, Kamernom akademijom Potsdama, Salcburškom filharmonijom, Simfonijskim orkestrom Antverpena, Filharmonijskim orkestrom Radio Francuske, Drezdenskom filharmonijom, Bečkim simfoničarima.


Atanacković: Režim razume samo jezik otvorenog bunta, odbrana bare Reva primer snažne pobune\nBeta 29. maja 2021. 11:25\nPisac i vizuelni umetnik Dejan Atanacković izjavio je da je primer odbrane prirodnog staništa bare Reva, od nastojanja da se tu napravi skladište gradjevinskog otpada, „primer snažne i dobro organizovane gradjanske pobune, odbrane grada i gradske okoline, čime se uspostavljaju i neki, za Beograd, novi principi“.\n„Aktivisti koji vode pobunu već odavno sprovode slične akcije na mnogim mestima u Srbiji, isuviše daleko od uspavanog Beograda koji trpi i ćuti“, rekao je Atanacković za list Danas.\nOn je istakao da „režim ne razume drugi jezik sem jezika otvorenog bunta i otpora“.\n„Ljudi su stali pred kamione, i sada oni koji te kamione šalju, koji od toga imaju materijalnu korist, firme koje režim dovodi na nas tretiraju kao kolonijalni posed, moraju da imaju u vidu da će svoju materijalnu korist teško ostvariti ako im pred kamion staju gradjani“, rekao je Atanacković.\nKako je naveo, „vlast se ponaša kao okupaciona sila koja je tu s jednim jedinim razlogom – da sve potroši i opljačka, da sprovede potpunu eksploataciju i verovatno jednog dana napusti devastiranu zemlju u kojoj više neće biti ničeg što će moći da ukradu“.\n„Gradjanska je dužnost danas braniti život od vlasti koja je suprotstavljena životu“, naglasio je Atanacković.