Podrška u vezi sa dobijanjem subvencija države - WTS Porezi i Finansije\nŽelite da iskoristite subvencije koje država daje novosonovanim i postojećim kompanijama?\nVeć skoro deset godina naš konsultantski tim se svakodnevno trudi da olakša svojim klijentima, multinacionalnim i domaćim kompanijama, prilagođavanje često vrlo izazovnom srpskom tržištu i nacionalnom regulatornom okruženju. Jedan od ključnih izazova sa kojima se kompanije u Srbiji susreću je pribavljanje finansijskih sredstava za postojeće i nove investicije. Istovremeno, prema podacima Narodne banke Srbije, bankarski sektor upravlja aktivom koja čini preko 90% finansijskog tržišta. To znači da kompanije imaju vrlo sužen izbor opcija za finansiranje, naročito ukoliko nisu u mogućnosti da odgovore na rigorozne zahteve komercijalnih banaka.\nSubvencije za ulaganja u proizvodnom sektoru i sektoru servisnih centara\nFinansijski najznačajniji i medijski najviše propraćen oblik državnih podsticaja su podsticaji koje Razvojna agencija Srbije (u nastavku: RAS) i Ministarstvo privrede Republike Srbije dodeljuju za direktne investicije i otvaranje novih radnih mesta. U medijima se ovaj oblik podsticaja obično naziva ’’subvencijama za otvaranje novih radnih mesta’’ i često se neopravdano tvrdi kako je taj oblik podsticaja namenjen isključivo inostranim investitorima. U ovoj tački će se analizirati regulatorni okvir, koji se u medijskim raspravama o subvencijama često zanemaruje.\nKoji su ključni izvori prava?\nOblast je regulisana uredbama Vlade Republike Srbije, pre svega Uredbom o određivanju kriterijuma za dodelu podsticaja radi privlačenja direktnih ulaganja (’’Službeni glasnik Republike Srbije’’, br. 1/2019) (u nastavku: Uredba), na osnovu koje investitori Ministarstvu privrede podnose biznis plan sa detaljima projekta za koji žele da dobiju subvencije, kao i ostalu neophodnu dokumentaciju.\nDa li se subvencije dodeljuju samo stranim investitorima?\nPrema Uredbi, investitor može biti domaće ili strano privredno društvo (domaće privredno društvo je privredno društvo registrovano u Srbiji u srpskom APR-u, strano privredno društvo je privredno društvo registrovano u drugoj zemlji). Dakle, da li je investitor u domaćem ili inostranom privatnom vlasništvu nije značajno pitanje sa aspekta Uredbe. Ukoliko je investitor strano privredno društvo, neophodno je da osnuje zavisno privredno društvo u Srbiji kako bi izvelo projekat (korisnik sredstava).\nZa ulaganja u kojim sektorima se mogu dodeliti subvencije?\nSubvencije se mogu odobriti za projekte u sledećim delatnostima:\nSektor usluga servisnih centara i podrške poslovnim operacijama: usluge koje se pružaju putem informaciono – komunikacionih tehnologija prevashodno korisnicima van teritorije Republike Srbije\nSubvencije se ne mogu odobriti za projekte u sledećim delatnostima:\nRazvoj softvera sem ukoliko nije u funkciji unapređenja proizvoda, proizvodnog procesa ili pružanja usluga servisnih centara\nProizvodnja sinetičkih vlakana, uglja i čelika\nPrerada duvana i proizvodnja duvanskih prerađevina\nBrodogradnja pomorskih trgovačkih plovila na sopstveni pogon preko 100 bruto registrovanih tona\nSektor širokopojasne mreže\nDa li se investicija može realizovati u bilo kojoj opštini u Srbiji?\nInvesticija se može realizovati bilo gde na teritoriji Republike Srbije. Sve srpske opštine su razdeljene u pet grupa po stepenu razvijenosti: prva grupa je grupa u kojoj spadaju najrazvijenije opštine, a peta grupa je grupa u koju spadaju najnerazvijenije opštine (devastirana područja). Uredba favorizuje ulaganja u opštine manjeg stepena razvijenosti (niži limiti za prihvatanje investicije i viši nivo mogućih subvencija), o čemu će biti više reči u nastavku poglavlja. Klasifikacija opština po stepenu razvijenosti je izvršena u Uredbi o utvrđivanju jedinstvene liste razvijenosti regiona i jedinica za lokalnu samouprave za 2014. godinu.\nKoji investitori ne mogu konkurisati za subvencije?\nUredba ne dozvoljava konkurisanje za subvencije sledećim investitorima:\nInvestitorima u finansijskim teškoćama\nInvestitorima koji imaju dospele, a neizmirene obaveze po osnovu poreza u Republici Srbiji\nInvestitorima kod kojih je Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave ima učešće u vlasništvu\nInvestitorima koji su u obavezi povraćaja nedozvoljene državne pomoći\nInvestitorima kojima je bio raskinut Ugovor o dodeli sredstava podsticaja, osim u slučaju sporazumnog raskida ugovora\nKoji investitori mogu konkurisati za subvencije?\nSubvencije se mogu dodeliti investitorima koji ispunjavaju sledeće kriterijume:\nInvestitorima koji su registrovani u Agenciji za privredne registre. Ukoliko je investitor inostrano privredno društvo, treba da osnuje zavisno privredno društvo u Srbiji za potrebe realizacije projekta\nInvestitorima nad kojima nije pokrenut prethodni stečajni postupak, reorganizacija, stečaj ili likvidacija\nInvestitorima kojima nisu dodeljena sredstva za iste namene (za potrebe istog investicionog projekta)\nPrilikom prijave za subvencije, investitor utvrđuje svoju veličinu. Investitor može biti mali, srednji ili veliki:\nMali investitor: manje od 50 zaposlenih i godišnji prihodi/bilans stanja manji od 10 miliona EUR\nSrednji investitor: između 50 i 250 zaposlenih i godišnji prihodi manji od 50 miliona EUR ili godišnji bilans stanja manji od 43 miliona EUR\nVeliki investitor: preko 250 zaposlenih i godišnji bilans stanja veći od 43 miliona EUR\nNapominjemo da ukoliko investitor posluje unutar grupe povezanih pravnih lica veličina se utvrđuje na osnovu pokazatelja na konsolidovanom nivou.\nUslovi za sticanje subvencija su povoljniji za manje investitore. Velikom investitoru će subvencije biti odobrene samo ukoliko dokaže jednu od sledećih tvrdnji:\nOdobrene subvencije će značajno uticati na veličinu projekta ili na iznos ulaganja\nOdobrene subvencije će značajno ubrzati realizaciju projekta\nOdobrene subvencije će omogućiti realizaciju projekta, koji u suprotnom slučaju ne bi mogao biti realizovan\nZa kakve investicije se odobravaju subvencije?\nSubvencije se odobravaju za direktne investicije (ulaganja u materijalna i nematerijalna osnovna sredstva kao što su nepokretnosti, proizvodna oprema, licence, patenti, softveri itd.) i zapošljavanje novih zaposlenih, domaćih državljana, na neodređeno vreme i sa punim radnim vremenom. Naime, investitor za potrebe projekta utvrđuje iznos opravdanih troškova, a subvencije se odobravaju u procentu od opravdanih troškova.\nUlaganja u materijalna i nematerijalna sredstva od dana podnošenja prijave za dodelu sredstava do dana isteka roka za realizaciju investicionog projekta\nTroškovi bruto zarada za nove zaposlene u dvogodišnjem periodu nakon dostizanja pune zaposlenosti (nakon što su izvršena sva planirana nova zapošljavanja)\nKao ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva priznaju se i troškovi zakupa poslovnih prostorija u kojima se realizuje projekat u periodu realizacije, pod uslovom da period zakupa od dana isteka roka za realizaciju projekta nije kraći od pet godina za velike investitore, odnosno tri godine za male i srednje investitore. Takođe, kao ulaganja se priznaju i troškovi zakupa imovine (stalne imovine sem zemljišta i poslovnih prostorija) koja ima oblik finansijskog lizinga i sadrži obavezu kupovine imovine na kraju perioda zakupa.\nNeophodno je istaći da se za potrebe subvencije opravdavaju samo ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva nastala nakon podnošenja prijave za dodelu sredstava, kao i troškovi bruto zarada onih zaposlenih koji su zaposleni nakon podnošenja prijave za dodelu sredstava. Dakle, u biznis planu investitor prikazuje samo one investicije i zapošljavanja koja će nastati u budućnosti, nije moguće konkurisati za subvencije po osnovu ranijih ulaganja.\nTakođe, ugovorena osnovna zarada za svakog novozaposlenog mora biti najmanje 120% minimalne zarade u skladu sa domaćim propisima kojima se uređuju radni odnosi.\nRok za realizaciju investicionog projekta i zapošljavanje novih zaposlenih je do tri godine od dana podnošenja prijave za dodelu sredstava. Nakon zaključivanja Ugovora o dodeli sredstava podsticaja sa Ministarstvom privrede Republike Srbije, moguće je produženje roka do pet godina od dana podnošenja prijave za dodelu sredstava.\nDa bi investitor konkurisao svojim investicionim projektom za subvencije, neophodno je da premaši limit u visini kapitalnih ulaganja (ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva, troškovi zakupa poslovnih prostorija i finansijski lizing ostalih osnovnih sredstava – CAPEX) i broja novozaposlenih. Limiti po nivou razvijenosti opštine za proizvodni sektor su:\nI grupa (najrazvijenije opštine): preko 50 novih radnih mesta i CAPEX viši od 500.000 EUR\nII grupa: preko 40 novih radnih mesta i CAPEX viši od 400.000 EUR\nIII grupa: preko 30 novih radnih mesta i CAPEX viši od 300.000 EUR\nIV grupa: preko 20 novih radnih mesta i CAPEX viši od 200.000 EUR\nV grupa (devastirana područja): preko 10 novih radnih mesta i CAPEX viši od 100.000 UER\nLimit za usluge servisnih centara, nezavisno od opštine, je CAPEX viši od 150.000 EUR i otvaranje preko 15 novih radnih mesta.\nKoliki iznos subvencija investitor može ostvariti?\nMaksimalni iznosi subvencija po grupama razvijenosti opštine u kojoj se vrši ulaganje su:\nI grupa: 20% troškova bruto zarada (maksimalno 3.000 EUR po zaposlenom)\nII grupa: 25% troškova bruto zarada (maksimalno 4.000 EUR po zaposlenom)\nIII grupa: 30% troškova bruto zarada (maksimalno 5.000 EUR po zaposlenom)\nIV grupa: 35% troškova bruto zarada (maksimalno 6.000 EUR po zaposlenom)\nV grupa: 40% troškova bruto zarada (maksimalno 7.000 EUR po zaposlenom)\nPored prethodno navedenih iznosa, investitoru se mogu odobriti subvencije u iznosu od 10-30% CAPEX. Dodatna podsticajna sredstva mogu biti odobrena za projekte kojim se otvara preko 200 novih radnih mesta.\nPrethodno navedeni iznosi predstavljaju maksimalni nivo subvencija koje Ministarstvo privrede može investitoru odobriti. U praksi, Ministarstvo privrede obično ne odobrava maksimalne iznose sredstava investitorima.\nKakva je procedura konkurisanja za subvencije?\nInvestitor može RAS-u podneti pismo o namerama o planiranom projektu u propisanoj formi. Nakon pregleda pisma o namerama, RAS investitoru daje pravno neobavezujuće obaveštenje o mogućem nivou odobrenih subvencija. Nakon toga, investitor podnosi biznis plan i prateću dokumentaciju, na osnovu koje RAS vrši stručnu analizu projekta. Stručna analiza se podnosi Ministarstvu privrede Republike Srbije koje donosi odluku o nivou odobrenih subvencija. Procedura konkurisanja za subvencije se završava činom potpisivanja Ugovora o dodeli sredstava podsticaja između Ministarstva privrede Republike Srbije i investitora.\nKoje obaveze mora ispuniti investitor ukoliko mu se odobre subvencije?\nInvestitor koji sa Ministarstvom privrede Republike Srbije zaključi Ugovor o dodeli sredstava podsticaja obavezuje se da:\nće održati investiciju u jedinici lokalne samouprave u periodu od najmanje pet godina nakon realizacije projekta, ukoliko je reč o velikom investitoru, odnosno u periodu od najmanje tri godine nakon realizacije projekta, ukoliko je reč o malom/srednjem investitoru\nneće smanjivati dostignuti broj zaposlenih u periodu od najmanje pet godina nakon realizacije projekta, ukoliko je reč o velikom investitoru, odnosno u periodu od najmanje tri godine nakon realizacije projekta, ukoliko je reč o malom/srednjem investitoru\nće svakom novom zaposlenom redovno isplaćivati ugovorenu zaradu\nUkoliko investitor ne ispuni gore navedene razloge, Ministarstvo privrede ima pravo da raskine Ugovor o dodeli sredstava podsticaja i naplati sredstva obezbeđenja (biće objašnjeno u nastavku).\nKako se isplaćuju subvencije odobrene investitoru?\nUgovorom o dodeli sredstava podsticaja se definiše isplata subvencija u nekoliko godišnjih rata. Investitor stiče pravo na dodelu rate nakon što za tu godinu ispuni uslove za ulaganja u osnovna sredstva i novozaposlene i podnosi zahtev za isplatu subvencija Ministarstvu privrede Republike Srbije zajedno sa izveštajem ovlašćenog revizora (kojim se dokazuju da su izvršena neophodna ulaganja i zapošljavanja) i bankarskom garancijom koja garantuje povraćaj isplaćenih sredstava (ukoliko investitor ne ispuni obaveze predviđene Ugovorom o dodeli sredstava podsticaja).\nSubvencije za ulaganja u proizvodnju prehrambenih proizvoda\nUredbom o određivanju kriterijuma za dodelu podsticaja radi privlačenja direktnih ulaganja u oblasti proizvodnje prehrambenih proizvoda (’’Službeni glasnik Republike Srbije, broj 1/2019) (u nastavku: Uredba) predviđene su subvencije za investitore koji ulože u projekte iz oblasti proizvodnje prehrambenih proizvoda, odnosno iz oblasti prerade proizvoda poljoprivrede, šumarstva i ribarstva radi dobijanja hrane za ljude ili životinje, kao i različitih međufaznih proizvoda.\nSredstva se mogu dodeliti za investicione projekte ukoliko je vrednost ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva (nabavka osnovnih sredstava, dugogodišnji zakup poslovnih prostorija i finansijski lizing) preko 2.000.000 EUR, a broj novih radnih mesta (na neodređeno vreme) preko 30.\nMaksimalan iznos sredstava koji se može odobriti investitoru se kreće od 3.000 EUR po novozaposlenom ili 20% opravdanih troškova bruto zarada (za ulaganja u najrazvijenije opštine) do 7.000 EUR po novozaposlenom ili 40% opravdanih troškova bruto zarada (za ulaganja u devastirane opštine), što je identično podsticajima za ulaganja u proizvodni sektor i sektor servisnih centara, koji su opisani u prethodnom poglavlju. Prethodno utvrđen iznos se može uvećati za:\n20% opravdanih troškova za ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva u iznosu do 20.000.000 EUR\n10% opravdanih troškova za ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva u iznosu od 20.000.000 EUR do 40.000.000 EUR\n5% opravdanih troškova za ulaganja u materijalna i nematerijalna sredstva u iznosu većem od 40.000.000 EUR\nWTS tim Vam stoji na raspolaganju kako u savetodavnoj funkciji tako i u operativnim aktivnostima koje treba sprovesti.\npronalaženje najadekvatnije subvencije za svakog Klijenta\nanalizu efekata i isplativosti subvencija\npomoć pri donošenju odluke o konkurisanju za državne subvencije\npodrška u prikupljanju i sastavljanju neophodne dokumentacije\nizrada investicionog projekta ili biznis plana\nprisustvovanje na sastancima sa nadležim državnim organima\nučestvovanje u pregovorima sa nadležnim državnim organima\nsavetovanje i asistencija prilikom sastavljanja Izveštaja koji se podnose nadležnim državnim organima po dobijanju subvnecija


Sve prednosti Androida u jednom telefonu - Naslovi Online\n13.09.2018 22:46 blic.rs\nNije iznenadjenje da Motorola nastavlja da pravi cenovno prihvatljive, a kvalitatetne telefone koji izvlacce maksimum od Androida. Upravo to su pokazali sa novim modelom Motorola One koji je nedavno predstavljen u Berlinu.\nOvaj telefon ima 5.9-incni HD displej, Gorilla Glass 2.5 i na prednjoj i na zadnjoj strani a unutra je Qualcomm Snapdragon 625 procesor. Ostali su nabateriji od 3,000mAh ali je ona sasvim dovoljna da dugo drzi u pripravnosti ovaj telefon.\nZanimljivo je da je Motorla One deo Guglovog Android One programa koji obecava redovne apdjetvove za naredne tri godine kao i najmanje dva OS apdejta. Za sada oni krecu sa Android 8.1, ali iz Motorole obecavaju apdejt na Android 9.0 Pie.\nInace, telefon ima 13MP dual smart kameru sa zadnje strane dok je napred jedna, sa socivom od 8MP a sve je podrzano sa AI Google Lens.


RTS :: Šapčani sami čistili divlje deponije\nSrbija danas Šapčani sami čistili divlje deponije\nŠapčani sami čistili divlje deponije\nsreda, 13. jun 2018, 12:03 -> 17:11\nPrema zvaničnim podacima, u Šapcu i okolini postoji oko 120 divljih deponija. U akciji "Hajka na smeće", u kojoj je učestvovalo oko dve stotine građana, deo otpada je uklonjen, a prvi put je izrečena i kazna za nelegalno bacanje smeća.\nOvako izgleda deponija pored puta u Maloj Vranjskoj, samo nekoliko dana posle čišćenja. Prizor je još ružniji u šumi, gde se u zoni neprijatnog mirisa mogu videti ostaci leševa životinja, plastična ambalaža, delovi autumobila.\nMeštani kažu da višedecenijski problem ne mogu sami da reše, jer otpad u selo stiže i iz susednih mesta.\n"Mi pokušavamo taj deo da odradimo, uz pomoć nekih akcija, da sklonimo smeće uz pomoć gradske vlasti, komunalnog", objašnjava Goran Stanojević, predsednik MZ Mala Vranjska. "Nekoliko puta smo to odradili, međutim, opet se stvara divlja deponija. Mislim da inspekcija treba više da radi na tome."\nMeštani dodaju da ih je u borbi sa nesavesnim ponašanjem pojedinaca ohrabrila prva prijava građana o nelegalnom bacanju otpada. Inspekciji je dostavljen i snimak, posle čega je usledila poseta preduzeću za otkup sekundarnih sirovina a potom i počiniocu.\n"Lice je priznalo da je bacilo auto-sedište u blizini divlje deponije koja je očišćena neposredno pre toga", kaže Maja Mandić, načelnica Odeljenja za stambene i kominalne poslove Grada. "Inspektor je kaznio fizičko lice za prekršaj, kazna je deset hiljada dinara."\nU poslednjoj akciji čišćenja "Hajka na smeće" kojoj se pridružila šabačka omladina, sa nekoliko divljih deponija uklonjeno je 450 džakova smeća i 15 kamiona rasutog materijala. Odlučni da uspostave red i žive u zdravijoj okolini, najavljuju nastavak akcije.\n"Na tom problemu ćemo raditi tako što ćemo povećati pritisak na lokalnu samoupravu da uradi potpuno čišćenje i dekontaminaciju ovog područja a zatim ćemo tražiti da se, uz sve edukacije, poveća kaznena politika kako bi se uticalo na svest građana", ističe dr Dejan Pavlović, organizator "Hajke na smeće". "Kazne će biti maksimalno moguće u skladu sa Zakonom o prekršajima."\nDok organizatori akcije čišćenja pozivaju nadležne da se obezbedi bolji sistem odnošenja smeća i video-nadzor na divljim deponijama, u inspekciji kažu da već pripremaju promenu Odluke o upravljanju komunalnim otpadom, koja predviđa i povećanje kazni za nesavesne građane.


Poraz protiv Čukaričkog – FK Spartak Ždrepčeva krv Subotica\nPoraz protiv Čukaričkog\nČukarički – Spartak 3:0 (2:0).\nBeograd, Gledalaca: oko 400. Sudija: Bojan Nikolić. Strelci: Igor Matić u 21., Tijago Galvao u 45. min i Marko Marinković u 74. min (autogol).\nČukarički: Stevanović, Stojković, Ostojić, Pijasentin, Boljević, Janković (60. Jovanović), Srnić, Mandić, Matić, Galvao (53. Bojić), Pavlović (77. Mirosavljević)\nSpartak: Janošević, Farkaš, Antonić, Marinković, Milošević (46 Torbica), Kovačević, Jondić, Jočić, Makarić, Ilić (68. Živković), Bogunović (46. Mrkela).\nSpartak je doživeo novi poraz, peti uzastopni po redu. Čukarički je slavio sa 3:0, a subotičani su propustili penal u drugom poluvremenu.\nSpartak je prvi zapretio u trećem minutu, Miloš Bogunović izveo je korner sa desne strane, loptu je zakačio Goran Antonić i prosledio je do Vladimira Kovačevića, ali je njegov udarac sa gol linije izbio Staniša Mandić. Čukarički je uzvratio u devetom minutu, Matić je uputio dobar centaršut u peterac, gde je glavom pokušao Galvao, ali je golman Spartaka, Janošević dobro intrvenisao i izbacio loptu u korner.\nDomaći su do vodstva došli u 23. minutu. Stojković se probio po desnoj strani, uputio centaršut do Andrije Pavlovića, koji pokušao udarcem glavom da savlada golmana Spartaka, međutim Janošević je odbranio šut no lopta se odbila do usamljenog Matića, koji je neometano sa par metara šalje u mrežu. Spartak se oslobodio pritiska u nastavku susreta, ali u sudijskoj nadoknadi prvog dela Čukarički stiže do novog gola. Staniša Mandić je prošao po desnoj strani, vratio loptu na 12 metara, a na nju je natrčao Tijago Galvao i preciznim udarcem savladao Janoševića.\nPrvu priliku u nastavku susreta imao je kapiten subotičana, Vladimir Torbica koji je u igru ušao u drugom poluvremenu. Izveo je slobodan udarac u 55. minutu sa oko 20 metara i proslavio golmana Čukaričkog, Nemanju Stevanovića koji je paradom uspeo da odbrani svoju mrežu. Spartak je zaigrao znatno bolje u nastavku a najboljupriliku propustili su u 65. minutu susreta. Nakon šuta Torbice ka golu, lopta j eu letu pogodila u ruku Stojkovića, nakon čega j esudija morao da pokaže na belu tačku. Loptu je uzeo Stefan Ilić no njegov šut brani golman Stevanović.\nI kada nisu uspeli da smanje prednost i utakmicu rezultatski naprave neizvesnom, usledio je novi sretni gol Čukaričkog. Domaći su ubacili loptu sa leve strane u šesnaesterac subotičana, defanzivac Marko Marinković se nije najbolje snašao i poslao je u sopstvenu mrežu za konačnih 3:0.\nDejan2015-10-23T22:17:52+02:0023. 10. 2015.|


bedemi – Pitaj Učene ®\nZašto su “ashabul-a‘raf” – oni koji stoje na bedemima, dobili takvo ime?\nOdgovoreno | 30.08.2018 u 10:31\nU arapskom jeziku ono što je visoko zove se ‘urf i otuda su oni koji stoje na bedemima dobili ime “ehlul-a‘raf”, a to su oni kojima su jednaka dobra i loša djela i koji će biti postavljeni na ta uzvišenja između Dženneta i Džehennema. I pijetlova krijesta zove ‘urfud-dik zato što mu je iznad glave.čitaj više\nU arapskom jeziku ono što je visoko zove se ‘urf i otuda su oni koji stoje na bedemima dobili ime “ehlul-a‘raf”, a to su oni kojima su jednaka dobra i loša djela i koji će biti postavljeni na ta uzvišenja između Dženneta i Džehennema. I pijetlova krijesta zove ‘urfud-dik zato što mu je iznad glave. Sve što je visoko zove se ‘urf.


NOVA SALA ZA UČENIKE! Vesić obišao radove na izgradnji sale u OŠ "Nikola Tesla" - Informer\nGradski menadžer Goran Vesić obišao je danas radove na izgradnji fiskulturne sale u Osnovnoj školi "Nikola Tesla" u mestu Skela, opština Obrenovac, za čiju su izgradnju Grad Beograd i opština Obrenovac izdvojili 70 miliona evra\nVesić je rekao da je uvek zadovoljstvo kada se uradi nešto za decu i dodao da ta škola postoji od 1904. godine, odnosno da ima tradiciju dužu od jednog veka.\nPodsetio je da je 13. novembra prošle godine bio u Skeli i razgovarao sa meštanima šta može da se uradi za to mesto kako bi njihov život bio još bolji.\nKazao je da su meštani imali nekoliko zahteva, te da su tražili da se uradi fiskulturna sala u školi, putevi prema Ušću i prema Grabovcu, da se sredi divlja deponija koja je postojala na ulasku u Sklelu, da se pomogne oko izgradnje Crkve, te da se uredi autobusko stajalište koje je bilo problematično.\nškola Nikola Tesla radovi Goran Vesić\nUlaganje u budućnost - našu decu - je najbolje ulaganje.\nBriga o deci je najvažnija. Sada će učenici OŠ "Nikola Tesla" imati svoju salu na koju mogu da budu ponosni.\nGradski menadžer svakodnevno pokazuje odgovornost u obavljanju svog posla.Jako je dobro što se više nego ranije ulaže u prigradska naselja.\nBravo Vesicu na ovom projektu jer deca su nasa buducnost.\nVesic drzi do svoje reci!\nBilo je i potrebno to da se uradi a ono što je i obećano biće ispunjeno\nPosao za decu je najvazniji posao. Bez dece mi kao narod ne postojimo! Sto vise ulaganja u mlade, Srbija ce vecno ziveti!\nLepa vest i moze se videti da se sve vise ulaze u ovakve stvari, i djaci su ovo itekako zasluzili.\nDeci je potreban sport da bi se bolje razvijali!\nOvo je prijekat zlata vredan!\nObrenovac dobija ono što je dugo čekao\nGradska vlast je vrlo posvećena i aktivna u realizaciji brojnih projekata koji se odvijaju na teritoriji grada.Prigradska naselja zaista zaslužuju da se u njih uloži mnogo više sredstava nego što je to ranije bio slučaj.\nSVAKA CAST NA OVAKVIM PROJEKTIMA.\nВеома добра инвестиција за Обреновац.\nVesić je vredan i radan. Drago mi je da se brine i o školama pored svih obaveza koje ima.\nНајважније је радити за децу и створити им боље услове за школовање.\nUlaganja u skolstvo i obrazovanje je uvek prava investicija.\nPromocija i ulaganje u sport je ulaganje u prave vrednosti.\nOdlicno, sve za nase malisane!\nFizicko vaspitanje je veoma vazno za pravilan razvoj nase dece. Treba sto vise graditi nove fiskulturne sale.\nVeoma je važno ulagati u pravilan razvoj dece i zato maksimalno pozdravljam ovaj projekat.\nSve za decu! Svaka cast!\nOvo je zaista divna vest, za nase malisane!\nOva vlada je uradila vise za 2 meseca nego DJilasova vlada za 8 godina.Bravo za Vesica samo neka nastavi sa razvijanjem naseg glavnog grada\nUlaganje u školstvo je ulaganje u budućnost države!\nOvo je za svaku pohvalu,a treba i dalje da se nastavi ulaganje u decu i omladinu.\nIzgradnja sale je vrlo vazna za razvoj sporta i usmeavanja mladih ka tome.\nTesko da ce sala kostati 70 miliona evra... Sta vam je...


Da li premalo ili prečesto umivate lice? Evo kako bi trebalo da izgleda savršena nega lica\nNekada smo mnogo manje brinuli o umivanju, koje bi uglavnom izgledalo tako što bismo ustali, lice protrljali vodom sa možda malo sapuna, i to je to. Ipak, sa napretkom kozmetičke industrije, a da se ne lažemo – i sa godinama, naučili smo da čišćenju lica treba posvetiti više pažnje. Danas naša rutina jutarnjeg, ali i večernjeg umivanja, podrazumeva vodu, blagi peškir za lice, gel ili emulziju za umivanje, serum, piling… i čini nam se da smo se malo pogubili, a da je naše lice zbog toga počelo da pati. Ukoliko iznenada imate pojavu akni koje vas do sada nisu mučile, čini vam se da vam je koža suviše masna, ili pak suviše suva i zategnuta, vrlo je moguće da su to posledice nepravilnog pristupanja umivanju. Zato vam u nastavku otkrivamo na koji način bi trebalo da pristupite rutini umivanja u letnjim danima, kada je koža takođe posebno osetljiva.\nNema potrebe za duplim čišćenjem\nDuplo umivanje je u jednom trenutku postalo popularno među beauty blogerkama na internetu, koje su tvrdile da je ovo najbolji način da dubinski očistite lice (kao što i kosu perete dva puta), ali to ne mora važiti za svaki tip kože. Prema dermatolozima, nema potrebe da lice umivate dvaput zaredom, jer to često može doneti više štete nego dobrog. Ukoliko koristite proizvode koji odgovaraju vašem tipu kože, jedno temeljno umivanje je sasvim dovoljno. Barijera vaše kože ne bi nikako trebalo da bude prezasićena proizvodima za čišćenje, jer je oni mogu oštetiti i umanjiti njenu zaštitnu funkiciju.\nNeka vam proizvodi za čišćenje budu jednostavni, sa malo sastojaka\nDa, vašoj koži su možda potrebni vitamin C, retinol, hijaluronska kiselina ili slični sastojci – ali oni ne bi trebalo da se nalaze u vašim proizvodima za umivanje, već u serumu ili dnevnoj kremi koju ćete naneti nakon umivanja. Vaša rutina umivanja trebalo bi da bude jednostavna i da uključuje proizvod koji je hipoalergen i nema previše sastojaka u sebi – a to je naročito važno ukoliko se borite sa osetljivom kožom koja je sklona ekcemima. Takođe, najbolje bi bilo da se konsultujete sa dermatologom po pitanju toga koji tip proizvoda za čišćenje bi najviše odgovarao vašem tipu kože.


Produžen pritvor inspektoru SBPOK, Belivukovom doušniku\nHronika Autor:Agencije12. jul. 202114:17\nOn se sumnjiči za zloupotrebu službenog položaja, prenosi portal 021. Pritvor mu je produžen rešenjem sudije za prethodni postupak zbog postojanja osobitih okolnosti koje ukazuju da bi mogao da utiče na svedoke i da bi mogao da ponovi krivično delo u kratkom roku, rekla je za Tanjug portparolka suda Tatjana Tešić.\nProtiv Stolića Više javno tužilaštvo sprovodi istragu zbog sumnje da je počinio produženo krivično delo zloupotreba službenog položaja. Pojedini mediji su preneli da je on pod sumnjom da je prenosio informacije „kavačkom klanu“, odnosno osumnjičenima Veljku Belivuku i Marku Miljkoviću.\nSaslušan inspektor Stolić iz SBPOK, branio se ćutanjem\nBožidar StolićSBPOKVeljko Belivuk


Zašto je opasno da sami probate spasavanje podataka?\nZašto je opasno da sami probate spasavanje obrisanih podataka?\nSpasavanje obrisanih podataka može, na prvi pogled, delovati kao najprostiji deo spasavanja podataka.\nNema mehaničkog kvara, nema elektronskog kvara, nema ni problema sa nečitljivim delovima diska. Prosečnom korisniku stvar deluje jednostavno, instalira se jedan od brojnih besplatnih programa sa interneta i u roku od par minuta, fajlovi su vraćeni. Bar tako kažu njihovi proizvođači.\nMeđutim, da li je to zaista tako lako? Koji sve faktori mogu otežati ovaj, naizgled, lagan posao?\nOdlučili smo se da napravimo jedan eksperiment kako bismo utvrdili koliki je rizik ovakvih „kućnih“ pokušaja spasavanja podataka od strane običnog korisnika.\nKako bismo analizirali što više mogućih faktora, test smo podelili na 2 dela.\nPrvi deo podrazumeva obrisane podatke na HDDu, a drugi na SSDu u identičnoj kompjuterskog konfiguraciji, sa Windows 10 operativnim sistemom i NTFS fajl sistemom.\nU oba slučaja smo koristili iste fajlove i nakon brisanja istih radili iste stvari, puštati isti video fajl u istom trajanju, kopiranje istih slika, poseta istih sajtova preko istih pretraživača, instalacija istih programa.\nKako sistem zapravo briše podatke?\nVećina fajl sistema, pa tako i NTFS fajl sistem, informacije o fajlovima organizuju u obliku MFT (Master File Table).\nU toj tabeli su zapisana imena, pocetne LBA adrese, broj sektora (veličina fajla), specifični datumi kao i neki dodatni atributi. Jedan od atributa označava da li je fajl zapravo obrisan.\nUkoliko je ovaj atribut za neki fajl uključen, operativni sistem će na prostor koji fajl zauzima gledati kao na prazan prostor i prepisaće ga prvom prilikom. U međuvremenu taj fajl je moguće spasiti od „zaborava“.\nNakon nekog vremena unos za ovaj obrisani fajl u MFTu se prepisuje novim unosom za novi fajl.\nU tim slučajevima, ukoliko nije došlo do prepisivanja sadržaja fajla, isti se može izvući ali bez informacija o imenu, datumima kreiranja i obnavljanja, putanji i slično.\nTrim je funkcija SSDa koja automatski prazni sektore obrisanog fajla kako bi se očuvale performanse SSDa.\nOperativni sistem prilikom brisanja nekog fajla SSDu predaje spisak sektora koji su oslobođeni, a SSD, u trenucima kada je na „leru“, koristi slobodno vreme kako bi ispraznio ove sektore.\nIako ova funkcija deluje korisno u pogledu performansi, može biti jako opasna iz ugla spasavanja obrisanih podataka sa SSDa.\nZa test izabrali smo SSD Silicon Power A55, kapaciteta 128 Gb i hard disk Samsung ST320LM000 HM321HI koji je ograničen na isti kapacitet kao SSD.\nUređaje smo prethodno wipe-ovali (popunili nulama sve sektore) i instalirali svež operativni sistem. Zatim smo iskopirali iste fajlove na oba uređaja i to:\n→ Dva video snimka u folderu Snimci\n→ Pet PDFa, jedan .pttx, jedan .jpg i jedan .docx fajl u folderu Dokumenta\n→ 18 slika u folderu Slike\nU startu smo obrisali po jedan od ovih tipova podataka. U tabeli ispod smo naveli imena fajlova kao i njihovu LBA adresu na disku.\nNakon toga smo simulirali redovno korišćenje računara (surfovanje internetom, gledanje video klipova na YouTube, kopiranje fajlova iz foldera Slike), a potom instalirali neki od programa za spasavanje podataka. Preseke smo obavili na 30 min i 90 min od brisanja fajlova.\nHronološki sled svih aktivnosti i aproksimativnih trajanja može se videti u tabeli ispod.\nNakon 30 min računar je stavljen u sleep mode, operativnom sistemu je onemogućen pristup particijama, a disk je skeniran profesionalnim programom za spasavanje podataka. Uporedili smo sadržaj original fajla i fajla kog smo izvukli ovim programom.\nStatistika je pokazala da je u našem eksperimentu došlo do skoro potpunog prepisavanja fajlova u roku od pola sata nakon njihovog brisanja.\nRezultati se mogu videti u tabeli:\nUvidom u hexa sadržaj izvučenih fajlova vidimo da su oni u velikoj meri prepisani, a u slučaju SSDa imamo i da je fajl u velikoj meri TRIMovan.\nNa slikama ispod možete uporedne rezultate skeniranja:\nPoređenje .docx fajla\nPoređenje .pdf fajla\nPoređenje .mp4 fajla\nPrvim presekom smo ustanovili da je i pola sata korišćenja računara opasno po obrisane podatke.\nUređaje smo vratili u računar i nastavili sa eksperimentom daljim korišćenjem računara.\nPokušavali smo spasavanje podataka koristeći besplatan softver, gledali tutorijale i čitali upustva, poput običnog korisnika koji bi se našao u ovakvom problemu.\nNakon 60 minuta opet smo izvadili uređaje iz ponovo uspavanog računara i istim programom obavili dijagnostiku. Ustanovili smo da nikakav trag od obrisanih fajlova nije ostao. Unosi u tabelu MFT su bili prepisani, a prepisani su i sektori gde su se fajlovi nalazili. Fajlovi su nepovratno nestali.\nZasto nastaje ovakav problem?\nBez obzira na izbor aplikacije za spasavanje podataka, greške koje korisnike najčešće koštaju podataka su nastavak normalnog korišćenja računara, instaliranje programa za spasavanje na istu particiju gde su se nalazili obrisani podaci kao i snimanje spasenih podataka na istu particiju.\nSvaki korak potencijalno dovodi do još većeg oštećenja obrisanih podataka. Portabilni programi takođe nisu rešenje jer ne blokiraju sistemu pristup particiji, pa sistem može da nastavi da upisuje svoje logove nesmetano.\nProfesionalno spasavanje podataka podrazumeva da se ne radi na „original“ disku, već na njegovoj identičnoj kopiji koja je usput zaštićena od pristupa operativnog sistema. Samo na ovaj način je moguće sačuvati integritet obrisanih podataka u što većoj meri.\nIako u našem eksperimentu nismo imali mnogo podataka niti smo mnogo njih obrisali i nakon toga snimili, problemi sa kojima se suočavamo u praksi podudaraju se sa rezultatima koje smo dobili.\nZlatno pravilo spasavanja podataka je da je najveća mogućnost za spasavanje upravo u trenutku brisanja istih.\nSvaki pokušaji u kućnoj radinosti ili nastavljanje korišćenja računara „kao da ništa nije bilo“ znatno smanjuje šanse za uspešno spasavanje.\nZato je najbolje odmah ugasiti uređaj i obratiti se specijalizovanoj kompaniji za spasavanje podatka.\nInženjer spasavanja podataka\n←Mit o popravci hard diska – Zamrzavanje\nHard disk na vrhu sveta→


Mustafa: Očekujem da u Vašingtonu započne definisanje puta koji vodi ka uzajamnom priznavanju | Radio Kosovska Mitrovica\nMustafa: Očekujem da u Vašingtonu započne definisanje puta koji vodi ka uzajamnom priznavanju\n31. August, 2020 16:31 |\nLider Demokratskog saveza Kosova Isa Mustafa rekao je za Gazeta Ekspres da od predstojećeg sastanka Kosova i Srbije u Vašingtonu očekuje da će Bela kuća utvrditi put za napredak u dijalogu.\nMustafa je dodao da postoji potreba za koordinacijom između Vašingtona i Brisela tokom finalnog procesa.\n“Za mene je sastanak u Vašingtonu 3. i 4. septembra od posebnog značaja. Očekujem da će, pored konkretnih ekonomskih tema, Vašington početi da definiše i pravac dijaloga, koji podržavaju SAD, a koji vodi do uzajamnog priznavanja i kako će se dve nezamenjive strane, SAD i EU, usaglašavati u procesu dijaloga za konačni sporazum“, rekao je Mustafa.\nPrema njegovim rečima uzajamno priznavanje je konačni cilj Kosova u pregovaračkom procesu sa Srbijom, što zahteva mnogo rada međunarodne zajednice, ali i celokupnog političkog faktora na lokalu, uključujući medije i civilno društvo.\nKonačni sporazum o međusobnom priznavanju sa Srbijom ne može biti iznenađenje, ocenjuje Mustafa.\n“Postizanje sporazuma za međusobno priznavanje je proces koji zahteva volju, posvećenost i energiju od svih, od međunarodnog faktora i do svih entiteta u zemlji, od vlasti, opozicije, naučnih i stručnih institucija, medija i civilnog društva. To nije nešto što može doći odjednom“, rekao je Mustafa.\nLider DSK kaže da kako Kosovo dublje ulazi u taj proces, paralelno sa njime treba da se potigne jedinstvo, kako bi se dijalog okončao u interesu Kosova.\n„Što dublje ulazimo u ovaj proces, tako moramo biti ujedinjeniji više da bismo se suočili i okončali proces u interesu zemlje“, rekao je Mustafa.\nSastanak Kosova i Srbije biće održan 4. septembra u Vašingtonu. Kosovska delegacija koju predvodi Avdulah Hoti danas je otputovala u Vašington, a sastavljena je od predstavnika svih koalicionih partija.\nOpozicione stranke Demokratska partija Kosova i Pokret Samoopredeljenje, odbile su da se pridruže Hotijevom timu i otputuju u SAD.


Generalni sekretar Nikola Banjac sa delegacijom Narodne Skupštine Republike Srpske - Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine\nUoči sutrašnjeg potpisivanja Memoranduma o saradnji službi Skupštine AP Vojvodine i Narodne skupštine Republike Srpske, na sastanku je razgovarano o procedurama i principima rada dva parlamenta, a gostima iz Republike Srpske upriličena je prezentacija o radu i funkcionisanju Skupštine AP Vojvodine.\nGeneralni sekretari Banjac i Aćić istakli su obostrano zadovoljstvo zbog početka novog segmenta u saradnji AP Vojvodine i Republike Srpske, naglasivši da će se kroz davanje institucionalnog okvira ovoj saradnji stvoriti uslovi za razmenu iskustava, zajedničke edukacije, kao i apliciranje i realizacija zajedničkih projekata na obostranu korist.\nNa sastanku je dogovorena i uzvratna poseta delegacije Skupštine AP Vojvodine Narodnoj skupštini Republike Srpske, a tokom sutrašnjeg dana svečano će biti potpisan Memorandum o saradnji službi dva parlamenta.


DONACIJA RAČUNARA LAJFLAJN ČIKAGA I PRINCEZE KATARINE - Fond NJ.K.V. Princeze Katarine\nDONACIJA RAČUNARA LAJFLAJN ČIKAGA I PRINCEZE KATARINE\nWritten by Stefan Milanovic on 30. 03. 2021. in vesti\nHumanitarna organizacija Lajflajn Čikago obezbedila je preko Fondacije Nj.K.V. Princeze Katarine računare i štampače za decu iz škola i domova širom Srbije, zahvaljujući velikodušnoj donaciji gospodina Averija Stirat i gospođe Nade Cemović Stirat, donatora Lajflajn Čikaga.\nGospodin Averi Stirat i gospođa Nada Cemović Stirat donirali su 36 preko potrebnih računara i 6 štampača sa rezervnim ketridžima i papirima za štampanje, čija je vrednost procenjena na oko 2,5 miliona dinara. Zahvaljujući ovoj značajnoj donaciji deca iz domova će moći da prate nove trendove i da uz savremenu tehnologiju razvijaju svoje potencijale i kreativnost.\nNovu kompjutersku opremu primili su Domovi za decu i omladinu u Somboru, Beloj Crkvi i Aleksincu, Dom za decu ometenu u razvoju u Subotici kao i Škola za osnovno i srednje obrazovanje u Kruševcu.\n„Veoma sam zahvalna Humanitarnoj organizaciji Lajflajn Čikago i njihovim velikodušnim donatorima koji su pružili deci mogućnost da uče i da se zabave uz primenu savremene tehnologije. Zahvaljujući ovim humanim ljudima deca iz domova znaju da uvek mislimo na njih i trudimo se da im obezbedimo bezbrižno i srećno detinjstvo“, rekla je Nj.K.V. Princeza Katarina.


Nije tajna da se doktorski studij, pa i ciklusi studiranja koji prethode doktorskom studiju razlikuju kod nas i u EU. Najvažnija – i najtužnija razlika jeste finansiranje doktorata.\nNaime, u zemljama nastalim raspadom Jugoslavije, kakve su Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Srbija, Sjeverna Makedonija i Kosovo, s izuzetkom Hrvatske i Slovenije koje više prate EU model doktorata, doktorski studij zapravo finansiraju sami studenti. I dešava se da neki sjajni studenti ne mogu to sebi priuštiti, što dovodi do toga da oni ili uzimaju kredit, što ih stavlja u ekonomski nezavidan položaj ili počinju raditi, često poslove koje ne žele i nisu sretni s njima, kako bi mogli platiti studij. Ti poslovi im na kraju postanu stalni, a oni, zbog obaveza na poslu, zanemare ili napuste doktorski studij.\nPosljedično, dešava se (ali ne uvijek, bitno je naglasiti) da doktorat stiču oni koji finansijski mogu to sebi priuštiti, a ne oni koji bi dali kvalitet akademskoj zajednici. Ovo dovodi i do urušavanja kvaliteta naučnog i obrazovnog procesa na akademskim institucijama.\nNažalost, mnogi ne znaju da u svijetu to da student III ciklusa sam finansira studij nije jedini modalitet doktoriranja. Postoje i drugi. Samofinansiranje, bez plate je favorizirani način odvijanja doktorskog studija, a čini se kao da ga favorizuju političke stranke koje zapravo u šaci drže visoko školstvo, kao i politike samih univerziteta. Finasiranje iz džepa doktoranada je legitiman način studiranja i treba biti omogućen, ali ne treba biti jedini način da neko dođe do doktorata jer taj modus podstiče jaz između bogatijih i ne-baš-bogatih i ugrožava kvalitet naučnog kadra. Prosto je nedopustivo da samo oni koji to sebi mogu priuštiti mogu doktorirati.\nPitali smo Almira Aljovića, doktoranda na Institutu za Kliničku neuroimunologiju pri Univerzitetu u Minhenu da nam ispriča o razlikama između doktorskog studija u Njemačkoj u odnosu na Bosnu i Hercegovinu. Laboratorija u kojoj radi je pod vodstvom PD. Dr. Florence Bareyre i bave se istraživanjem neuralne plastičnosti nakon povrede centralnog nervnog sistema. Almir naglašava da on poznaje samo šta se dešava na polju biologije, i ne može reći kako je u drugim oblastima, jer postoje male razlike u oblastima.\n„Generalno, doktorandi imaju pozicije koje se ne razliku puno od regularnih poslova. Ovo znači da osobe koje rade doktorat imaju platu i dužni su da provedu 40 sati sedmično u laboratoriji. Izvor finansija su obično grantovi koje šefovi/ce laboratorija dobiju na osnovu svog prijašnjeg rada i od tog novca plaćaju doktorante i post-doktorante u laboratoriji. Često se desi da su instituti povezani sa univerzitetskim klinikama i u tom slučaju novac dolazi od univerziteta“, objašnjava Aljović.\nNjemačka, ali i mnoge druge zemlj EU, imaju vrlo razvijen sistem povezanosti nauke i industrije, te fondacija za nauku. Neke pomažu naučnicima i doktorandima, a neke, poput državne DFG, daju grantove za izvrsnost u određenom naučnom polju, odnosno njeguju izvrsnost univerzitetskih institucija kroz cikluse finansiranja putem grantova za projekte. Iz ovih grantova se plaćaju ne samo istraživanja, nego i plate osoblja u naučnim timovima, pa tako i mladih doktoranada.\nU Bosni i Hercegovini, država daje vrlo mizernu sumu za naučna istraživanja, a naučnici obično iz svog džepa moraju plaćati put i smještaj, ako žele ići na neku stručnu konferenciju. Ako i institucija dobije neki projekat, vrlo često se honorari isplaćuju kroz ugovore o djelu. I tu postoji razlika između nas i, primjerice Njemačke.\n„Bitno je napomenuti da od plate koju doktorati dobijaju, oni također plaćaju sve regularne takse i doprinose (zdravstveno, uplaćuju penzioni fond… ). Što znači da će 4-5 godina doktorata odgovarati 4-5 godina radnog staža. U području biologije godišnja plata doktoranada bi u prosjeku iznosila oko 33 000 eura. U većini slučajeva ova plata znači da će doktorand biti većinski fokusiran na svoja istraživanja i nema dodatne obaveze kao što su držanje predavanja ili klasični asistentski posao koji mi imamo na univerzitetima u BiH“, dodaje Aljović.\nSuprotno tome, u BiH kao da je cilj opteretiti i asistente i profesore predavanjima, da oni praktično postaju preopterećeni i da od obaveza predavanja ne mogu da se posvete naučno-istraživačkom radu i pisanju naučnih radova. Ponekad asistenti rade na više predmeta, imaju norme koje prelaze granice, te rade samo na vježbama sa studentima do navečer. Od takvog asistenta ne možemo očekivati naučni doprinos. Osoba koja je postala asistent sa diplomom master/magistra, pokušava kroz taj posao isplatiti svoj doktorat, ali umjesto doktorata, ona postaje zatrpana radom sa studentima i, često, administracijom.\nNo kako dobiti poziciju na nekom EU univerzitetu?\n„Mislim da većina osoba ima ideju da je ovaj proces jako formalan i da se prolazi kroz stotine nekakvih intervjua da bi se dobila pozicija. U realnosti, doktorske pozicije su poprilično dostupne i nekada uz najmanji napor možete doći do laboratorije koja vas zanima. Ja sam dobio poziciju tako što sam kontaktirao svoju trenutnu šeficu laboratorije direktno i objasnio zašto me zanima ono čime se ona bavi i pitao da li ima otvorenu poziciju. Nakon toga sam dobio odgovor i pozvan na kratak online intervju i evo sada posle više od četiri godine ja i dalje radim u toj laboratoriji. Jako je bitno da se mladi studenti ne obeshrabre tokom ovog procesa i da budu uporni. Također, dosta je faktora sreće u ovom procesu, možda kada vi pošaljete email šef/ica laboratorije treba baš nekog za određeni projekat i jako su velike šanse da ste vi jedina osoba koja se javila“, kaže Aljović.\nPonekad prosto nemate sreće jer se grupa za čija biste vi istraživanja bili zainteresirani gasi (nema finansija, profesor odlazi u penziju). Nekad prosto nema otvorenih pozicija. A nekad se ovakve pozicije oglašavaju baš kao pozivi na grantove ili oglasi za posao, na stranicama institucija ili na stranicama koje objavljuju naučne radove. Tako se mogu naći i pozivi za prijave na post-doktorske pozicije – još jedan akademski nivo koji kod nas ne postoji, a zapravo su istraživačke pozicije za one koji već imaju doktorat iz neke oblasti, i to u okviru nekog projekta. Kako EU u okviru Horizon Frame programa daje sredstva, tako i institucije moraju potrošiti dio tih sredstava na plate doktoranada ili postdoktoranada, tj. saradnika.\nNažalost, i ovaj sistem projektnog finansiranja ima mane – ponekad osuđuje naučnike na stalno traženje novih postdoc pozicija kako bi imali platu, jer im se ugovor završava kada istekne projekat. Nije baš čest slučaj da se neko zadrži u instituciji u kojoj je doktorirao ili imao postdoktorsko istraživanje. Ovo ujedino znači i egzistencijalnu nesigurnost istraživača, stres i psihološke probleme, anksioznosti i depresije, a ponekad dovodi i do odustajanja od naučne karijere, prelazak u drugo polje ili prelazak u industriju. Jasno je da postoji kriza doktorata i postdoktorata i o tome treba pričati, ali to je potpuno nova tema.\n„Ja radim za platu, što znači da imam svoje regularno radno vrijeme od osam sati. Međutim, pored toga (što nije obavezno) sam dio Doktorskog programa za sistemske neuronauke Univerziteta u Minhenu. Ja bih podstakao sve studente da pored posla u laboratoriji, budu dio i nekih od doktorskih programa. Ovo pomaže da upoznate druge doktorande, povežete se i dobijete podršku od programa ukoliko imate probleme tokom vašeg doktorata. Ukoliko već imate poziciju u laboratoriji poprilično je jednostavno prijaviti se za doktorski program“, dodaje Almir.\nPI ili principal Investigator, osoba šef laboratorije je osoba koja se ujedino brine i o obezbjeđivanju finansija. Nažalost, većina naučnika nije ljubitelj ovoga (A ko jeste? Ali se mora.), ali da bi obezbijedili sredstva za svoja istraživanja, moraju se prijavljivati na pozive za projekte.\n„U mom slučaju novac je obezbijedila šefica naše laboratorije. Ona je ta koja ima dužnost da obezbijedi novac za doktorante i to je jedini način da održi svoju laboratoriju“, kaže Aljović.\nOvo je jedan od razloga zašto su pozicije šefova laboratorija nekada poprilično stresne, jer su oni ti koji moraju obezbijediti sredstva da plate doktorante i post-doktorante u laboratoriji. Također, u rijetkim situacijama doktorandi mogu obezbijediti svoja lična finansijska sredstva tako što će aplicirati individualno za grant i nakon toga doći u laboratoriju sa svojim ličnim sredstvima. „U ovom slučaju većina šefova/-ica laboratorija će vas primiti jer dobijaju radnu snagu koju ne moraju platiti. Međutim, kao što sam napomenuo, ovo je više iznimka nego pravilo“, dodaje Aljović.\nAlmir Aljović, izvor: Youtube kanal Znanium i FB stranica\nNažalost, skoro da je nemoguće povući paralelu između nauke u BiH i konketno Njemačkoj, ali i cijeloj EU ili Sjedinjenim državama. Njemačka ulaže puno više sredstava u nauku i razvoj nauke je jedan od primarnih ciljeva društva. Bosna i Hercegovina ima jako puno mladih naučnika koji nažalost nemaju infrastrukturu i novac koji je potreban za ozbiljno bavljenje nauke. U BiH ne postoji doviljno naučni-istraživačkih instituta gdje bi se mogli smjestiti doktorandi i doktori i pružiti im se kvalitetni uslovi rada, ali nema ni razvijene biotech industrije da idu tamo. Većina instituta i laboratorija je već napunjena i za nove mlade kadrove nema puno mjesta te su oni praktično osuđeni ići „trbuhom za kruhom“ u EU, Tursku ili negdje drugo. Treba reći i da se u FBIH u sistematizaciji ne priznaje naslov biologa te je, primjerice, ova struka teško zapošljiva i svedena praktično samo na nastavnike u školama. U većini slučajeva nakon osnovih studija oni odustaju od svojih želja za bavljenje naukom i fokusiraju se na traženje posla i borbu za egzistenciju.\nAlmir je i naučni komunikator i radi jako lijepe stvari na svom Youtube kanalu Znanium.\nAlmir Aljović doktorandi doktorski studij finansiranje doktorata nauka i politika


pink.rs | SA SCENE DEČIJEG EUROSONGA U KOŽU NAŠE EVROVIZIJSKE POBEDNICE: Bojanin večerašnji nastup u PINKOVIM ZVEZDICAMA - ALL STARS će vas NAJEŽITI! (VIDEO)\nSA SCENE DEČIJEG EUROSONGA U KOŽU NAŠE EVROVIZIJSKE POBEDNICE: Bojanin večerašnji nastup u PINKOVIM ZVEZDICAMA - ALL STARS će vas NAJEŽITI! (VIDEO)\nIako nije imala dovoljno vremena da spremi nastup, Bojana je uspela da sve poteškoće prevaziđe.\nU najgledanijem dečijem muzičkom takmičenju "Pinkove zvezdice - All Stars" večeras vas od 22 časa na TV Pink očekuje pravi spektakl jer počinje treći krug, a sa njim i novi zadatak za naše zvezdice - imitacije. Osim što će morati da pokažu pevačke sposobnosti, naše zvezdice će morati da se potrude da vizuelno dočaraju onog kog su odabrali da imitiraju i tako zadovolje zahteve našeg stručnog žirija.\nU ovonedeljnoj emisiji na sceni ćete videti i Bojanu Radovanović, koja je pravo sa scene dečijeg Eurosonga ušla u kožu naše jedine evrovizijske pobednice Marije Šerifović. Koliko se spremala za izvođenje pesme "Molitva", da li se susrela sa nekom poteškoćom, ali i kako se odlučila na ovu imitaciju, Bojana nam je otkrila u ovom intervjuu.\nS obzirom na to da sam na sam dan snimanja sletela iz Minska sa dečije Evrovizije, povezala sam je sa velikom Evrovizijom, zato sam odlučila da izvedem baš pesmu 'Molitva' naše evrovizijske pobednice Marije Šerifović - rekla je Bojana.\nS obzirom na to da je imala zahtevne pripreme za dečiju Evroviziju, Bojana je dodatno morala da se potrudi da bi spremila i nastup za treći krug u "Pinkovim zvezdicama".\nS obzirom na to da sam išla na dečiju Evroviziju, nisam baš imala mnogo vremena da se spremim za nastup. Preslušavala sam pesmu u avionu, gledala Marijin nastup i skidala pokrete. Noću sam u hotelu vežbala nakon proba za dečiju Evroviziju. Nije teško uskladiti i glas i koreografiju kad imate vremena da se spremite. Ja nisam imala vremena, ali ipak sam sve postigla - objasnila je Bojana.\nOna je sve kritike žirija prihvatila kao dobronamerne i potrudila se da njihove savete primeni na večerašnji nastup.\nZadovoljna sam komentarima žirija, sve što su rekli, bili su u pravu. Svaki njihov komentar mi je pomogao da budem još bolja. Potrudila sam se da primenim svaki njihov savet - rekla je Bojana i dodala da nije očekivala da će žiri biti ovako strog:\nNisam očekivala da će biti ovako strogi, navikla sam da budu malo blaži, ali svejedno, to je super za nas jer nam je to dodatni motiv da budemo još bolji.\nDa li je Bojana uspela da prenese na pravi način evrovizijski nastup Marije Šerifović, saznaćete u novoj epizodi vašeg omiljenog dečijeg muzičkog takmičenja "Pinkove zvezdice - All Stars" večeras od 22 časa samo na TV Pink!\nPored nje u imitacijama će se ovog petka oprobati i David Radosavljević, Toma Milovanović, Valentina Mec, Amna Alajbegović, Teodora-Tara Stojanović, Veljko Čačić, Irina Arsenijević, Sergej Pajić, Pavle Vasiljević i Ema Simonović.


Refakcija PDV-a u Srbiji - osnove i postupak refakcije - HBL HBL | Refakcija PDV-a u Srbiji – osnove i postupak refakcije\nHBL > Uncategorized > Refakcija PDV-a u Srbiji – osnove i postupak refakcije\nPostupak refakcije poreza na dodatu vrednost predstavlja ostvarivanje prava na povrat PDV-a obvezniku. Refakcija se vrši primaocu dobra, odnosno korisniku usluga koji je prilikom nabavke te robe ili usluge platio porez na dodatu vrednost.\nUkoliko je iznos prethodnog poreza veći od iznosa poreske obaveze, PDV poreski obveznik može da ostvari pravo na povraćaj razlike. Da bi se to pravo ostvarilo potrebno je da na poreskoj prijavi iskaže PDV i iznos za povraćaj poreza na dodatu vrednost. Ima dve mogućnosti, a to je da se opredeli za povrat iskazanog iznosa PDV-a (refakcija PDV-a) ili da iskazani iznos poreza koristi kao poreski kredit.\nRefakcija PDV-a u Srbiji i poreski kredit – osnovne razlike\nStranom licu ili drugom poreskom obvezniku koji ima pravo na refakciju PDV-a u Srbiji i koji se opredeli za povraćaj iskazanog PDV-a, vrši se povraćaj poreza na dodatu vrednost na račun u poslovnoj banci, koja je navedena u prijavi za evidentiranje obveznika poreza na dodatu vrednost. Opredeljenje za povrat iskazanog PDV-a ne smatra se zahtevom, već se pravo može ostvariti podnošenjem zahteva Poreskoj upravi na propisanom obrascu ZPPPA.\nSa druge strane, ako se poreski obveznik ne opredeli za povraćaj PDV-a taj iznos može koristiti kao poreski kredit. Odnosno, može da ga iskoristi za izmirivanje redovnih poreskih obaveza za poreski period. Ukoliko nakon izmirenja poreskih obaveza i dalje ima neiskorišćeni iznos poreskog kredita, stranom licu odnosno drugom obvezniku se može izvršiti povraćaj neiskorišćenog poreskog kredita. Zahtev za povraćaj u tom slučaju podnosi se takođe nadležnom poreskom organu najranije istekom roka za podnošenje poreske prijave za tekući poreski period.\nHLB T&M Consulting je računovodstvena agencija za poslovni i poreski konsalting. Možemo vam pomoći da podnesete zahtev za refakciju PDV-a i ostvarite svoja prava.\nKoje vrste refakcije PDV-a u Srbiji postoje?\nPrema aktuelnom Zakonu o porezu na dodatu vrednost u Republici Srbiji i Pravilniku o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV postoje četiri vrste refakcije poreza na dodatu vrednost. To su:\nrefakcija PDV stranom obvezniku,\nrefakcija PDV humanitarnim organizacijama,\nrefakcija PDV tradicionalnim crkvama i verskim zajednicama,\nrefakcija PDV diplomatskim i konzularnim predstavništvima i međunarodnim organizacijama.\nStrana lica, odnosno strani obveznici mogu da ostvare pravo na refakciju PDV-a ukoliko vrše oporezivi promet pokretnih dobara i pružaju usluge u Republici Srbiji. Rafakcija PDV u Srbiji izvršiće se stranim poreskim obveznicima pod sledećim uslovima:\nda je na računu iskazan PDV za izvršen promet dobara i usluga,\nda je račun plaćen,\nda je iznos PDV za koji se podnosi zahtev za refakciju PDV-a veći od 200 EUR (u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu Narodne banke Srbije),\nda su ispunjeni uslovi za ostvarivanje prava obveznika na odbitak prethodnog poreza za ta dobra i usluge,\nda strani poreski obveznik ne vrši promet dobara i usluga u Republici Srbiji, osim prometa za koji može ostvariti pravo:\n# usluge prevoza dobara koje su u skladu sa Zakonom oslobođene poreza na dodatu vrednost,\n# usluge prevoza putnika koje podležu pojedinačnom oporezivanju prevoza,\n# za promet dobara i usluga kada obavezu obračunavanja poreza na dodatu vrednost ima primalac tih dobara i usluga.\nVezano za poslednji uslov, ukoliko strano lice odnosno strana firma u Republici Srbiji obavlja oporezivi promet drugih dobara i usluga, osim iznad navedenih, u tom slučaju nema pravo na refakciju PDV-a.\nKako bi stranom obvezniku bila izvršena refakcija PDV-a, potrebno je da ovlašćeno lice podnese zahtev Centrali poreske uprave, zajedno sa pratećom dokumentacijom. Zahtev i dokumentacija dostavljaju se elektronskim putem preko portala Poreske uprave. Rok za podnošenje zahteva je najkasnije do 30. juna tekuće godine, a podnosi se jednom godišnje i to za sva dobra, odnosno usluge nabavljene u toku prethodne kalendarske godine (u Srbiji).\nDokumentacija koja se dostavlja je sledeća:\nZahtev za refakciju na propisanom Obrascu REF 1 (Zahtev stranog obveznika za refakciju),\npotvrda o registraciji za PDV, izdata od strane poreskog organa države u kome je sedište strane firme (dostavlja se i original i overen prevod),\nplaćeni računi o nabavljenim dobrima, odnosno korišćenim uslugama u Republici sa iskazanim obračunatim PDV-om.\nAgencija HLB T&M Consulting pruža podršku u pogledu analize i mogućnosti za PDV, kao i u pronalaženju optimalnih rešenja. Možemo vam ponuditi svoje usluge iz oblasti poreza na dodatu vrednost, uključujući PDV punomoćnika i registraciju u sistem poreskih obveznika, obračun PDV poreza, kao i sve poslove u vezi refakcije PDV-a. Kontaktirajte nas za dodatna pitanja i pomoć oko prikupljanja i podnošenja potrebne dokumentacije.\nRefakcija PDV humanitarnim organizacijama\nOrganizacije registrovane za obavljanje humanitarne delatnosti takođe mogu ostvariti pravo na refakciju PDV-a. Potrebno je da budu ispunjeni sledeći uslovi:\nda se humanitarnim organizacijama dobra isporučuju u Srbiji,\nda je izvršen promet tih dobara oporeziv,\nda je iznos PDV-a za isporučena dobra iskazan u računu,\nda su nabavljena dobra prebačena u inostranstvo, gde se koriste u humanitarne, dobrotvorne ili obrazovne svrhe.\nKako bi humanitarne organizacjie ostvarile pravo na refakciju PDV-a potrebno je da se Poreskoj upravi, odnosno njenoj Centrali, dostavi zahtev na propisanom obrascu zajedno sa pratećom dokumentacijom. Zahtev se podnosi jednom godišnje za sva dobra koja su nabavljena u zemlji u toku prethodne kalendarske godine. Rok za podnošenje je najkasnije do 30. juna tekuće godine.\nDokumentacija koja se dostavlja je:\nZahtev na propisanom Obrascu REF 2 (Zahtev humanitarne organizacije za refakciju),\ndokaz o registraciji humanitarne organizacije,\nračuni o nabavljenim (kupljenim) dobrima u Republici Srbiji,\ndokazi da su računi plaćeni,\ndokaz da su nabavljena dobra otpremljena u inostranstvo, kao i da se u inostranstvu koriste u humanitarne, dobrotvorne ili obrazovne svrhe,\npodaci o inostranom primaocu (ime, adresa i svrha korišćenja otpremljenih dobara).\nRefakcija PDV tradicionalnim crkvama i verskim zajednicama\nTradicionalne crkve i verske zajednice imaju prava da ostvare refakciju PDV-a. Mogu ostvariti prava sledeće:\nSlovačka Evangelistička crkva a.v,\nReformatorska hrišćanska crkva\nEvangelistička hrišćanska crkva a.v.\nPromet za koji se može ostvariti refakcija su nabavka dobra, odnosno nabavljene ili primljene usluge korišćene u Republici Srbiji, kao i uvoz dobara. Proizvodi i usluge za koje se može ostvariti refakcija PDV moraju biti neposredno povezani sa verskom delatnošću, odnosno da su korišćeni za verske zajednice.\nRefakcija PDV-a tradicionalnim crkvama i verskim zajednicama može biti ostvarena ako su ispunjeni uslovi:\nda su promet dobara i usluga, odnono uvoz, povezani sa verskom delatnošću,\nda je promet, odnosno uvoz oporeziv porezom na dodatu vrednost,\nda je PDV iskazan na računu,\nda je račun plaćen (od strane lica koje ima pravo na refakciju PDV).\nZahtev za refakciju PDV-a može se podneti u roku 60 dana nakon isteka kalendarskog tromesečja kada je izvršen oporezivi promet. Dokumentacija koja je dostavlja uključuje sledeće:\nzahtev na propisanom Obrascu REF 3A (Zahtev tradicionalne crkve, odnosno verske zajednice za refakciju),\nračuni o nabavljenoj robi (ili dobrima),\nračuni o uslugama koje su korišćene u Srbiji,\ndokumenti o izvršenom uvozu u našu zemlju,\ndokaz o plaćenim računima od strane obveznika koji imaju pravo na refakciju, odnosno povraćaj iskazanog PDV-a (da su lica koja imaju pravo na refakciju izvršila plaćanje PDV-a na uvoz dobara).\nAgencija HLB T&M Consulting stoji na raspolaganju za sva dodatna pitanja u vezi refakcije PDV-a. Pružamo usluge poslovnog savetovanja i budite slobodni da nam pošaljete upit kako biste zakazali konsultacije.\nDiplomatska i konzularna predstavništva, kao i međunarodne organizacije mogu ostvariti pravo na refakciju PDV-a ukoliko se promet dobara i usluga, odnosno uvoz vrši za:\nslužbene potrebe diplomatskih i konzularnih predstavništava,\nslužbene potrebe međunarodnih organizacija, ako je to predviđeno međunarodnim ugovorom,\nlične potrebe stranog osoblja diplomatskih i konzularnih predstavništava, uključujući i članove njihovih porodica,\nlične potrebe stranog osoblja međunarodnih organizacija, uključujući članove njihovih porodica, ako je to predviđeno međunarodnim ugovorom.\nPravo na refakciju PDV-a u Srbiji mogu ostvariti ako su ispunjeni određeni uslovi:\nako je isporuka dobara, pružene usluge ili uvoz oporeziv PDV-om,\nda je PDV za taj promet, odnosno uvoz iskazan na računu,\nda je ukupan iznos računa plaćen,\nda je ukupna vrednost iskazana u računu (ili vrednost iskazana u carinskom dokumentu) veća od 50 evra bez iznosa PDV-a (osim za nabavku goriva za motorna vozila).\nDa bi se ostvarilo pravo potrebno je da se Centrali poreske uprave podnese zahtev na propisanom obrascu. Zahtev podnosi ovlašćeno lice za izdavanje službenih i ličnih naloga za nabavku dobara i usluga, bez PDV-a. Rok do kada mora biti podnet zahtev za refakcjiu PDV-a je 30 dana od isteka kalendarskog tromesečja u kome je izvršena nabavka dobara i usluga u Srbiji, odnosno u kome je izvršen uvoz u Republiku Srbiju.\nobrazac REF 5 (Zahtev diplomatskog i konzularnog predstavništva, odnosno međunarodne organizacije za refakciju),\nračune o nabavljenim dobrima, odnosno korišćenim uslugama u Republici Srbiji (računi moraju da glase na nosioca prava, da sadrže podatak o broju osnovne potvrde i da sadrže dokaze o njihovom plaćanju),\ndokumentaciju o izvršenom uvozu dobara u Republiku Srbiju, zajedno sa dokazima o plaćanju PDV-a na uvoz,\nako je za izvršen promet nosicu prava izdat fiskalni račun, onda se na poleđini tog isečka moraju dopisati naziv, ime i prezime nosioca prava, broj osnovne potvrde i potpis isporučioca dobra, odnosno pružaoca usluga.\nKao vaš poslovni i poreski savetnik, možemo vam pomoći oko podnošenja zahteva kako biste ostvarili pravo na refakciju PDV-a u Srbiji. Naša podrška obuhvata obračun i iskazivanje poreza na dodatu vrednost, kako biste uspešno ostvarili svoja poreska prava u našoj zemlji. Budite slobodni da kontaktirate naš tim poreskih stručnjaka i zakažete konsultacije za sva dodatna pitanja u vezi sa refakcijom PDV-a.


NECOMS PROJECT - Projekti skrojeni po vasoj mjeri - Naslovna\nKarađorđeva 14, Bijeljina\nMi stvaramo životni prostor.\nProjektovanje do detalja\nBavimo se kvalitetnim stvaranjem vaše budućnosti.\nVrhunski kvalitet i brzina\nKoristimo materijale koji omogućavaju dugotrajnost vašeg doma.\nKroz naš proces, imaćete uvid u svaki korak stvaranja vašeg doma iz snova.\nBriga za vaše želje\nPošto ste upoznati sa našim procesom imate mogućnost da učestvujete u donošenju odluka u svakom koraku.\nImamo preko 20 godina iskustva u stvaranju projekata i objekata sa velikim brojem klijenata. Uvjerite se u naš kvalitet kroz mnoštvo kompletiranih objekata. Mi smo multidisciplinarna firma koja se bavi radom sa rezidencijalnim i komercijalnim objektima i posjedujemo bogatu istoriju.\nSmatramo da je klijent najbolja reklama, zato kroz naš rad dajemo maksimum i uvijek imamo klijente koji nam se vraćaju sa novim projektima. Radimo sa klijentima širom svijeta, i naše iskustvo je obogaćeno jakim znanjem u oblasti visokogradnje.\nOd početnog koraka stvaranja idejnog projekta, do glavnog projekta po kome može da se izvede vaša ideja. Kreiranje koncepta i funkcionalnog plana, mi pružamo najbolji kvalitet i omogućujemo vam da stekenete uvid u budućnost vašeg prostora našim bogatim vizualizacijama.\nProces izgradnje u kome učestvujete, kao naš klijent, vam daje pristup najkvalitetnijim materijalima. Naši saradnici su firme koje posjeduju reputaciju kao najbolji u svome poslu.\nZavršen višeporodični objekat\nIzgradnja višeporodičnog objekta u ulici Majora D. Gavrilovića 43 je završena. Za detaljnu ponudu stanova kontaktirajte nas\nUskoro završetak stambenog objekta\nZavršeni su grubi radovi na višeporodičnom stambenom objektu u ulici Majora D. Gavrilovića 13. Za detaljnu ponudu stanova kontaktirajte nas.\n"Palcom" proizvodni objekat\nZapočeti su radovi na izgradnji poslovnog proizvodnog objekta od 1360m2 "Palcom" u Ljeskovcu.\nZavršena je izrada glavnog projekta za proizvodni objekat i upravnu zgradu PASS Bijeljina. Proizvodni objekat PASS posjeduje 11000m2, dok upravni objekat ima 1000m2 prostora.\nUkoliko želite da budete obavješteni o novim rezidencijalnim projektima ostavite nam Vaš e-mail.\nFirma sa iskustvom koja može biti upravo krojač vašeg budućeg životnog prostora.\nNalazimo se u Karađorđevoj 14, Bijeljina, BiH.\nBroj telefona: 055/227-200\n© 2018 NECOMS PROJECT All rights reserved


Blok 45: Kritična masa u Bloku 45 - Nasip nije autoput! (29.08 2015)\nKritična masa u Bloku 45 - Nasip nije autoput! (29.08 2015)\nOva Kritična masa prošla je u znaku više incidenata na Savskom nasipu. Podsećamo 29.08 beogradski biciklisti želeli su da svojom organizovanom vožnjom ukažu na problem na koji dugi niz godina žmure nadležni, jer se Savski nasip nažalost pretvorio u auto-put, iako je saobraćaj motornih vozila na nasipu po zakonu zabranjen.\nPodsećamo da na Savskom nasipu, kao ni na bilo kom drugom nasipu nije dozvoljen saobraćaj motornih vozila. U našem zakonu to reguliše član 133. Zakona o vodama. U skladu sa tim, u toku bicilističke vožnje primećeno je i da sam integritet nasipa remeti i narušava teška mehanizacija poput bagera koja nikako ne bi smela da bude ovde. Valjda rade na asfaltiranju pristupnih ilegalnih saobraćajnica isto tako ilegalnih vikendica na nasipu. Dovoljno je samo obratiti pažnju koliko je asfalt na čitavom nasipu devastiran udarnim rupama na svakom koraku, iako su ovde dozvoljena samo servisna vozila.\nViše informacija na Beogradska kritična masa ,a o stanju na nasipu pratite na Savski nasip.


'Komšić je pobačeni SDP-ovac i mahalaški titoistički prevarant koji uništava BiH' | BL!N Magazin\nZlatko Hasanbegović u Saboru RH\n'Komšić je pobačeni SDP-ovac i mahalaški titoistički prevarant koji uništava BiH'\nFront 12.12.18, 15:06h\nPročitajte Sporazum o prioritetima Skupštinske većine u KS\nEmir Suljagić: Ne može ova istraga završiti na trojici Bošnjaka\nHrvatska sudbina će biti povezana s BiH i ostvarenjem njenih autentičnih interesa, sve dok postoji hrvatska država, rekao je Hasanbegović\nSaborski zastupnik Zlatko Hasanbegović smatra da se Izborni zakon u BiH može riješiti na dva načina. Jedan bi bio da se članovi Predsjedništva BiH biraju iz parlamenta ili da cijela BiH bude jedna izborna jedinica u kojoj će Hrvati birati hrvatskog, Srbi srpskog, Bošnjaci bošnjačkog člana Predsjedništva BiH.\nGovoreći o Željku Komšiću, kazao je da je Komšić pobačeni član SDP-a BiH. Nazvao ga je mahalaškim titoističkim prevarantom koji uništava BiH.\nHasanbegović je kazao i da je upitno pomaže li se Hrvatima u BiH na ispravan način.\n"Ne radi se ovdje o ustavnoj obvezi ili o tomu je li prekršen Daytonsko-pariški sporazum. Hrvatska sudbina će biti povezana s BiH i ostvarenjem njenih autentičnih interesa, sve dok postoji hrvatska država", rekao je Hasanbegović.\nOn je govorio i o prekodrinskoj srpskoj politici, te kratkovidnosti bošnjačke politike.\n"Zaštita Hrvata se ne donosi kojekakvim papirnatim kamilica-deklaracija, to se postiže razboritim hrvatskim politikama kojih sada nema. Osiguranje političke i državne ravnopravnosti Hrvata u cijeloj BiH koja radi Hrvatske mora biti stabilna. Od izbornog zakonodavstva, do stvarnog položaja Hrvata. Izvor hrvatskog drugorazrednog političkog položaja je Dayton, a Izborni zakon samo derivat tog problema", rekao je Hasanbegović i dodao da se to ne može donijeti nekim kozmetičkim promjenama izbornog zakona.\nOno što jest ostvarivo i što je minimum, kazao je, jest korjenita reforma izbornog zakona.\n"Kad je riječ o izboru za člana Predsjedništva Željka Komšića, ta problematika proizlazi iz Daytona. Što god o tomu mislili titoistički antinacionalistički nacionalisti, članove Predsjedništva čine jedan Srbin iz RS-a i po jedan Hrvat i Bošnjak iz Federacije, a u Deklaraciji se ne spominje ta vrsta majorizacije. Hrvati i Bošnjaci u RS-u ne mogu birati predstavnika u RS, kao ni Srbi u Federaciji. Potrebno je promijeniti izborni zakon tako da Predsjedništvo BiH čine Hrvat, Bošnjak i Srbin. Cijela država bila bi jedna izborna jedinica. Hrvata biraju oni koji se izjasne Hrvatima, srpskog Srbi, bošnjačkog Bošnjaci", rekao je Hasanbegović o izborima za članove Predsjedništva BiH.\n"Drugi način bi bio da se članovi Predsjedništva BiH biraju iz Parlamenta", rekao je Hasanbegović.\n#zlatko hasanbegović #BiH #željko komšić #izborni zakon bih


zakon o dobrobiti životinja srbija – KOALICIJA ZA ŽIVOT NVO\nTag: zakon o dobrobiti životinja srbija\nKo će upravljati zaječarskim prihvatilištem za pse? Pravi, iskreni ljubitelj životinja ili podoban, bezosećajan i beskrupulozan, nesklon svakom boljitku, ostaje da se vidi. Iskreno se nadamo da se ovo prihvatilište, koje ima šansi za uspešan rad, neće svrstati u grupu crnih konc logora za pse, kojih je već tako mnogo širom Srbije. Ljudskost i humanost iznad korupcije. To ne zavisi od novca i budžeta, već samo i jedino od LJUDSKOG FAKTORA.


Graditeljke Beograda na konferenciji Nove tehnologije u obrazovanju – Žene u arhitekturi\nHome Događaji Graditeljke Beograda na konferenciji Nove tehnologije u obrazovanju\nmilena 02/02/2016 02/02/2016 Događaji, Vesti\nNa konferenciji Nove tehnologije u obrazovanju 2016. koja će biti održana u Beogradu 26. i 27. februara u organizaciji British Council-a kao predavači gostovaće Katarina Aleksić, Milena Zindović i Verica Arula sa temom „Graditeljke Beograda – Projekat bez roka trajanja“.\nGraditeljke Beograda deo su inicijative Žene u arhitekturi još od 2013. godine, kada su Milena Zindović, arhitekta i Katarina Aleksić, nastavnica informatike u OŠ „Branislav Nušić“ iz Beograda, osmislile projekat dečijih radionica kao deo aktivnosti na promociji i afirmaciji žena u arhitekturi, ali i arhitektonskih vrednosti uopšte. Zamišljen kao istraživački projekat u okviru nastave informatike, ovaj projekat ima za cilj da učenicima približi kulturno nasleđe i arhitekturu Beograda i da ih upozna sa istorijskim razvojem položaja žena u srpskom društvu, a sve to kroz upotrebu informacionih tehnologija i digitalno opismenjavanje. Tok projekta i radove učenika možete pratiti na posebnom blogu.\nU okviru prve serije radionica, održanih početkom 2014. godine, učenici šestog razreda OŠ Branislav Nušić su u grupama uraditi niz istraživanja na temu nekih od žena iz naše arhitektonske istorije, njihovih dela u centru Beograda, arhitekture kao delatnosti, kao i položaja i uloge žena u srpskom društvu od 19. veka do danas. Kroz fotografije, video zapise, crteže i Web 2.0 alate poput infografika, vremenskih osa i interaktivnih mapa, učenici su prikazali svoja istraživanja i radove. Prva serija radionica krunisana je zajedničkom šetnjom centrom Beograd tokom koje su učenici posetili objekte – dela žena arhitekata i na terenu svojim vršnjacima prezentovali rezultate svog rada.\nU okviru devete Beogradske Internacionalne Nedelje Arhitekture, održane u maju 2014. godine, radionica je održana u dva termina i prilagođena temi konferencije i kraćem formatu. Tada su priliku da učestvuju dobila i deca iz drugih beogradskih osnovnih škola. I 2015., na desetoj BINA, radionica Graditeljke Beograda bila je uvrštena u program konferencije, a deca su dobila priliku da svoje kreativne zamisli prezentuju i dobiju nagrade.\nGraditeljke Beograda su projekat koji se sa svakom novom održanom radionicom i novim učesnicima menja, evoluira i napreduje. I dalje živi jer verujemo da razvijanje svesti o arhitektonskim vrednostima objekata i potrebi za njihovim očuvanjem u ranom uzrastu doprineti boljoj budućnosti naših gradova.\nTreći po redu događaj posvećen upotrebi informaciono-komunikacionih tehnologija (IKT) u obrazovanju – konferencija i sajam “Nove tehnologije u obrazovanju 2016” održaće se u Belexpocentru u Beogradu 26. i 27. februara 2016. Događaj organizuje British Council u saradnji sa Britanskom ambasadom u Beogradu, Timom za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije, Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ministarstvom trgovine, turizma i telekomunikacija, Centrom za promociju nauke, Privrednom komorom Srbije, Stalnom konferencijom gradova i opština i drugim partnerima.\nBINA, british council, dogadjaji, Graditeljke Beograda, katarina aleksic, milena zindovic, nove tehnologije, radionica, zene u arhitekturi. Bookmark.


Slika: Bor (Ist Media)\nZbog višednevnog prekomernog zagađenja vazduha, pre svega sumpor-dioksidom, gradske vlasti Bora podnele su krivičnu prijavu protiv odgovornih u kompaniji Serbia Zijin Copper. Posle prijave kineska firma odlučila je da zaustavi rad u topionici bakra.\nPrijavu je potpisao gradonačelnik Bora Aleksandar Milikić, a odnosi se na odgovorna lica borske topionice bakra koja posluje u sastavu firme Zijin, preneo je portal Ist Media.\nPosle prijave Zijin zaustavio proizvodnju u topionici, u kojoj je nešto kasnije izbio i požar\nPrijava dolazi posle najave gradonačelnika na sednici gradske skupštine da će podneti krivičnu prijavu ako kineska firma ne smanji zagađenje, ali i najave protesta građana za subotu 19. septembar.\nKoncentracije sumpor-dioksida u više navrata prekoračile dozvoljenih 350 mikrograma i kretale se od 400 do 2.000 mikrograma\nPodaci Agencije za zaštitu životne sredine (SEPA) pokazuju da su u periodu 13-15. septembar koncentracije SO2 na mernom mestu Bor – Gradski park,u nekoliko navrata u satnim intervalima bile veće od dozvoljenih 350 mikrograma po kubnom metru, a kretale su se od 400, preko 1.300 i 1.700 do 2.000 mikrograma.\nRekordna koncentracija SO2 u poslednjih 3o dana zabeležena 28. avgusta – 2.285 mikrograma\nU poslednjih 30 dana dana dozvoljene koncentracije SO2 prekoračene su i u periodu od 26. avgusta do 1. septembra, i od 7. do 10. septembra. Dana 28. avgusta koncentacija je bila čak 2.285 mikrograma\nInače, prema Uredbi o uslovima za monitoring i zahtevima kvaliteta vazduha maksimalna jednosatna koncentracija SO2 od 350 mikrograma ne sme da se prekorači više od 24 dana u godini.\nZijin: Do kraja 2022. biće završena tehnička rekonstrukcija topionice\nKompanija Ziđin je dva dana posle podnete krivične prijave saopštila da je zaustavila rad topionice i počela remont koji je bio planiran za novembar. Razlog je, kako su naveli, to što je proteklih dana, usled kvara na opremi pogona, povećana emisija dimnih gasova, što je negativno uticalo na kvalitet vazduha u Boru.\nUzroci povećanih emisija oštećenja opreme za sakupljanje prašine i dimnih gasova, kao i sistema za odumporavanje\nPosle ispitivanja, potvrđeno je da su uzroci ovog prekoračenja emisija ozbiljna oštećenja veoma stare opreme za sakupljanje prašine i dimnih gasova, kao i sistema za odumporavanje, što dovodi do povećanja prelivanja dimnih gasova, naveo je Zijin.\nKompanija je navela da će Zijin je najavio da će obaviti pregled opreme u procesu proizvodnje i odmah otkloniti otkrivene probleme kako bi se sprečilo curenje dimnih gasova prilikom ponovnog pokretanja proizvodnje.\nZijin planira da do kraja decembra 2022. završi tehničku rekonstrukciju topionice, pri čemu će se prioritet dati završteku sistemu za sakupljanje dimnih gasova i sistema za odusmporavanje do kraja decembra 2021.\nIzbio požar u topionici\nIstog dana kada je zasutavljena proizvodnja, u topionici je izbio i požar, koji je posle nekoliko sati ugašen. Vatra je, kako su preneli mediji, zahvatila cevi od poliestera kojima se sprovode gasovi iz topionice ka Fabrici sumporne kiseline. Koji je uzrok i kolika je šteta nije saopšteno.\nTagovi: sumpor-dioksid, zagađenje vazduha, Zijin\nPočetna » Vesti » Životna sredina » AŽURIRANO: Grad Bor podneo krivičnu prijavu protiv kompanije Zijin zbog zagađenja vazduha\nBor Boranin / 16.09.2020.\nБОРАНИ НЕМА ЗА ВАС ЗАВРШЕТАК ТРОВАЊА:\nАерозагађење у Бору је у задњем периоду несносно, те је и градоначалник Бора поднео кривичну пријаву против надлежних из Зиђина како би нас спасио од прекомерног аерозагађења. Тај градоначалник прво мора да поднесе пријаву против Спасковског и његових ментора Динкића, Тадића и Вучића који су му помогли да изгради флеш пећ у топионици и постројење за производњу сумпорне киселине у Бору са великим техничко-технолошким аномалијама и капацитетом најмањим у свету. То је завршено, паре опране и фирма поклоњена кинезима. Нико није крив и нико не зна своје улоге у упропашћавању Борске околине, и путева златних борских пара. На жалост, Спасковски није кривац аерозагађења и упропашћавања екологије Бора, а јесте и то главни, а затим и његови ментори. Да би проблем решили сувласницима треба време и новац, а наши суграђани могу да их оптужују до миле воље, а неће имати успеха у томе. Борани и лепе боранке и на даље ће се безмилосно тровати, а непосредни актери уживаће у резултатима свога нељудскога рада.


Brat Miloša Teodosića optužen za pokušaj silovanja bivše radnice njihovog hotela - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti Brat Miloša Teodosića optužen za pokušaj silovanja bivše radnice njihovog hotela\nBrat Miloša Teodosića optužen za pokušaj silovanja bivše radnice njihovog hotela\nOva godina je u Srbiji definitivno obeležena vestima o silovanjima u kojima su za ulogu nasilnika optuživani pojedinci poznati široj javnosti. Nakon Miroslava Aleksića, Branislava Lečića, kao i Dragana Markovića Palme mediji danas pišu da je i brat srpskog košarkaškog reprezentativca Miloša Teodosića takođe optužen za pokušaj silovanja.\nU Višem javnom tužilaštvu u Valjevu podneta je krivična prijava protiv Jovana Teodosića (36) od strane I.R. (43), bivše radnice hotela „Crni vrh“ čiji je Teodosić direktor. Oštećena tvrdi da ju je Jovan Teodosić napao u noći 4. decembra 2019. godine, u njenoj sobi tokom probnog rada pre zvaničnog otvaranja hotela, rečeno je novinarima Tanjuga u toj pravosudnoj instituciji.\nU tužilaštvu kažu da će oštećenoj biti dodeljen status posebno osetljvog svedoka, kao i da će tužilaštvo naložiti sve radnje predviđene zakonom, radi prikupljanja informacija i obaveštenja radi utvrđivanja ima li elemenata krivičnog dela.\nU krivičnoj prijavi, pored ostalog se navodi da je Jovan Teodosić oko dva sata posle ponoći 4. decembra 2019. godine u hotelu „Crni vrh“ na Divčibarima u sobi u kojoj je oštećena u to vreme, tokom probnog rada hotela živela, pokušao da je obljubi upotebom sile i pretnje da će ugroziti njen telesni integritet.\nNakon toga pokušaja, on je oštećenoj rekao da će to činiti svake noći, a ona je, usled preživljenog događaja pretrpela psihičku i fizičku traumu. Zbog toga, kako se navodi u prijavi nije smela odmah da istupi i podnese krivičnu prijavu protiv osumnjičenog, koji se prema njoj i prema drugim zaposlenima ponaša kao „siledžija“.\nJovan Teodosić je vlasnik i direktor privrednog društva Sport Agent DOO Beograd, u sklopu kojeg posluje hotel „Crni vrh“ na Divčibarama, a u kom je I.R. radila kao zaposlena u računovodstvu.\nInače, status posebno osetljivog svedoka dodeljuje se svedocima ili žrtvama krivičnih dela za koje postoji potreba zbog posebnih okolnosti koje u svakom konktretnom slučaju ceni nagležni organ, u zavisnosti od faze postupka, tužilaštvo ili sud.\nU ovim slučajevima žrtve mogu da dobiju punomoćnika o trošku države, mogu iskaz da ne daju pred okrivljenim i njegovim braniocem, već iz svoje kuće, ili u posebnim prostorijama tužilaštva ili suda, ili putem video-linka, prenosi nova.rs.\nMogu da budu ispitani i uz podršku stručnjaka poput psihologa, socijalnih radnika…\nZanimljivo je da je veliki deo državnog vrha prisustvovao otvaranju hotela braće Teodosić, a povorku “važnih” gostiju predvodio je lično predsednik Vučić. Još zanimljivije je društvo u kojem se nalazi predsednik koji se kao i njegov sin uvek nađe na pogrešnoj fotografiji, u pogrešno vreme, na pogrešnom mestu.\nNedavno je predsednik posetio Jagodinu i Dragana Markovića Palmu, baš u situaciji kada čitava javnost očekuje da vidi odluku tužilaštva u slučaju protiv Markovića. On je od strane Marinike Tepić javno optužen za pedofiliju i podvođenje maloletnica u ovom gradu.\nThe post Brat Miloša Teodosića optužen za pokušaj silovanja bivše radnice njihovog hotela appeared first on Luftika.


Pravila o zaštiti privatnosti u svrhu praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava, obezbjeđivanja kvaliteta proizvoda\nKontrolor vaših ličnih podataka je društvo Medis International d.o.o. Sarajevo, Ahmeda Muratbegovića 2, 71000 Sarajevo, Bosna i Hercegovina, gdpr(at)medis.com, broj telefona (033) 559-381.\nPošto nam je vaša privatnost izuzetno bitna, u tu svrhu imenovali smo ovlašćenu osobu za zaštitu ličnih podataka kojoj se možete obratiti ako imate pitanja u vezi sa obradom vaših ličnih podataka. Ovlašćena osoba za zaštitu ličnih podataka u našem društvu je JK Group d.o.o., Stegne 27, 1000 Ljubljana, Slovenija.\nDa biste stupili u kontakt sa ovlašćenom osobom za zaštitu ličnih podataka, pošaljite poruku e-mailom na adresu gdpr(at)medis.com ili nazovite broj telefona (033) 559-381.\nPrijava neželjenih reakcija lijekova i medicinskih sredstava\nPodatke o pacijentu (datum rođenja, informacije o zdravlju, zdravstvena anamneza) i podatke o izvještaču (ime i prezime, kontakt, profesija) upotrebljavamo u svrhu praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava. Kao farmaceutsko preduzeće po zakonu smo dužni pratiti bezbjednost svih Medisovih proizvoda diljem svijeta koje razvijamo ili prodajemo u bilo kojoj zemlji. Svrha praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava je omogućiti nama i nadležnim regulatornim organima (na primjer Evropskoj agenciji za lijekove i drugim organima) upravljanje neželjenim reakcijama te zaštitu javnog zdravlja i obezbjeđivanje visokih standarda kvaliteta i bezbjednosti proizvoda. U naše obaveze praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava također spada obrada određenih podataka iz kojih možemo neposredno ili posredno identificirati izvještača neželjene reakcije (“lični podaci”) da možemo izvršiti stroge obaveze u vezi sa stalnim ocjenjivanjem koristi i rizika za proizvode i da regulatorne organe možemo obavijestiti o sumnji na neželjena dejstva ili neželjene događaje.\nMedis Intago, d.o.o., Brnčičeva 1, 1000 Ljubljana, Slovenija\nZbog izvršavanja naših obaveza na području praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava možda ćemo proslijediti i/ili otkriti vaše lične podatke:\ntrećim stranama, davaocima usluga za grupaciju Medis; ti davaoci usluga mogu obuhvatati kontrolore baza podataka, operatere u pozivnim centrima i našeg istraživača tržišta ako ste mu otkrili detalje o vašoj sumnji na neželjenu reakciju. Želimo da znate da smo omogućili odgovarajuće tehnološke mjere zaštite koje će obezbijediti zaštitu ličnih podataka kod davalaca usluga kojima grupacija Medis posreduje lične podatke i koji pružaju usluge, odnosno funkcionalnosti u naše ime;\ndrugim farmaceutskim preduzećima s kojima sarađujemo pri prodaji ili distribuciji te drugim licencnim partnerima grupacije Medis kada obaveze za Medisov proizvod zahtijevaju takvu razmjenu informacija o bezbjednosti. Molimo da imate na umu da smo omogućili odgovarajuće tehnološke mjere zaštite koje će obezbediti zaštitu ličnih podataka kod poslovnih partnera kojima grupacija Medis šalje lične podatke i koji pružaju usluge, odnosno funkcionalnosti u naše ime;\ntrećim stranama kao pravnim nasljednicima u slučaju prodaje, ustupanja ili prenosa određenog Medisovog proizvoda, s tim povezanog projekta ili terapijskog područja; u tom slučaju zahtijevat ćemo da kupac, preuzimalac ili primalac postupa s ličnim podacima u skladu s važećim zakonodavstvom o zaštiti ličnih podataka;\nkad objavljujemo informacije o neželjenim reakcijama (na primjer prikaze slučajeva ili sažetke); u tom slučaju odstranit ćemo identifikacijske oznake iz svih publikacija i čuvati tajnost vašeg identiteta.\nMedis obrađuje lične podatke koji su važni iz vidika praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava, uključujući posebne vrste ličnih podataka u skladu s GDPR-om:\nza osiguravanje usklađenosti sa zakonskim obavezama koje definišu važeći zakoni i propisi na području praćenje bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava i zbog svojih zakonitih interesa pri osiguravanju svrhe praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava (Član 6. GDPR-a) uz uvažavanje činjenice da je evropsko i nacionalno zakonodavstvo članica EU na području praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava prihvaćeno zbog važnog javnog interesa na području javnog zdravlja i bezbjednosti lijekova ili medicinskih sredstava (Član 9. GDPR-a)\nAko ne želite dobijati obavijesti o proizvodima koje zastupa i prodaje preduzeće Medis International d.o.o. i povezana društva, možete nas o tome obavijestiti na gdpr(at)medis.com ili nazovite broj telefona (033) 559-381 ili obavijestite našeg stručnog saradnika (ako ste stručnjak na području zdravstva ili farmacije).\nSvoja prava možete ostvariti tako da nam se obratite e-mailom na adresu: gdpr(at)medis.com sa oznakom zaštita ličnih podataka ili pozivom na broj telefona (033) 559-381.\nNa pitanja o povjerljivosti vaših podataka, načinu prikupljanja i obradi podataka ili na vaše zahtjeve za ostvarivanje prava u vezi sa vašim podacima odgovorit će vam odgovorna osoba za zaštitu ličnih podataka. Da biste stupili u kontakt sa ovlaštenom osobom za zaštitu ličnih podataka, pošaljite poruku e-mailom na adresu gdpr(at)medis.com ili nazovite glavni broj telefona preduzeća (033) 559-381.\nPreduzeće Medis International d.o.o. sa svojim povezanim društvima poštuje vaše pravo na privatnost i teži najvišem nivou zaštite vaših ličnih podataka. Zbog toga smo obavezani provoditi naše aktivnosti u skladu sa zakonima i propisima čije odredbe definišu zaštitu ličnih podataka, a naročito u skladu sa važećim Zakonom o zaštiti ličnih podataka, Zakonom o elektronskim komunikacijama te Općom uredbom Evropske unije o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom ličnih podataka (GDPR). Svrha izjave o zaštiti ličnih podataka jest da vas informišemo o tome zašto se vaši podaci prikupljaju i o načinu njihove upotrebe te o pravima koja imate u vezi sa podacima koje čuvamo o vama i kako ih ostvariti.\nMedis International d.o.o. sa svojim povezanim društvima obavezuje se da će se prikupljeni podaci koje nam pošaljete upotrebljavati u skladu s Izjavom o zaštiti ličnih podataka, da se vaši podaci neće prodavati, posuđivati niti slati trećoj strani na bilo kakav način, osim u slučajevima navedenim u ovoj izjavi.\nosobe koje nam prijave neželjene reakcije lijekova.\nosobe koje postave pitanja o kvalitetu proizvoda koje prodaje, odnosno distribuira preduzeće Medis International d.o.o. Sarajevo.\nVaše lične podatke prikupljamo direktno od vas.\nneželjene reakcije koje osoba prijavi.\nPodatke o pacijentu (ime i prezime, datum rođenja, informacije o zdravlju, zdravstvena anamneza) i podatke o izvještaču (ime i prezime, kontakt, profesija) upotrebljavamo u svrhu praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava. Kao farmaceutsko preduzeće po zakonu smo dužni pratiti bezbjednost svih Medisovih proizvoda diljem svijeta koje razvijamo ili prodajemo u bilo kojoj zemlji. Svrha praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava je omogućiti nama i nadležnim regulatornim organima (na primjer Evropskoj agenciji za lijekove i drugim organima) upravljanje neželjenim reakcijama te zaštitu javnog zdravlja i obezbjeđivanje visokih standarda kvaliteta i bezbjednosti proizvoda. U naše obaveze praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava također spada obrada određenih podataka iz kojih možemo neposredno ili posredno identificirati izvještača neželjene reakcije (“lični podaci”) da možemo izvršiti stroge obaveze u vezi sa stalnim ocjenjivanjem koristi i rizika za proizvode i da regulatorne organe možemo obavijestiti o sumnji na neželjena dejstva ili neželjene događaje.\nOdgovaranje na pitanja o kvalitetu proizvoda\nPodatke o zdravstvenim radnicima i o opštoj javnosti (ime i prezime, kontaktne podatke, profesiju) upotrebljavamo za odgovaranje na pitanja o kvalitetu proizvoda koje prodaje, odnosno distribuira Medis International.\nOdređene lične podatke razmjenjujemo s prethodno navedenim trećim stranama. Obezbijedit ćemo da trećim stranama pristup bude omogućen samo u svrhe određene u ovoj izjavi. Preduzet ćemo odgovarajuće mjere da bismo osigurali da pristup vašim ličnim podacima imaju samo osobe zaposlene kod bilo koje navedene treće strane, a kojima je pristup ličnim podacima potreban radi obavljanja njihovog posla.\nU skladu sa relevantnim propisima o zaštiti podataka i privatnosti preduzet ćemo odgovarajuće mjere da bismo obezbijedili da vaši lični podaci ostanu zaštićeni pri svakom prenosu. Te mjere ćemo odrediti prihvatanjem odgovarajućih ugovornih okvira koji određuju stepen zaštite ličnih podataka.\nOsnovi na bazi kojih upotrebljavamo vaše lične podatke su navedeni u nastavku.\nza osiguravanje usklađenosti sa zakonskim obavezama koje definišu važeći zakoni i propisi na području praćenje bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava i zbog svojih zakonitih interesa pri osiguravanju svrhe praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava (Član 6. GDPR-a) uz uvažavanje činjenice\nda je evropsko i nacionalno zakonodavstvo članica EU na području praćenja bezbjednosti lijekova i medicinskih sredstava prihvaćeno zbog važnog javnog interesa na području javnog zdravlja i bezbjednosti lijekova ili medicinskih sredstava (Član 9. GDPR-a)\nza pripremu odgovora na pitanja koja dobije od stručne i opšte javnosti;\nza izvršavanje ugovornih obaveza prema preduzećima s kojima sarađujemo kod prodaje, odnosno distribucije proizvoda.\nLične podatke koje prikupljamo i obrađujemo na osnovu zakona dužni ste nam dati.\nPrilikom obrade vaših ličnih podataka na osnovu vaše dozvole prosljeđivanje ličnih podataka je uvijek dobrovoljno i bez negativnih posljedica za vas. Međutim, upozoravamo vas da određene usluge ne možemo pružiti bez vaše saglasnosti ili nakon povlačenja vaše saglasnosti (npr. upotreba Kluba vjernosti Novalac).\nKada se lični podaci prikupljaju i obrađuju na osnovu vašeg eksplicitnog pristanka, vaše lične podatke ćemo čuvati trajno, odnosno dok ne povučete pristanak. Ako je svrha u koju su se podaci obrađivali ispunjena, vaše podatke ćemo izbrisati čak i ako niste povukli svoj pristanak.\nMolimo da uvažavate da ta prava mogu biti ograničena zbog izvršavanja obaveza farmakovigilanse. Vaša prava su ograničena ako postoji pravni osnov za obradu vaših ličnih podataka, na primjer ne možemo izbrisati informacije koje su prikupljene u sklopu izvještaja o neželjenoj reakciji, osim ako su nepravilne. Možemo zahtijevati da se pravilno identificirate prije nego što uvažimo bilo koji zahtjev za pristupom ili ispravkom vaših ličnih podataka.


Usvojen zakon o zabrani pušenja na javnim mjestima u Federaciji BiH! – Visoko.ba\n26. Maja 2021. 26. Maja 2021. Midhat Hajdarević\tvisokio\n← Sarajevo osvajač Kupa BiH i najtrofejniji klub u državi\nVoz usmrtio 47-godišnjakinju u Poriječanima →


U Beogradu počelo snimanje trilera „Jedini izlaz“ – Filmske radosti\nFilmske radosti > Aktuelno > U Beogradu počelo snimanje trilera „Jedini izlaz“\nGlumica Anđelka Prpić, do sada najprepoznatljivija po svojim komičnim ulogama, izjavila je povodom početka snimanja svog prvog trilera: „Nikada ranije nisam glumila u ovom žanru, pa uloga Ane koju sam dobila u filmu Darka Nikolića za mene predstavlja veliki izazov i priliku da se okušam u nečemu za mene potpuno novom. Publika retko kad u u bioskopima može da gleda trilere naših autora, taj žanr je kod nas deficitan, pa sam čvrsto uverena da će ‘Jedini izlaz‘ doneti nešto novo i sveže u srpsku kinematografiju”.\nIza kamere nalaze se direktor fotografije Miljan Milovanović, scenografkinja Jelena Terzić Stanković, kostimografkinja Jelena Stefanović… Film će montirati Stevan Marić, dok je za muziku zadužen Đorđe Miljenović (Skaj Vikler). Producent filma je Marko Stanković, a ispred produkcijske kuće Stanković i sinovi. Film „Jedini izlaz“ će tokom jeseni biti sniman u Beogradu, Splitu i na planini Povlen. Premijera se očekuje u prvoj polovini 2020. godine.\nTagged in : Anđelka Prpić Darko Nikolić Jedini izlaz\nPrevious Previous post: Uskoro kreće emitovanje nove domaće serije „Dug moru“\nNext Next post: U prodaji karte za premijeru filma „Ekipa”