Prilagođeni jezički kursevi i poslovna rješenja - berlitzbanjaluka.com\nDodatne usluge koje možemo da ponudimo Vašoj kompaniji\nKontinuirana edukacija otvara prilike zaposlenima u Vašoj kompaniji. Međutim, za sektor ljudskih resursa koji je konstantno uključen, interne edukacije i programi profesionalnog razvoja zaposlenih zahtijevaju takođe jako mnogo vremena i napora koji počinje od organizacije, preko planiranja programa obuke pa sve do evaluacije same obuke koju su zaposleni prošli.\nZato smo tu da bismo Vam pomogli da upravljate edukacijom i obukama svojih zaposlenih. Sa preko 500 lokacija širom svijeta, nudimo Vam internacionalno prisustvo koji može da preuzme dio planiranja, organizovanja i na kraju same ocjene programa obuke koje ste odabrali za svoje zaposlene.\nSadržaj oblikovan prema Vašim potrebama i zahtjevima\nOd priključenja već postojećim grupama koje koriste standardne Berlitz materijale preko individualne nastave i kurseva koji uključuju odgovarajuću industriju i specifičan sadržaj kompanije, nudimo Vam pravi program obuke za svaki od sektora ili pojedinačnih zahtjeva kompanije.\nSeminari i radionice u Vašim prostorijama\nUkoliko planirate seminare na engleskom jeziku, prema posebnim sadržajima i temama, tu smo da Vam pomognemo – od momenta planiranja do održavanja i povratne informacije – obezbjeđujući Vam integrisanu i profesionalnu pomoć. Prisustvo seminarima i radioicama ima bezbrojne prednosti, uključujući poboljšanje vještina komunikacije, sticanje i usvajanje znanja od stučnjaka, umrežavanje i povezivanje sa drugima sličnih i istih interesa, te jačanje motivacije i samopouzdanja.\nOsluškujući potrebe svojih polaznika, te zahvaljujući brzim promjenama u savremenom poslovanju, Berlitz je razvio široku lepezu tematskih seminara i radionica namijenjenih bankarstvu i finansijama, računovodstvu i poreskim pitanjima (PDV), zatim prodaji, ljudskim resursima, marketingu i reklamiranju, prezentacijama, pregovorima i poslovnim sastancima, poslovnoj korespodenciji, konferencijskim pozivima, odnosu sa klijentima kao i ostalim intrepersonalnim vještinama koje olakšavaju svakodnevni poslovni i privatni život pojedinca.\nU skladu sa jezičkom nastavom i kursom koji održavamo, prije početka samih kurseva vršimo testiranje i procjenu jezičkog znanja Vaših zaposlenih – testiranje možemo organizovati ili u Vašim prostorijama ili kod nas u centru. Rezultati testa su bazirani na Berlitz nivoima, koji se vrlo lako mogu dovesti u vezu sa skalom Zajedničkog evropskog referentnog okvira za jezike (CEFR skala).


Kursevi - Radionice\nSvi smo u poslu zdravog življenja i naš osnovni cilj bi uvek trebalo da nam bude zdravlje naših klijenata pa tek performanse i fizički izgled, pogotovo što izgled će da prati zdrav organizam, voda je veoma važan deo zdravog življenja i pored drugih stvari kao što su ishrana, disanje, mentalni aspekt, spavanje i kretanje (trening).\nNekoliko čvrstih činjenica o koristi vode da vas motivišu da pijete barem 2 čaše vode svako jutro po budjenju:\n1.Ubrzava metabolizam. Pijući jednu čašu vode kad se probudite ujutro ubrzaće vaš metabolizam 24% za 90 minuta.\n2. Vi ste dehidrirani kad se probudite. Posle 7-8 sati spavanja, šanse su da ste dehidrirani ujutro. Pijući vodu pomažete izgradnju novih mišićnih vlakana i krvnih ćelija, ubrzava protok kiseonika, a sve to vas čini energičnijim.\n3. Voda pomaže u detoksifikaciji. Vaši bubrezi rade neverovatan posao, čiste i rešavaju vaš organizam svih nečistoća (toksina) sve dok unosite dovoljnu količinu tečnosti. Unošenjem tečnosti u vaš organizam čim s eprobudite pomoćiće vašem telu da se reši toksina ujutro. Čišćenje toksina je još lakše ukoliko dodate svež limun u vodu, pošto limun može da poveća potrebu za uriniranjem, dozvoljavajajući maksimalnu enzimsku funkciju i pomaže u u čišćenju jetre!\n4. Vaš mozak je 75% voda. Kad niste dovoljno hidrirani, vaš mozak funkcioniše sa manje energije, možete osetiti da ste iscrpljeni ili da iskusite umor ili promene raspoloženja.\n5. Ješćete manje. Jedna studija je pokazala da ljudi koji piju čašu vode pre svakog obroka su izgubili 2 kilograma u periodu od tri meseca, zato što ispunite želudac sa materijom koja ima nula kalorija i ljudi imaju osećaj sitosti.\n6. Imunitet. Kad sezona prehlada i bolesti dodje, veoma je važno da povećate unos vode. Ukoliko imate tendenciju da se prehladjujete često moguće je d ane pijete dovoljno vode. Hidriranost održava vaš limfni sistem zdravim – što direktno utiče na sposobnost vašeg tela da se izbori sa infekcijama. Studije su takodje pokazale da nedostatak vode u telu – dehidriranost mož da izazove povišenost nivoa kortizola, stres i bolest.\nIstina je da voda nije čudotvorni lek, medjutim ukoliko znamo da su ljudski organizam čini 75% vode onda ima smisla da ukoliko održavamo hidriranost organizma može da učini čuda za vaše zdravlje. Takodje smatra se da 75% ljudi je u stanju hronične dehidriranosti. Postoji bezbroj studija i istraživanja koja potvrdjuju činjenicu da većina ljudi živi u hroničnoj dehidriranosti i da pijenjem nekoliko čaša vode ujutro može da promeni naše živote na ćelijskom nivou i da učini čuda za naše telo i um. Zašto da ne napravite to kao svakodnevnu naviku?!\nTrenutna preporuka je da bi bili hidrirani i zdravi da pijete 0.33 L puta vaša trenutna kilaža, čiste, visoko kvalitetne vode, pijte i više ukoliko pijete kafeinske proizvode ( koji izazivaju gubitak vode i više nego što vi unosite dnevno, kafein je diuretik). Takodje je veoma važno da održavate balans prirodnih minerala dodajući prirodnu SOL (ne kuhinjsku belu SOL, na našem tržitu se može naći himlajska SOL) u vašu vodu, dovoljno je ¼ kafene kašikice po L vode.\nTretman vodom je sledeći:\n1. Odmah po budjenju popijte 1 čašu vode (ne česmovaču). Opcije su destilovana (dodajte minerale u vodu, uključujući i sodu bikarbonu zbog alkalnog svojsvta sode) i reverzibilna osmoza. Morate da popijete vodu odmah po budjenju i na prazan stomak.\n2. Ne jedite i ne pijte ništa u narednih 45 minuta. Posle 45 minuta možete d apijete i jedete po vašoj želji.\n3. Popijte čašu vode 30 minuta pre svakog obroka. Pijte opet vodu tek po isteku dva sata od obroka.\n4. Osetite kako se vaše zdravlje poboljšava.\nNewer PostFeldenkrais Metod\nOlder PostPostura - Držanje Tela\nPowered by SCCSBelgrade


Kandidat demokrata na predsedničkim izborima u SAD Hilari Klinton mora da u pisanom obliku odgovori na tužbu zbog njene upotrebe privatnog servera za slanje i-mejlova dok je obavljala funkciju državnog sekretara, navodi se u presudi američkog saveznog sudije.\nU presudi, koja je objavljena u petak, sudija Emet Salivan odbio je da naloži Klinton da lično svedoči u slučaju, koji je pokrenula američka konzervativna organizacija, koja prati rad političkih i pravosudnih funkcionera.\nKlinton ima 30 dana da odgovori na pitanja te organizacije zbog njene upotrebe neovlašćenog servera dok je bila državni sekretar SAD, navodi se u presudi, napisanoj na dve strane, prenosi AFP.\nAmerički državni tužilac Loreta Linč početkom jula je rekla da je prihvatila preporuku FBI da protiv Hilari Klinton ne bude podignuta optužnica zbog korišćenja privatnog mejl servera dok je bila državni sekretar SAD.\nDirektor Federalnog istražnog biroa (FBI) Džejms Komi rekao je da iako ne postoje jasni dokazi da su Klinton i njeni saradnici nameravali da prekrše zakone o povreljivosti, “postoje informacije da su bili izuzetno neoprezni u postupanju sa veoma osetljivom, visoko-poverljivom informacijom”.\nKlinton se izvinila zbog svoje isključive upotrebe privatnog i-mejl naloga i sopstvenog servera dok je obavljala funkciju američkog državnog sekretara od 2009. do 2013. godine.\nSrbin iz Valjeva u središtu afere u francuskoj carini?\nNova afera u Francuskoj, ovog puta umešan Makronov ministar


Wood Stove - Kampovanje - BJBikers Forum\nOd člana lalajko, Februar 8, 2017 in Kampovanje\nPrimus na drva\nOdmah se izvinjavam sto je naziv teme na engleskom jeziku, ali ja kod nas nisam nasao adekvatan prevod. Mi imamo obicaj da po imenima nekih brendova nazivamo celu liniju proizvoda, Zilet, Kalodont... Primus. Bas taj Primus postao je sinonim za nesto sto bi moglo da se prevede kao gorionik, mislim da je to najpribliznije. Medjutim, da sam stavio u naziv teme Gorionik na drva, vecinu bi asociralo na parno grejanje\nElem, mi na putovanjima cesto imamo potrebu da nesto skuvamo, pa makar to bila kafa. Promenio sam nekoliko primusa (hehe) i mogu da kazem da varijante sa pijace u koje se stavljaju male boce skoro da ne vrse posao. Morate cekati dosta dugo da provri cak i neka minimalna kolicina vode, a o nekoj supi od litra ili przenju nema ni govora. Ako malo duva vetar sve se dodatno komplikuje.\nJa za svoje potrebe koristim Primusov uredjaj koji je velike snage i dolazi u paketu sa osnovnim posudjem. Same dimenzije uredjaja su prilicno velike, a moram da nosim i boce sa gasom. Kazem boce, jer sem osnovne velike, nosim i malu rezervnu. Sve ovo trazi dosta mesta u bajkerskom koferu sa uvek ogranicenim prostorom i tezinom. Prateci na youtube jednog od likova koji se bave hikingom, primetio sam interesantnu spravicu koju on koristi u odlascima u prirodu, gorionik na drva. Ogromna prednost ovih uredjaja su izuzetno kompaktne dimenzije i prestanak obaveza nosenja i goriva na put. Suvog drveta imamo prakticno svuda, samo treba da se sagnemo i pokupimo ga. Sem toga, ovakavi uredjaju su apsolutno pouzdani, nema pokretnih delova, ventila, nema bas nicega sto moze da se pokvari. Zatim, mogu se i promrzle bajkerske ruke sasvim lepo ogrejati, moze da se zagreje i sator. Nekako uz njih dobro dodju i oni magnezijumski stapici. Sve ovo pojacava osecaj kontakta sa prirodom i avanture, narocito uz lagano pucketanje vatre, sto je svakakao lep osecaj. Sa kulinarske tacke gledista, gorionici na drvo daju meksi plamen koji greje celo dno posude, za razliku od gasnih gorionika koji greju samo jednu tacku na kojoj hrana zagoreva. Negativno je sto ne moze bas istog trenutka da se pocne sa upotrebom - treba bar 4 minuta da imate litar kljucale vode.Takodje, mora se biti oprezan jer lako moze da dodje do pozara.\nPa da vidimo sta od toga postoji na trzistu\nKao sto rekoh, prci uredjaj ove vrste koji sam imao prilike da vidim. Poreklom je iz USA i predstavlja uredjaj premium klase, zasticen americkim patentom. U Evropi moze da se kupi u Engleskoj i Francuskoj, i od nedavno u Nemackoj, za nas koji tamo imamo rodbinu ili poznanike (http://www.sackundpack.de/article_info.php?articles_id=85)\nObzirom na kvalitet, nije puno skup, reda oko 60 USA$. U osnovnom paketu dobijate sam gorionik i dva metalna stapica, takozvani firestick. Oni imaju mnogo uloga u funkcionalnosti uredjaja. Postoje i prosireni paketi po ceni od oko 100USA$, a svaki dodatak moze da se kupi zasebno. Registracijom na sajtu dobijate mogucnost online kupovine. Fabrika kaze da salje pakete u sve zemlje sveta, tako da smo i mi na listi, a postarina iz USA je oko 20e.\nNa slici vidite sklopljen i rasklopljen gorionik. U sklopljenom stanju debljina je samo 1cm, tako da polozen u kofer prakticno ne zauzima mesto. Izradjen je od kvalitetnog celika i u osnovnoj verziji tezak oko 1kg. Sklopljen paket obezbedjen je firestick stapicima, tako da se za rasklapanje oni prvo izvlace. Potom samo rasirite stranice koje su spojene sarkama i postavite pepeljaru na svoje mesto. Otvori na dnu pepeljare obezbedjuju dotok vazduha za primarni plamen, dok su otvori na stranicama pametno postavljeni za sekundarni plamen.\nUredjaj je sad vec u drugoj generaciji, pa ima oznaku G2-5. Ovo 5 je od dimenzija 5 inca, odnosno sirine 12.7cm, visine 19cm. Od prve generacije se razlikuje pre svega po obliku pepeljare koja je sad otporna na krivljenje pametnim odabirom otvora. Dve stranice druge generacije Firebox-a imaju na sebi velike otvore za ubacivanje duzih komada drveta koje tokom sagorevanja lagano pomerate unutar gorionika.\nFirestick stapici imaju vise funkcija. Pre svega sluze da suze radnu povrsinu tako da se na relativno sirok gorionik mogu stavljati imale posude. Zatim, mogu se protnuti kroz posebne otvore na stranicama gorionika tako da se na stapice moze postaviti Trangia, alkoholni gorionik.\nPostavljanjem u otvore na dnu gorionika, moze se podesavati visina lozista, odnosno polozaj pepeljare. Jos jedna korisna namena stapica je i za premestanje vrelog gorionika na drugo mesto hvatanjem stapicima za predvidjena mesta. U krajnjoj liniji, mogu se koristiti i kao raznjici\nPostavljanjem dva para stapica nakoso, stvara se prostor za postavljanje Zebra lonca za kuvanje u horizontalan polozaj. Na taj nacin dobijate rernu za pecenje! Gledao sam youtube filmove o tome i stvar zaista funkcionise, ako vam to bas treba na putu. Ludi su pekli sve, od malih hlebova, preko kolaca do celog pileta. Firebox prodaje i poseban termometar koji se postavlja na poklopac lonca.\nZa nas je zanimljiv dodatak i resetka za rostiljanje, koju mozete kupiti u dve velicine.\nAko je potrebno duze kuvanje, mogu se u gorionik staviti cetiri deblja drveta ivatra zapali izmedju njih - takozvana svedska vatra.\nFirebox u ponudi ima dodatne resetke za rad na pelet ili slicno gorivo. Mozete da dokupite razno posudje,, futrole za pakovanje od koze ili tekstila, kao i ceo niz drugih dodataka.\nTokom rada sa drvetom gorionik pocrni, sto je normalno. Fabrika kaze da ciscenje nije neophodno jer sloj cadji stiti metal od korozije. U svakom slucaju, lako se ocisti mekom krpom.\nFirebox ima u ponudi i nesto manji i laksi uredjaj, Firebox Nano koji postoji i u verziji od titana.\nBushbox je nemacka verzija gorionika na drva. Proizvodi ga firma Bushcraft-essentials. Uredjaj je takodje premium klase i izradjen je od odlicnog celika, ali je upotrebljen nesto deblji lim, sto ga cini otpornijim na deformacije od velikih temperatura. Kao i Firebox, poseduje dva metalna stapica, koji su nesto siri u nemackoj verziji i sa uradjenim zarezima cija ce funkcija biti kasnije objasnjena.\nFirma proizvodi vise vrsta gorionika na drva, a model XL ovde opisan je na vrhu ponude, narocito u verziji od titana. Postoji identican uredjaj u nesto manjim dimenzijama i po povoljnijoj ceni. XL model postaje sve popularniji cak i u Americi, zemlji porekla Firebox-a.\nO kvalitetu gorionika valjda dovoljno govori citat iz jednog od mnogobrojnih testova:\nNacin rasklapanja gorionika je prosto genijalan! Kada se paket oslobodi stapica koji ga obezbedjuju, samo se otvori, a dno i pepeljara sami padnu na svoje mesto. Gorionik je bukvalno u par sekundi spreman za rad! Bolje resenje u odnosu na Firebox je sto ispod pepeljare postoji metalno dno koje sprecava ispadanje zapaljenog materijala na podlogu. Ta podloga moze biti od lisca ili neceg slicnog i ispadanje bi moglo da dovede do pozara.\nCela konstrukcija je jako cvrsta i inzenjerski vrhunski odradjena, vidi se da se mislilo na detalje. Recimo, rupice pri vrhu bocnih stranica mogu da posluze da se kroz njih provuku klinovi od satora kao podloga za kuvanje ili pecenje mesa, ili da se isti klinovi koriste kao raznjici!\nCena osnovnog paketa je 70e, i postoji bogat program pratece opreme, od dodatnih stapica, preko raznih resetki do majica sa amblemom proizvodjaca. Dimenzije su iste kao kod Firebox-a, 12,5 cm sirine i 19cm visine.\nKao sto rekoh, stapici su nesto kompleksniji nego Firebox-ovi. Imaju zareze koji omogucavaju da svrsto stoje u mestu, bez mogucnosti slucajnog pomeranja. Obezbedjeno je vise utora na stranicama gorionika tako da mogu da se postave u milion kombinacija sto omogucava koriscenje posudja bilo koje velicine.\nOmoguceno je koriscenje Trangia alkoholnog gorionika postavljanjem stapica na odgovarajuca mesta ili postavljanjem opcione plocice. U oba slucaja, Trangia gorionik dolazi u idealan polozaj, oko 1 inc od dna posude.\nProizvodi se i ploca za klasican rostilj\nKao i kod Firebox-a konstrukcijom gorionika obezbedjen je dotok vazduha za primarni i sekundarni plamen, sto obezbedjuje visok stepen iskoriscenosti materijala za sagorevanje.\nKao sto se vidi na slikama, Bushbox poseduje jedan veliki otvor za lozenje sa strane, slicno kao Firebox. On se koristi za dodavanje goriva tokom rada gorionika.\nSve u svemu, vrhunski gorionik, a ukoliko zelite premium klasu, na vama je da odaberete izmedju Firebox-a i Bushbox-a.\nJedan lep uporedni test Bushbox vs. Firebox:\nSve na svetu proizvode Kinezi, pa da vidimo neke tipicne proizvode iz ove katergorije. Ono sto mi se najvise svidelo je proizvod firme Free Soldier koja ima ceo dijapazon camping opreme, od ranceva i obuce preko multi-tool alata do gorionika na drva Sem na aliexpress-u mogu se naci i na ebay.\nSet se sastoji iz pet delova - stranice gorionika i pepeljare. Nema nikakve zastite od ispadanja zara na podlogu, kao ni stapica. Da, gorionik se sobija u delovima i treba ga sastaviti pre upotrebe. Dobra strana ove konstrukcije je sto je prosirena funkcionalnost celog seta tako sto su svakoj stranici dodavane funkcije. Tako jedna stranica ima na sebi rende i ruler za merenje, druga ima noz i testeru, treca ima otvarace za konzerve i flase i tako dalje.\nNaravno, u ove funkcionalnosti ne treba previse verovati, sumnjam da ce neko bas iseci granu sa tom testericom, a i ovo otvaranje konzerve na slici mi ne izgleda obecavajuce.\nCena na aliexpress-u varira od 20 do 40e.\nLixada je mozda najprodavaniji gorionik na drva na Aliexpress-u. Najvise zahvaljujuci ceni od oko 10e. Kao i rodjak Free Soldier, dolazi u setu od pet delova i pre upotrebe ga je potrebno sklapati. Ovaj osnovni model nema mogucnost koriscenja Trangia alkoholnog gorionika, ali Lixada ima modele koji to imaju. Uz set idu i dva stapica koja se postavlaju dijagonalno preko gorionika i omogucavaju koriscenje i manjih posuda. Sem ove, nemaju ni jednu drugu funkciju. Stranice takodje nemaju ni jednu drugu funkciju i zato i odgovarajuca cena.\nAko zanemarimo multifunkcionalnost, gorionik sasvim dobro obavlja svoju osnovnu funkciju.\nNa trzistu postoji i mnogo drugih modela, od onih sa cenom bliskih kineskim do cena premium uredjaja, reda oko 100e ili USA$. Kineski proizvodjaci nesto nizi kvalitet koriscenih limova nadoknadjuju dodanim funkcijama i oblicima. Sem ovih predstavljenih postoje i valjkasti gorionici iz vise delova, i jako interesantni modeli sa ugradjenim ventilatorom koji drasticno podize temperaturu plamena. Evo nekih interesantnih modela.\nModel sa prinudnom promajom:\nFire Maple, oko 70e:\nNomado, oko 100e:\nIpak, svi ovi gorionici tesko da su pogodni za transport u ogranicenom prostoru top-kejsa, pa ih necu opisivati.\nPlaninarim i kampujem po prirodi od kad znam za sebe. Grizli me komarci, ježevi mi grickali kosu na spavanju, divlji vepar mi naskakao na šator... ma svašta je bilo ovih godina.\nShodno tome i hranu često spremam u prirodi, imam specijalizovano posuđe za to, a uglavnom koristim ili vatru ili primus.\nDrage volje bih isprobao i ove "Wood stove". Pretpostavljam da je sjajno rešenje, posebno zbog gabarita i gramaže, kad je suvo vreme. Kiša, vlaga... to je druga priča.\nPomenuo si da primusi i rezervne boce mogu da budu problem za pakovanje u kofere na motoru. Zamisli tek u rancu.\nOvi "China sci-fi" setovi me ne zanimaju ni najmanje, ali svi ovi normalni, bez baterija i ventilatora deluju ok.\nU svakom slučaju svaka ti čast za temu! Upravo si me motivisao da na odgovarajućem mestu ostavim svoje iskustvo po pitanju kampovanja i na taj način budem bar malo koristan\ndarko dav 495 Napisano Februar 8, 2017\nOdlična tema.Ja sad koristim mali ruski primus na benzin,jako malih dimenzija i super se pokazao.Pre njega imao veći okrugli,ali zauzimao je dosta prostor.\nOvo gore mi deluje super,inače obožavam kombinaciju motor i kamp\nVelimlje2 617 Napisano Februar 8, 2017\nLalajko , svaka cast , dode mi da pocnem sa kampovanjem kako ti to lepo objasnis !!\nSlammer 171 Napisano Februar 8, 2017\nMeni je ovo uvek interesantna tema. Svaka cast na izlaganju. Ovakvi gedzeti uvek mame u prirodu. Ja sam nedavno istrazivao temu vatre u prirodi.\nOvi "dzepni sporeti" jesu pederaja i zanimljivi. Jesu ograniceni za upotrebu, ali imaju za svrhu da ispune dozivljaj u prirodi i da covek pomisli da mu vise nista ne fali u zivotu.\nVerujem da bi mnogima bili poslednji na spisku za kupovinu kamp opreme. Ja bih licno pre ulozio u neku kvalitetnu sklapajucu testeru. Tipa Silky Gomboy. Ali, to je pomalo off topic.\nMislim da su mnogo vise primenljiviji sklapajuci sporeti zatvorenog tipa, sa cunkom, pa se takvi mogu instalirati i u satoru, pa samim tim omoguciti kampovanje i zimi. Ali neki bi to nazvali survajvr.\nEvo interesantnog primera:\nJa sam dosta vremena proveo razmisljajuci kako bi se napravio sklapajuci rostilj (skara) koji bi stao u ranac, a pritom bio inovativan, a pritom jednostavan i funkcionalan, lako sklapajuci i jednostavan za ciscenje.\nI da je uz sve to jednostavan za proizvodnju. I pored mnogo ideja, jos uvek nisam nasao idealan koncept koji bih mozda i plasirao na trziste.\nEvo primera inovativnog, lako skopivog, ali ne tako zgodnog za ciscenje i gabaritno velikog za u ranac:\nPrimer kompaktnog, jednostavnog, ali manje inovativnog i neprakticnog jer bi trebali koristiti rukavice pri sklapanju:\nA evo i malo komplikovanijeg, ne toliko inovativnog, ali jako prakticnog resenja:\nKampovanje bez auta cesto zna da coveka smori da razmislja o prioritetima, pa je nekad je ok ponesti samo resetku\nlord_oblivion 1241 Napisano Februar 8, 2017\nMeni za sad dovoljna samo rešetka preklapajuća 25*25cm, JNA komplet porcija bez čuture i ono obično gasno kuvalo sa pijace.\nStrider 330 Napisano Februar 8, 2017\nSve je to lepo i bajno ali dati 60-70 e za isečen lim u kome se loži vatra deluje mi previše potrošački...\nKao neko ko odista ima dosta iskustva sa kampom i outdoorom predlažem rešenje od 0 evara: Kućište od starog (pokvarenog) kompjuterskog napajanja.\nOdlično radi posao, ne košta ništa a sad to što se ne sklapa i nije neka mana u odnosu na cenu\nSlammer 171 Napisano Februar 9, 2017\nSjajna i prakticna ideja, Strider. Uz malo muke, moze se napraviti da bude sklapajuci. Ja bih mu ugradio i dimnjak i stavio ga u sator da me greje dok napolju steze zima.\nPotrosackog drustva uvek ima. Naravno da ima nas koji uzivamo u gedzetima predvidjenim za to. I ovo su stvarno "slag na tortu" sprave.\nAli DIY sprave cine zadovoljstvo samostalnosti.\nJa ipak skrecem paznju na primenu ovog malenog, simpaticnog sporetica.\nZaloziti vatru u ovome i odrzavati grancicama zna da umori zivce toliko da se covek rado priseti plina ili tecnog goriva.\nZato i mislim da je zamisao savrsenog gedzeta za primenljivu vatru jos uvek znak pitanja o kome je vrlo interesantno razmisljati.\nmilomir22 1245 Napisano Februar 9, 2017\nLepe stvarcice, mogu misliti koji je osecaj kampovati po snegu, a u ugrejanom satoru se krcka supa iz kesice ili neko kuvano jelo, sto da ne. Ja volim da se grejem na drva, sam proces pripreme drva za ogrev obozavam (cepkanje za potpalu, pa priprema sitnih suvih za zar, milina), a i drvo te vraca osnovama i povezuje s prirodom i nacinom na koji su nasi preci ziveli i zavisili iskljucivo od svog rada i vremenskih uslova.\nNisam bas odusevljen cenom ovih koje je lalajko postavio, ali se mozda moze ukrasti sablon i napraviti kod nekog limara za 2-3 crvene max.\nSkyrunner 1801 Napisano Februar 9, 2017\nOvo je kamperski šporet, eto naslova na srpskom.\nSve je ovo lepo, ali naravno da moraš da smisliš kul naziv za parče šipke od prohroma i pola kvadrata odštancanog lima da bi to naplatio 60-80€\nIdeja je dobra i može da se koristi za neko sitnije kuvanje kad ne pada kiša i drva su suva.\nAusländer 5264 Napisano Februar 9, 2017\nMože svako spojiti dva-tri kamena i naložiti vatru, odozgo rešetka.\nMože to biti nakrivo, treba se potruditi po mraku tražiti i sl.\nA sa ovim za par minuta.\nDrva gore i mokra i po kiši, treba samo odložiti početnu, a za to mogu one kocke za potpalu.\nRoštilj na obična šumska drva mislim da niko nije napravio. To je čađavo i gorko, bez ćumura ne vredi.\nSvi sudovi na otvorenom plamenu drveta su čađavi i prljaju sve što dotaknu, i unište se za bilo šta ozbiljno posle.\nNajbolji je efekat vatrice ovde, skuvati kafu i uživanje u pucketanju. Ali po meni malo kabasto i skupo.\nInače pri kampovanju.... vidim i onaj Bear.. sve kao mora biti skuvano, tri obroka sa sve supom i dezertom...\nPa SDO - suvi dnevni obrok, šta fali suvoj hrani? Ne moram ni da jedem ceo dan. A pogotovo ne kuvano.\nAli da su informacije dobre, jesu. Nisam znao za ovo.\nseverian 7705 Napisano Februar 9, 2017\nIz nekog licnog iskustva - topli obrok i vatra uvece veoma dobro deluju na moral! To je velika prednost, ali suvi obroci zaista jesu mnogo prakticniji (moj favorit je hleb tortilje i teglics dzema, najvise energije za najmanje zapremine i traaaje).\nLalajko, odlicna tema!\nJa koristim dve stvari - za kafu, supice i poridze (kaše), veoma mali sporetic na hepo kocke (oko 10-12min da prokljuca 0.5l vode). Za ambicioznije stvari, umesto ovog malog, nosim primus gravity, odlican kompromis brzine, cene i gabarita. Plus, ponekad nosim obicnu preklpnu resetku koja ide iznad otvorene vatre (mana je naravno sto garez sa sudova trazi vreeeme za pranje). Ovo sa sporetima na drvo bih rado probao, ovako napamet mi se cini kao dosta zezanja (naci suva drva, garavi sudovi), za malu korist (manja zapremina u prtljagu). Ali, mozda i gresim, treba probati!\nlalajko 516 Napisano Februar 9, 2017\nZnao sam da ce tebi da se svidi.\nJa cu uzeti do leta ili Firebox ili Bushbox, pa cemo probati u Kucaju, znam jedno lepo mesto za to\nSavan 5182 Napisano Februar 9, 2017\nNije možda za kuvanje ali za pečenje idealno samo 1.kom šibice treba, tako kažu\nSavane, prijatelju moj najbolji, ima li kod tebe u gradu Bushbox XL??\nIma u državi ali košta skoro 20e više nego kod fabrikanta u svabiji(79,90).\nMislim da je skuplji zato sto se dobija futrola i ova plocica sa rupama. Obe stvari se doplacuju u Nemackoj.\nNisam ulazio u detalje. ako ti znaci mogu da uzmem, jedino ne znam kako da stigne u Srbiju.\nMa jok, komplikovano je to, snaci cu se


DUPLA TURA HLADNOG PIVA U BARUTANI! - Rock Radio\nDUPLA TURA HLADNOG PIVA U BARUTANI!\ntoday2. marta 2022.\nRegionalne legende Hladno pivo održaće dva beogradska koncerta u Barutani, na Kalemegdanu, 2. i 3. juna u sklopu ovogodišnje turneje „35 za 35“!\nMile Kekin i ekipa će upravo toliko nastupa nanizati od proleća pa do oktobra, obeležavajući tri i po decenije rada benda. Turneju će pratiti novi singl i spot, čije se objavljivanje očekuje krajem marta.\nGrupa koja je prešla put od ljutog panka i klupskih svirki, do široko prihvaćenog rok sastava i nastupa u halama i po stadionima, susrešće se sa beogradskom publikom ponovo, posle tek nešto više od devet meseci od najvećeg njihovog koncerta u srpskoj prestonici do sada, 21. Avgusta 2021. na Tašmajdanu. Nastupima u Barutani, bend se vraća na njima već dobro poznati Kalemegdan, gde su imali sjajne festivalske svirke na prostoru Donjeg grada, te samostalan koncert na terenima košarkaškog kluba Partizan.\nMile Kekin kaže da se ,,jako veseli svim nadolazećim svirkama posle još jednog korona odmora” i dodaje: ,,Naročito me raduje što dolazimo opet u Beograd, posle nezaboravnog koncerta na Tašmajdanu. Ove dve svirke u Barutani će zahtevati klupski pristup, što znači da ne mislimo da sviramo samo najveće hitove, već možemo da šaramo po repertoaru, i pesmama koje nismo dugo izvodili u Beogradu”.\nMile ističe da uživa u manjim koncertima. ,,Tu sve čujem i vidim, pa mogu malo da se zezam, i spontano najavim pesmu čiji sam tekst davno zaboravio, što zna da ispadne dosta smešno. Zato, cenjena publiko, ponovite i stare i nove, jer ko zna gde će nas veče odvesti”.\nZagrebački bend, osnovan davne 1987., za 35. godina objavio je osam studijskih albuma, počev od kultnog prvenca ,,Džinovski” (1993) do izdanja ,,Dani zatvorenih vrata” (2015). Stilski se menjajući, na tim albumima su zabeležili sijaset koncertnih favorita, poput ,„Pjevajte nešto ljubavno”, “Ne volim te”, “Politika”, “Trening za umiranje”, “Pijan”, “Šamar”, “Samo za taj osjećaj”, “Soundtrack za život”, “Pitala si me”, “Nije sve tako sivo”, “Ezoterija”, “Firma”.\nKao najavu novog albuma, bend je prethodnih godina predstavio singlove ,,Kišna nedjelja” i ,,Carpe diem”, sa gošćom, Sanjom Doležal, a snimljena je i, pandemijom inspirisana, ,,I ovo će proći”, gde su se Pivu, kao gosti, priključili brojni regionalni muzičari.\nAVRIL LAVIGNE U DUHU SVOJIH POČETAKA\nAvril Lavigne je upravo objavila sedmi studijski album „Love Sux“! Kanadska pank rok heroina je krajem prošle godine potpisala za lejbl DTA čiji je osnivač Travis Barker bubnjar grupe Blink-182, pa nije čudno da se vraća korenima i zvuku njena dva prva albuma „Let Go“ (2002) i „Under My Skin“ (2004). Nove pesme su ispunjene jakim rifovima, upečatljivim melodijama i pesmama koje govore o propalim ljubavima i snazi koja se u […]


Tučana kada | www.samsvojmajstor.com\nFri, 16/05/2008 - 13:14\nRegistrovan dana: 16/05/2008\nPozdrav svima sa foruma. Zna li neko da mi kaže gde u Beogradu ili okolini može da se nabavi tučana kada?\nSat, 31/05/2008 - 23:03\nRe: Tučana kada\nsefe samo ako neko skida iz svog kupatila i izbacuje tako je mozes naci u ovom gradu beogradu. onda pozoves ove iz eko kada servis ofarbaju je za 50 eura garantuju na boju 2 god i tako. evo ja imam jednu u dvoristu dosta dobru. konkretno sam iz jainaca pa ako zelis takvu mozemo da napravimo dogovor. inace sam vodovodzija. pozzzz\nHvala puno Uzeo sam na kraju tuš-kadu.\nFri, 19/02/2010 - 23:55\nKako da popravim skinutu boju na tucanoj kadi?\nFri, 19/02/2010 - 23:57\nPostoje boje u farbarama za reparaciju kada.\nSat, 20/02/2010 - 19:17\nA sta mislis da je ofarbam akrilom,koliko bi to trajalo,posto imam belu akrilnu boju?\nSat, 20/02/2010 - 21:13\nFarbanje , plastificiranje i slicne radnje na tucanim i limenim kadama su uvek varijanta "drzi bure vodu dok majstori odu " tj cisto bacanje para\nSat, 20/02/2010 - 22:26\nSat, 20/02/2010 - 23:24\nJa sam pre konacnog renoviranja kupatila uspevala da oporavim tucanu kadu Cosmo Lakom (ili Cosmos, sad vise nisam sigurna). Osmirglas da nigde ne bude potpuno glatka, operes prasinu vrelom vodom, posusis peskirom, osusis fenom i prskas lak iz boce sa udaljenosti nekih 20 cm (slicno farbanju auta- da izbegnes suze). To je kao neki emajl u spreju, i veoma tanak sloj napravi na kadi, a izdrzljiv. Meni je to trajalo po 4-5 meseci, pa onda ponovo. Nije mnogo skup, a najvaznije od svega : kad pocne da se trosi, ne odlepljuju se komadi laka, nego se nekako brise, pa ne pravi dzumbus i mozes komotno ponovo da radis po istom principu. Svasta sam isprobavala, a ovo mi je izgledalo kao najjeftinije resenje, samo moram da napomenem da posle "sprejanja" nema potrebe, a mislim i da ne bi smelo za agresivnim sredstvima za odrzavanje kade, prljavstina se veoma lako skida.\nEto, dok ne odlucis kao i ja da kupis akrilnu\nSun, 21/02/2010 - 20:22\nKada je bila cool dok nisam ubacio u nju izvod za vodu od ves masine,ona ju je polako ali sigurno udesila.Sto se tehnike farbanja tice nekad sam farbao automobile pa mi je princip poznat a i otad mi je zaliha akrila.Moj komsija je kupovao neke boje za reparaciju kade al je to sve brzo spadalo pa zato u to nemam poveranja.Gde bi mogao da se nabavi taj lak koji si ti koristila?\nSun, 21/02/2010 - 21:54\nJa sam kupovala u obicnim farbarama, a skoro sam videla da ga imaju u Ugrinovackoj u Zemunu, u onoj maloj farbari.\nWed, 13/03/2019 - 16:25\nFarbanje emajliranje kade akrilnom bojom\nRegistrovan dana: 24/11/2013\nDa li je ima smisla ofarbati emajliranu kadu akrilnom bojom i koliko dugo bi takva kada mogla pristojno da izgleda?\nUnapred vam se zahvaljujem na pomoci!\nWed, 13/03/2019 - 18:46\nУзалудан посао. Пробао два\nУзалудан посао. Пробао два пута и са немачким а други пут са инталијанским материјалом и ништа од свега. На крају крајева да то тако може што би емејлирали каде, далеко сложенији и скупљи посао, ако се може офарбати.\nWed, 13/03/2019 - 22:26\nZvukoljube hvala ti na\nZvukoljube hvala ti na odgovoru!


Stradanje hrišćana i Aleksandar Solženjicin - zašto hrišćani stradaju za veru\nStradanje hrišćana i Aleksandar Solženjicin – zašto hrišćani stradaju za veru\nVeliki ruski pisac Aleksandar Solženjicin i esej o njemu Blaženog Serafima Rouza. Stradanje hrišćana za veru i šta svako nosi u svom srcu\nStradanje hrišćana i Aleksandar Solženjicin\nProšle godine sam vodio dug razgovor sa slučajnim saputnikom u vozu (u stvarnosti, ništa se slučajno ne dešava), koji mi je rekao da on izučava ruski jezik. Taj američki mladić je u svojim religioznim potragama prošao ceo niz grupa i sekti, koje su sebe nazivale hrišćanskim i nije otkrio ništa, osim laži i licemerja.\nPotpuno se razočaravši u religiju, on je iznenada saznao da u Rusiji ljudi stradaju za veru. „Gde su stradanja“, odlučio je, „tamo je sigurno i prisutna religija, a na laž kao kod nas u Americi.“ I eto, počeo je da izučava ruski, da bi otputovao u Rusiju i našao sadašnje hrišćane.\nMožete predstaviti sebi, kako su mene, sveštenika Ruske zagranične Crkve, porazile njegove reči! Zaista on nije imao nikakvih pojmova o Pravoslavlju, ni jednom nije video Pravoslavnu službu, nije slušao Pravoslavne propovedi. Dugo smo govorili sa njim o religiji i ubedio sam se, da je on bio u pravu: ništa drugo kao stradanje nije sposobno da pruži početak prave vere, dok u to vreme naš progres stvara laži.\nJedan od velikih Pravoslavnih bogoslova četvrtog veka, Sveti Grigorije Nazijanzin (Grigorije Bogoslov) je našu veru nazvao „Stradajućim Pravoslavljem“. I u stvarnosti, takvo je ono bilo od samog početka i do dan danas. Prvi sledbenici Raspetog Boga su bili podvrgnuti gonjenjima i mučenjima. Skoro svi Apostoli su primili mučeničku smrt: Petra su raspeli naopako, Andreja na kosom krstu. Hrišćani prva tri veka krili su se u katakombama i trpeli nemilosrdna stradanja. Pravoslavne službe, koje mi i danas služimo skoro iste, stvorene su zaista tada, u katakombama, u amtosferi neprestanog očekivanja smrti.\nZatim je nastupila borba za čistotu vere, kada su mnogi jeretici svojim autoritetnim imenom pokušali da zamene, otkriveno sviše, učenje Gospoda Isusa Hrista. Zatim su pravoslavne zemlje bile podvrgnute napadu Arabljana, Turaka i drugih nehrišćanskih plemena i na kraju, u naše dane – komunizma. Komunizam, dižući besprimerno žestoko gonjenje na religiju i pre svega je progonio Pravoslavne narode Istočne Evrope. Kao što vidite, naša vera je – istinski stradajuća vera; i u samom tom stradanju, sadrži se nešto, što otkriva srca ljudi za Boga.\nO čemu nam govori sada stradajuće rusko Pravoslavlje, ta najstradalnija vera, koju je tražio moj mladi saputnik? Da li tamo ima srca koja ljube, kojima se otkriva istina? Po logici stvari – nema.\nKomunizam zaista drži Rusiju, mrtvim hvatom već 60 godina, od samoga početka postavivši cilj sebi da „iskoreni“ religiju. I pri kraju 30-ih godina, kada su skoro sve crkve u zemlji bile zatvorene, posao kao da je bio završen. Da se zbog upada Hitlera, od ruskog naroda umesto komunističke ideologije nije tražio patrotizam i borbeni duh, Crkvu bi u potpunosti oterali u katakombe. I da je položaj sada i unekoliko lakši, život verujućih je kao i ranije, krajnje težak.\nGonjenja su se obnovila u 60-im, za vreme Hruščova, kada su ponovo bile zatvorene tri od svake četiri aktivne crkve. U datom tenutku, ako ne računamo centre međunarodnog turizma (u Moskvi ili Lenjingradu, da kažemo, otvoreno je bilo nekoliko desetina hramova) krupni oblasni centri skoro da nemaju crkvi. Da bi krstili dete, trebalo je ponekad putovati stotinama milja.\nGovoriću vam o tome, kako Gospod danas otkriva stradajuće hrišćane Rusije. Vi ste svi naravno čuli o Aleksandru Solženjicinu, najvećem ruskom piscu i misliocu: 1975. godine su ga prognali iz njegove zemlje, jer je govorio istinu o njoj.\nNjegova biografija ničim ne odskače. Savremenik revolucije, on iz detinjstva nije poneo nikakve „ostatke prošlosti“. Rastao je bez oca, ubijenog još u Prvom Svetskom Ratu; studirao je matematiku na univerzitetu; služio je u armiji u Drugom Svetskom Ratu i stigao sa sovjetskim vojskama u Nemačku. Godine 1945 je bio uhapšen za nebitne primedbe o „brkatom“ (to jest, o Staljinu) u privatnim pismima, i osuđen je na osam godina logora.\nNa kraju kazne, 1953. godine, Aleksandar Solženjicin je bio poslan u vezu (više ne u zatvor, ali ne ni na slobodu) u južni Kazahstan, gde se stvorila pustinja. Tamo su mu otkrili rak; on je ležao u bolnici skoro bez šansi da preživi, ali je ozdravio (kasnije je to opisao u svom romanu „Kancer korpus“). Tu je Aleksandar Solženjicin predavao matematiku i fiziku, a u tajnosti od svih, pisao romane i priče.\nKada je Staljin umro i nastalo kratkotrajno „otopljavanje“, Aleksandar Solženjicin je bio oslobođen, i 1961. godine je izašla njegova prva knjiga. Komunisti su brzo shvatili da njegovo disidenstvo prevazilazi dopuštene norme i prestali su da ga objavljuju. Ali je on počeo da se štampa, van granica, samim tim pričinjavajući masu neprijatnosti za vlasti, posebno posle dodele Nobelove nagrade 1970. godine Aleksandru Solženjicinu, za čije uručenje mu nije bilo dozvoljeno da putuje. Na kraju krajeva, njega su nasilno prognali u Zapadnu Nemačku.\nSada Aleksandar Solženjicin živi u Vermontu i nastavlja da piše. (Ovaj tekste je pisan pre nekoliko decenija). Opet i opet on se obraća Zapadu sa veoma važnim pitanjem: o smislu atestičkog eksperimenta u Rusiji. Na taj eksperiment on gleda ne toliko pod političkim, koliko pod praktičnim i duhovnim uglom gledanja.\nMoglo bi se reći, da Aleksandar Solženjicin olicetvorava rusku pravoslavnu obnovu naših dana: 60 godina, kao i sva Rusija, on je trpeo stradanja, i izdržao je, iznoseći iz njih tvrdu veru i za ceo svet, najvrednije iskustvo. To monumetalno delo Arhipelag Gulag neophodno je da pročita svako, ko želi da shvati, kako se širilo bezbožje u Rusiji, kako ono deluje na čovekovu dušu.\nBez gorčine, Aleksandar Solženjicin piše o svojoj prošlosti u logoru i o ostalim iskušenjima: on je iz njih izašao kao pobednik, jer je u njemu iznikla vera. On se ubedio, da bezbožje uopšte nije nekakva isključivo ruska odlika; naprotiv, to je zajedničko stanje duše kao takve. Samo ako dođe misao da je ateizam istina, da Boga nema, tog trenutka – po Dostojevskom – sve postaje dozvoljeno: bilo koji eksperiment sa bilo čime, bilo koji novi posao, novi pogled, novi društveni sistem.\nAleksandar Solženjicin nam pokazuje, da bi se utvrdilo bezbožje i podigla ideja o iskorenjivanju svake religije (na čemu se i drži ideologija komunizma) da je to stanje društva bez konc-logora neostvarivo. Ako je vera pod pretnjom, a ljudi i dalje produžavaju da je traže, onda zaista treba nekako da se izbavi od narušitelja. Ako je bezbožje zasnovano na zlom načelu u ljudskoj prirodi, onda i ateistički eksperiment na prirodan način dobija formu GULAG-a.\nAli glavno – nije u tome. Glavno je, moram vam reći o tome, šta se desilo sa Solženjicinom na kraju: zaista, upravo ovde mu se otkrio Bog. GULAG, otkrivajući u ljudima zlo, zajedno sa tim daje početak duhovnog rađanja čoveka. Zato je sadašnja duhovna obnova Rusije nesravnjeno dublja po svojoj prirodi, od svemogućih „obnova“ na Zapadu. Sam Aleksandar Solženjicin opisuje svoj prilazak veri, na sledeći način:\n“Sagnutim, umalo polomljenim leđima, dano mi je bilo da iznesem iz zatvorskih godina taj opit: kako čovek postaje zao, i kako postaje dobar. U zanosu mladim uspesima, osećao sam sebe nepogrešivim i od toga bio surov (služio je kao oficir – S.R.), u suvišku vlasti bio sam ubica i nasilnik. U trenucima najvećeg zla, bio sam uveren da činim dobro, bio sam zauzet najdoslednijim razlozima. Na zatvorskoj dasci koja je trulila, osetio sam u sebi prvu pojavu dobra.“\nTako se njegovo srce smekšava, postaje osetljivo, sposobnim da primi otkrovenje istine:\n„Postepeno mi se otkrilo, da linija, koja deli dobro i zlo, prolazi ne među državama, ne među klasama, ne među partijama – ona prolazi kroz svako ljudsko srce – i kroz sva ljudska srca… čak u srcu, obuzetom zlom, ona zadržava mali kutak dobra. Čak je i u najboljem srcu – neiskorenjeni ugao zla.“ (Aleksandar Solženjicin „Arhipelag Gulag“ t.2. str. 602-603).\nKako je ovo zapažanje dublje od svega onog što možemo izvući iz sopstvenog životnog iskustva u zapadnom svetu! Dublje, jer je u njegovoj osnovi – stradanje, sastavni deo zemnog života i početak duhovnog života: zaista se i Sam Hristos javio kroz stradanja i smrt na krstu. Ozbiljno shvatiti to, bilo je dano onome, ko je stradao i trpeo zajedno sa Rusijom.\nTo i jeste koren ruskog hrišćanskog ponovnog obnavljanja.\nBlaženi Serafim Rouz\nDobitnik je Nobelove nagrade za književnost 1970., čija je literatura obeležena iskustvom iz sibirskih logora u kojima je proveo devet godina. Na robiju je odveden 1945. pravo s fronta, na kojem se u Otadžbinskom ratu istakao kao vrhunski oficir sovjetskih inženjerijskih jedinica. Proganjan je i kasnije, čak mu je oduzeto i državljanstvo, pa je emigrirao 1974., vrativši se u otadžbinu posle dve decenije. U decembru 1998. odbio je najvišu državnu nagradu, Orden svetog apostola Andreja Prvozvanog, kojim ga je odlikovao predsednik Boris Jeljcin, rekavši: „Ne mogu da primim nagradu od vrhovne vlasti, koja je dovela Rusiju do sadašnjeg pogubnog stanja“.\nPripovetkom „Jedan dan Ivana Denisoviča“ u književnost je uveo temu Staljinovih logora, ostavši joj veran u najvećem delu opusa. Na osnovu emigrantskog iskustva u zapadnoj Evropi i u SAD, ispoljio je javni prezir prema vulgarnom materijalizmu Zapada. Ostala dela: pripovetka „Matrjonini dani“, romani „U krugu prvom“, „Onkološka klinika“, „Avgust Četrnaeste“, „Crveni točak“, „Rusija u provaliji“, kritička autobiografija „Borio se šut s rogatim“, drame „Gozba pobednika“, „Zarobljenici“, „Republika Rada“, „Svetlost koja je u tebi“, publicistička dela „Lenjin u Cirihu“, „Dva vek zajedno I-II“, scenariji „Tenkovi znaju istinu“, „Parazit“.\nAleksandar Solženjicin je najistaknutije ime književnog otpora sovjetskom totalitarizmu. Poznatim ga je učinila pripovetka „Jedan dan Ivana Denisoviča“, 1962, koja se temelji na opisu „običnog“ dana „običnog“ Rusa u logorskom zatočeništvu. Tema je do tada bila tabuizirana, ali je priča pokazala i stilsko umeće pisca koji se oslonio na tradiciju ruske klasične proze (Lav Tolstoj, Fjodor Dostojevski). Umeće fabuliranja očitovalo se zatim u „Događaju na stanici Krečetovka “ (1963.), a orijentacija na „seosku prozu“ u stilu i ideologiji u noveli „Matrjonini dani“ (1963), crtici o napaćenoj seoskoj ženi koja i u pozamašnoj bedi zna očuvati visoke moralne kvalitete.\nVrhunac prvoga razdoblja su romani „Odeljenje za rak“ (1968.), i „Prvi krug“ (1968.), koji su kružili u prepisima, a objavljeni su prvi put u inostranstvu.\nPo sveukupnom delu Aleksandar Solženjicin je jedan od najznačajnijih prozaista 20. veka, pisac koji je istovremeno nastavio tradicije klasične ruske pripovedne proze, najpre Tolstoja, no inoviravši je nizom postupaka karakterističkih za evropski modernizam.\n2014-01-12T19:53:17+01:0012 јануара, 2014|Čovek, Duhovnost|


Bora Drljača: Merima živi kao Tito! : Crveni tepih\nPostavljeno 08 Jan 2013\nBora Drljača, pevač narodne muzike, ogorčen zbog toga što nije dobio takozvanu nacionalnu penziju, okomio se na koelginicu Merimu Njegomir, prozvavši je da živi kao pokojni vlastodržac Josip Broz Tito!\n- Uvek su tu bile ko zna kakve igre, kakve nikad nisam znao da igram. Bora Dugić je, recimo, sam sebi dodelio nacionalnu penziju! Nije mu bilo dosta ono što ima. Kako stvari stoje, verovatno je do sada stekao i američku penziju.\nI Usnija Redžepova je dobila prošle godine, iako pripada nacionalnoj manjini. Penzije se dodeljuju kojekakvim levacima za koje niko nikad nije čuo i kojih nigde nema, a i Merima ima dve plate, dve penzije, od kojih je jedna nacionalna, a žena ne plaća račune 14 godina. Bruka i sramota – ljutito je Drljača izjavio za „vestionlajn“. On je na konstataciju da mnogi pevači ne plaćaju račune rekao:\n- Čuo sam i šokiran sam. Moja tetka, koja ima penziju jedva 100 evra, kad dobije pare trči da plati telefon, „Infostan“ i struju, a Merima, izgleda, živi kao Tito, jer on nije imao novčanik. Čujem da mnogi duguju za račune, ali mi nije jasno kako im ne isključe struju, telefone, grejanje, sve ono što nisu platili. Možda im se preko veze otpisuju dugovi?\nKako uopšte mogu da pogledaju u oči ovaj jadan narod koji od svojih bednih plata i penzija plaća račune. Stvarno ne znam kako ih nije sramota – ogorčen je Bora Drljača.\nMagic nature said on 09/01/2013 at 11:03\nMoram da priznam da je Drljaca u pravu! Kako ova zena postade takva “institucija”!?????


Crna čiopa može letjeti deset mjeseci bez prestanka\nPočetni datum 05-11-2016\nNajnovije istraživanje tima sa Univerziteta Lund iz Švedske otkriva da je jedna vrsta ptica nadmašila dosadašnji rekord velikih čiopa, koje su mogle da ostanu u letu šest mjeseci bez slijetanja.\nU pitanju su crne čiope (Apus apus).\nZahvaljujući razvoju minijaturnih elektronskih oznaka, koje su ugrađene u grupi od 13 čiopa, istraživači su otkrili da je pomenuta vrsta u stanju da provede u vazduhu 10 mjeseci bez slijetanja što je za sada rekord, objavljeno je u časopisu "Current Biology".\nPokreti ptica su praćeni tokom dvije godine. Tri ptice nisu dotakle tlo 10 mjeseci, prema riječima tima sa Univerziteta Lund. Potom su odmorile dva mjeseca kako bi uživale u sezoni parenja i onda su se ponovo vratile u vazduh.\n- Ovo otkriće značajno prevazilazi granice koje smo do sada znali o fiziologiji životinja - kaže jedan od naučnika Anders Hedenstrum, dodajući da je desetomjesečna faza letenja najduža za koju se zna u svijetu ptica.\nSitne, lagane naprave montirane na leđima čiope su mogle da evidentiraju kada su ptice bile u vazduhu, a kada ne, koliko brzo lete i njihovu trenutnu lokaciju.\nČak i ptice koje bi napravile kratak odmor na tlu ostajale su u vazduhu 99.5 procenata njihovog perioda migracija.\nTim je takođe otkrio da su ptice koje su ostajale visoko skoro cijele godine prolazile kroz mitarenje, dobijale nova krila i perje na repu dok su bile u letu. (National Geographic, Lund University, Ptice.info)


SVETISLAV BASARA - Izveštaj o sirotinjstvu\nDakle ovako. Nedremani istraživački novinari proteklih dana su iščeprkali neke interesantne pojedinosti o tokovima ljudi, robe i kapitala povezanih sa gungulom u Lidlu koji crno na belo pokazuju da je značajan broj pilića kupljen „sirotinjskim“ novcima završio na pijačnim tezgama i mini-marketima gde se prodaje po redovnim, paprenim cenama, a da onaj hadžija koji je kupio 500 kg šećera tu količinu nije – kako sam ga ja neosnovano osumnjičio – iskoristio za pečenje rakije cujke, nego za prodaju na malo u svojoj bakalnici. Naravno po redovnim, paprenim cenama.\nTako – i nikako drugačije – u Srbiji završavaju sve akcije pripomaganja „najsiromašnijih slojeva stanovništva“. Treba li da vas podsećam na beogradske Srbobosance koji su vaktile sa hauba najmodernijih mercedesa srpskoj sirotinji raji po buvljacima prodavali paketiće humanitarne pomoći koju dr Dabić & Co nisu isporučivali onima kojima je bila namenjena, dakle izgladnelim Srbima u opsednutom Sarajevu, nego su velikodušno, ali po paprenim cenama, pomagali sirotinju raju u, recimo, Batajnici, a sad, ako se neko pomažući tako siromasima i obogatio, Bože moj, čini dobro i dobru se nadaj.\nEto uzgred odgovora na komentatorsko pitanje od sto hiljada sendviča – kome to metež može odgovarati, a istovremeno i odgovora zašto nisam imenovao onoga kome to odgovara. Nisam ga imenovao iz tehničkih razloga. Legion im je ime. Kako, recimo, imenovati stotine, možda i hiljade Srba koji su srpskim izbeglicama iz Hrvatske prodavali flašu vode po bagatelnoj cenu od deset maraka. Ni BIA to ne bi bila u stanju.\nA eto i odgovora na pitanje koje u Srbiji niko nikada nije postavio: zašto država – ako hoće da radi svoj posao – treba da učini sve da meteže spreči ili da ih bar svede na najmanju moguću meru, a ne da radosno učestvuje u njihovom „otvaranju“, da ih medijski promoviše i teorijski opravdava.\nMeteži se, naime, mogu kako tako kontrolisati samo dok su u fazi ekspres lonca, kad prerastu u fazu lokomotive, onda kontrolu preuzima Rogonja. Evo, recimo, Jogurt revolucija je bila ekspres lonac, ali već je Gazimestan – njena direktna posledica – postao lokomotiva. Gde nas je lokomotiva dovezla, to svi vidimo, ali vidite sad – možebiti da jednog dana neki lukavi opozicionar – umesto da preti javnim vešanjem premijerke na Terazijama – ode na neku rasprodaju pilića, popne se na pivsku gajbu, razdrlji košulju i – pokazujući prstom na Visoku Rezidenciju – iz glasa poviče: „Braćo, Srbi, sirotinjo, košuljo moja, tamo ima pilića kolko oćeš i to za džaba.“ Scenario katastrofe! Čuda i pokore! Šta da vam pričam. Ajd zdravo.


Mile Kitić i Elena snimili duet | Zabava | Muzika\nNISAM HTEO DA SNIMAM PESMU SA ELENOM, ALI ONDA JE DOŠAO SIN MARINE TUCAKOVIĆ: Mile Kitić otkrio da stiže duet s ćerkom 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nNISAM HTEO DA SNIMAM PESMU SA ELENOM, ALI ONDA JE DOŠAO SIN MARINE TUCAKOVIĆ: Mile Kitić otkrio da stiže duet s ćerkom\nAutor Dragana Tomašević 18.12.2021. / 16:00\nPevač Mile Kitić progovorio je o svojoj mezimici Eleni, na čiji je račun uputio jednu kritiku koja je sve iznenadila.\nMile je najpre oktrio da retko viđa svoju ćerku zbog obaveza.\n"Elena je već porasla, velika je devojka, putuje svuda po svetu. Sad je bila u Japanu, pa Njujorku, malo-malo, pa ode negde... Malo je u Beogradu. Kao malu sam je uvek vodio u svoje rodne mesto, ali u zadnje vreme sve manje", rekao je Mile i otkrio da je sa svojom mezimicom spremio pravo iznenađenje za svoje fanove:\nZGODNA ŽENA SRPSKOG PEVAČA U KOŽNIM PANTALONAMA: Utegla se i okrenula leđa - pogledajte brutalnu Jasminu\n"Snimili smo nedavno pesmu, nisam bio za to da ja kao otac snimim sa ćerkom pesmu, mi i nemamo isti fazon, ona peva jedno, ja nešto drugo. Svi su me pitali zašto nešto ne snimamo, i jednostavno sam mislio da to ne bi bilo dobro, međutim, iznenadio sam se kad mi je Laća, sin Marine Tucaković, doneo pesmu koja je strašna! Otpevao sam svoj deo, kao i ona, malo ćemo nešto da korigujemo, i za nekih dvadesetak dana će svi moći da je čuju".\n"Odlična je pesma, dobar spoj zapravo, iznenadio sam se kako je to sve ispalo, odlična je poruka i mislim da će proći kod publike. Mislim da će se nakon te pesme i ona pojavljivati više u medijima, pa i sa mnom na nastupima. Elena izbegava medije, ima neku svoju viziju, ne želi da daje izjave novinarima, ali moraće ako želi da se bavi ovim poslom", rekao je pevač i otkrio da uskoro planira odmor.\n"Marta i Elena kao da su drugarice! Njih dve su stalno u Dominikani, čujemo se non-stop. Tamo je toplo, kupaju se po ceo dan, volim i ja da odem, ali u poslednjih godinu dana nisam stigao. Ali, moraću da nađem vremena tamo negde u februaru, Elena se vraća, ali Marta me čeka tamo".\nPEVAČ SE NAPIO NA SOPSTVENOJ SVADBI, OVOG DETALJA SE UOPŠTE NE SEĆA! Priznao i šta je pitao ženu kad se otreznio!\nSAŠA MATIĆ OTKRIO DETALJE BRAKA SA ANĐELIJOM: "Ni ne sećam se kako smo to prebrodili" - pevač o traču da se razvodi\nNADA MACURA U SPOTU PEVAČA KOJEG 17 GODINA NIJE BILO NA SCENI: Bio je u Grandu, a evo u kakvoj je vezi sa Tanjom Savić\nBABA SE SMEJALA I PRAVILA SELFIJE NA NJEGOVOJ SAHRANI! Sinanova majka rekla da nema ni za drva, unuka je OCRNILA!


Turistički terminal Laste - zašto polazimo sa ovog terminala - Turizmo.rs magazin\nPočetkom maja konačno je rešen problem stajališta sa kojeg će polaziti turistički autobusi koji voze putnike na odmor.\nSkoro čitavu deceniju traje agonija turističkih agencija oko stajališta sa kojeg mogu da polaze ka evropskim prestonicama ili grčkim letovalištima, jer do sada nije određen zvaničan parking. Agencije su godinama polazile ispred Sava centra, dok nisu počeli da smetaju gostima hotela Crown Plaza. Narednih godina turistički autobusi su se “potucali” od Prokopa do “Kvantaša” (Veletržnice) i od “Buvljaka” do “Arene”, plaćajući velike kazne komunalnoj inspekciji.\n– Problem je rešen početkom maja, odnosno pre početka letnje sezone, jer je odlukom Gradskog sekretarijata za saobraćaj određen “Lastin” parking pored auto puta za Niš – izjavio je Aleksandar Seničić, direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija JUTA. – Izvedeni su građevinski radovi na uređenju parkinga i turističkog terminala, kao i pratećih objekata, poput koridora za pešake, parkinga za automobile i hemijskih toaleta. Prioritet je bezbednost putnika i u svakom trenutku će moći da primi 20 turističkih autobusa.\nTuristi će do ovog udaljenog parkinga imati dve gradske linije – 70 i 38. Saobraćaće i “Lastin” šatl-bus, koji će za 150 dinara voziti do Slavije i novobeogradskog tržnog centra Merkator.\nPročitajte još – Turistički terminal Lasta: polasci autobusa\n– Posebno ćemo voditi računa o ranim jutarnjim i kasnim noćnim dolascima preko dispečera na “Lastinom” terminalu koji će uvoditi vanredne linije – ističe Seničić. – I taksi udruženje će ovde imati stanicu. Ovo će biti prvo turističko stajalište, jer Beograd nikada do sada nije rešio ovaj problem.\nLinija 70 – Gradsko saobraćajno preduzeće Beograd\nBEŽANIJSKA KOSA – Srđana Aleksića – Nedeljka Gvozdenovića – dr Huga Klajna – Marka Čelebonovića – Nikole Dobrovića – Tošin bunar – Studentska – Bulevar Zorana Đinđića – Ul. Španskih boraca – uključenje na autoput preko petlje kod Arene i dalje glavnim gradskim koridorom i autoputem preko petlje „Tranšped“ do lokacije robne kuće „IKEA“\nRobna kuća “IKEA” – “Tranšped” – autoput – Ul. Španskih boraca – Bulevar Zorana Đinđića – Studentska – Tošin bunar – Nikole Dobrovića – Marka Čelebonovića – dr Huga Klajna – Nedeljka Gvozdenovića – Srđana Aleksića – BEŽANIJSKA KOSA\nLinija 38 – Gradsko saobraćajno preduzeće Beograd\nŠUMICE – Vojislava Ilića – Nadvožnjak preko autoputa BGD-Niš – Petlja desno kod gradske čistoće – Mokroluška – Milana Toplice – Autoput Beograd-Niš – Skretanje za pogon Kosmaj – Milošev kladenac – Nikole Grulovića – Vizantijska – VELIKI MOKRI LUG\nVELIKI MOKRI LUG – Vizantijska – Nikole Grulovića – Partizanska – Bulevar kralja Aleksandra – Milošev kladenac – Autoput Beograd-Niš – Vladimira Tomanovića – Vojislava Ilića – Ustanička – ŠUMICE\nUncategorizedlasta polazak autobusa lasta terminal polazak autobusa polazak autobusa za grčku turistički terminal lasta\nSličnosti srpskog i turskog jezika\nMačak Ahil – zvanični prognozer Svetskog prvenstva u fudbalu\nKalendar MotoGP trka za 2020. godinu


Napušteno selo na ostrvu Krit | Grčka i Srbija\nSelo Kalami (Καλάμι) je oko 80 kilometara udaljeno od grada Irakliona na Kritu i poznato je kao Selo duhova.\nU ovom, danas napuštenom selu je 80 – ih godina prošlog veka zivelo oko 600 ljudi, odnosno oko 150 porodica.\nVremenom su meštani odlazili iz sela u potrazi za boljim životom, pa je tako selo zaradilo taj epitet.\nSve kuće, škola, crkva, vodenica i druge građevine u njemu su ostale u potpuno istom stanju kao i kada su napuštene.\nPrema popisu stanovništva iz 2001. godine, selo je brojalo 44 stanovnika, a danas se taj broj sveo na 8 do 10 njih.\nSelo se nalazi na 480 metara nadmorske visine, a u njemu je i crkva posvećena Svetom Đorđu. Pretpostavlja se da je sagrađeno tokom venecijanske okupacije ostrva.\nŠkola je u selu postojala od 1879. do 1987. godine, kada je potpuno ukinuta.\nSve do 1916. godine je lokalna crkva obuhvatala 2 parohije. Na praznik Svetog Đorđa je ovde održavan izuzetno značajan lokalni festival.\nNajrazvijeniji trgovinski centar cele opštine se 30-ih godina prošlog veka nalazio upravo u selu Kalami, tačnije sve do nemačke okupacije ostrva.\nPrva fabrika za proizvodnju dizel goriva je izgrađena upravo u selu Kalami 1929. godine. Tada selo značajno napreduje. Samo 2 godine kasnije, u selu biva otvorena i fabrika za preradu maslinovog ulja, a otvara se i vodenica za mlevenje brašna.\nZnačajno napreduje i trgovina prehrambenim proizvodima. Zabeleženo je da su iz svih delova opštine dolazili baš ovde, kako bi kupili fine tkanine i druge proizvode koji su stizali iz Arine i Irakliona.\nU doba nemačke okupacije, selo doživljava veliku katastrofu i od tada počinje njegovo propadanje i postepeno iseljavanje stanovnika.\nUprkos svim tim nedaćama, stanovnici ovog sela su ostali upamćeni kao izuzetno veseli. Često su ih nazivali plesačima, jer je bio običaj da se svake nedelje okupe i dugo plešu na centralnom trgu.


Menja li bugarska blokada Severne Makedonije politiku proširenja Evropske unije\nIzvor: RTS, 24.Nov.2020, 14:35\nBugarska je prošle nedelje blokirala put Severne Makedonije ka EU, tražeći da Skoplje pre početka pregovora o članstvu prihvati zahteve Sofije u vezi sa makedonskim jezikom i istorijom. Za mnoge poznavaoce, ova najnovija blokada nije samo problem u odnosima dva balkanska suseda, već novi udarac za kredibilitet EU i još jedan dokaz da je ceo sistem pristupanja zemalja Zapadnog Balkana u dubokoj krizi.\nPut Severne Makedonije ka članstvu >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << u EU i NATO više od 10 godina je blokirala Grčka zbog spora o imenu. Kada je ta prepreka uklonjena Prespanskim sporazumom 2017. godine, početak pregovora je iz svojih razloga blokirala Francuska.\nPrimedbe Pariza su prevaziđene usvajanjem nove metodologije proširenja početkom ove godine – ali onda se isprečio veto Sofije, zbog pitanja jezika i identiteta, slabo razumljivih bilo kome izvan Bugarske.\nI Srbiju su u više navrata zbog bilateralnih pitanja blokirali susedi – Hrvatska, Rumunija i Bugarska, mada u manje drastičnoj formi. Svaki put ove bilateralne blokade bile su suprotne mišljenju i preporukama Evropske komisije, koja je nadležna da ocenjuje učinak zemlje kandidadata u pristupnom procesu.\nSrđan Cvijić iz Fondacije za otvoreno društvo u Briselu i Adnan Ćerimagić iz Evropske inicijative za stabilnost smatraju da ovakve situacije ne samo što dodatno usporavaju ionako već vrlo spor proces, već prete da ga učine besmislenim: šta god zemlja kandidat preduzima na planu reformi, uvek postoji mogućnost da je neka zemlja članica blokira iz razloga nevezanih za suštinu evropskih integracija.\nU tekstu "Balkanska kuća od karata" oni tvrde da je odustajanje od jednoglasnog odlučivanja i prinicipa veta preduslov za bilo kakvu uspešnu reformu politike proširenja.\n"Naš predlog, koji podrazumeva prelazak sa jednoglasnog donošenja odluka na odlučivanje sistemom kvalifikovane većine, što znači 55 odsto država članica i 65 odsto stanovništva EU, onemogućio bi ovakvu vrstu kidnapovanja procesa proširenja od strane jedne članice koja želi da iskoristi moć i uticaj EU da kod zemlje kandidata ostvari svoje bilateralne interese", objašnjava Srđan Cvijić.\nŠta koči prijem Zapadnog Balkana u EU Cvijić i Ćerimagić navode da su u seriji razgovora sa zvaničnicima EU identifikovali tri glavna stava koja koče prijem Zapadnog Balkana: da ne može biti novog proširenja pre reforme EU; da EU ne želi u svojim redovima još političara poput mađarskog premijera Orbana; zemlje bivše Jugoslavije ne mogu imati sedam glasova u Savetu EU, a Nemačka i Francuska samo dva.\nKoliko god neki od ovih stavova ne delovali logično ili fer, Cvijić i Ćerimagić smatraju da nova politika proširenja mora da uzme u obzir neke od njih.\nU svom predlogu zalažu se za ubrzani prijem u EU zemalja Balkana, ali tako da one ne bi odmah imale pravo glasa u oblastima gde se odluke donose jednoglasno.\nČlanstvo bez prava glasa kao kompromis Tako bi Srbija i Crna Gora zaista mogle da uđu u EU do 2025. godine, ali ne bi imale pravo glasa sve dok većina zemlja članica ne odluči da u potpunosti ispunjavaju uslove u oblasti vladavine prava i demokratije.\nTakvo rešenje bi umirilo protivnike proširenja u zemljama kao što su Francuska, Nemačka ili Holandija.\n"Ono što u ovom trenutku najviše plaši političare koji su protiv brzog proširenja je percepcija da će se odjednom šest novih zemalja naći u institucijama EU i tu odlučivati. To znači da bi morali da se uzimaju u obzir i njihovi interesi i stavovi, a poverenje prema političkim elitama na Zapadnom Balkanu je takvo da ne veruju da će oni nekim politikama i pozicijama doprineti kvalitetu rezultata u EU", kaze Adnan Ćerimagić iz ESI.\nUbrzano članstvo smanjuje strahove postojećih članica Ovaj predlog dvojice eksperata sa Zapadnog Balkana – ubrzano članstvo ali bez prava glasa u prvo vreme – mogao bi se shvatiti i kao "članstvo u dva koraka": rešenje koje brže donosi prednosti članstva i, ujedno, umanjuje strahove postojećih članica da će prijem Balkana poremetiti funkcionisanje EU.\n"Jedan od načina da se to uradi je da se zemljama Zapadnog Balkana pre punopravnog članstva otvori mogućnost članstva u jedinstvenom tržištu EU, kako je to svojevremeno učinjeno sa Švedskom. Da biste bili članica jedinstvenog tržišta EU, morate primeniti sve standarde i zakone vezane za jedinstveno tržište, ali u isto vreme i imati institucije, vladavinu prava i javnu upravu koje će osigurati poštovanje tih standarda", objašnjava Ćerimagić.\nNa taj način bi zemlje Balkana mogle ekonomski i demokratski da se razvijaju, uvedu standarde i poprave institucije, što će ih učiniti privlačnijim za status punopravnih članica.\nČlanstvo u dva koraka nije idealno, već pragmatično rešenje da se ostvari životni interes svih zemalja Zapadnog Balkana da pristupe EU, a da se na to ne potroši još jedna generacija, kažu autori predloga.\nSrđan Cvijić veruje da od zemlja kandidata ne treba očekivati potpunu transformaciju pre članstva, kao i da će one lakše otkloniti nedostatke demokratije i vladavine prava unutar EU, nego u večitoj čekaonici za članstvo.\n"Nijedna nova članica nije bila u potpunosti spremna" Osim toga, EU ima i geopolitičke razloge da prihvati Zapadni Balkan, kao što je to učinila sa Grčkom, Portugalom i istočnoevropskim zemljama.\n"Treba imati u vidu činjenicu da nijedna od novih članica nije bila u potpunosti spremna u trenutku kada su ušli u EU 2004, 2007, ili Hrvatska 2013. godine. Primljene su takve kakve su bile, neke su nazadovale u međuvremenu, kao Mađarska i Poljska, ali neke nisu. Mi smo dugo živeli u zabludi da taj proces proširenja može bespovratno da popravi zemlje kandidate, kaže Cvijić.\nUmesto da zemlje Balkana drži na stalnoj bezbednoj distanci sve dok one ne ostvare "savršenu" vladavinu prava, Evropa bi morala da pronađe mehanizam za probleme u demokratiji i vladavini prava među zemljama članicama, jer je kod nekih nazadovanje očigledno.\nSa takvim korektivnim mehanizmima unutar EU i strah od prijema novih članica bi bio manji, navodi Cvijić.\nČlan 7. Ugovora o EU zapravo već predviđa da se zemljama članicama koje odstupaju od ovih principa mogu ograničiti prava i fondovi. Međutim, Mađarska i Poljska, protiv kojih se ovakvi procesi već vode, uspešno blokiraju ovakve odluke, jer je po sadašnjim pravilima – i za njih potrebna jednoglasnost.\nSpor Bugarske i Severne Makedonije će uz posredstvo Brisela i Berlina, koji predsedava EU, biti možda rešen do kraja godine, što će omogućiti da pregovori konačno počnu.\nAli, čak i ako se to desi, tokom pristupnih pregovora postoji još na desetine situacija u kojima će biti potrebna jednoglasna odluka za prelazak u narednu fazu – pa tako i prilika za Bugarsku ili bilo koju drugu zemlju da blokiraju pregovore. Iskustvo govori da kada prilika postoji, ona bude i iskorišćena.\nGlavobolja za Brisel – blokada Mađarske i Poljske Doduše, Brisel trenutno mnogo više brine jedna druga blokada unutar same EU.\nMađarska i Poljska upravo blokraju dugoočekivani višegodišnji budžet EU i fond za opravak ekonomije, jer ne žele da trošenje fondova bude uslovljeno poštovanjem vladavine prava, strahujući da bi takvo pravlilo bilo upotrebljeno protiv njih.\nEto još jedne glavobolje za Evropu, koja će morati da bude otlonjena brzo, kako bi se oslobodila već dogovorena sredstva iz fonda za oporavak, a devastirana ekonomija što pre dobila preko potrebnu pomoć.\nNa duži rok, rešavanje ovakvih i sličnih blokada će možda zahtevati temeljniju promenu načina odlučivanja i izmenu ugovora o EU.\nPogledaj vesti o: Evropska Unija, NATO\nN95: Nove maske kompanije Razer\nDemonstracije na CES događajima uglavnom prognoziraju...\nŠta je s gripom?\nU Hrvatskoj do sada nije prijavljen ni jedan slučaj...\nROMANSA IZA REŠETAKA Fatalna Sunita…\nSunita Hindić (22), koja je zbog ubistva mostarskog...\n"Katastrofa: Svi pacijenti umrli.…\nGuverner najveće brazilske države Amazonas Vilson...\n"Znamo ko ste, ako ste tu, agenti…\nVašington -- Američki Federalni istraži biro...\n07:36: Oni čine svet lepšim mestom\n07:36: Ovih 5 glumaca su nove nade Holivuda\n07:36: 7 saveta Koko Šanel koje bi trebalo da pročita svaka žena\n07:31: Filmske dive otkrile tajnu svoje lepote\n07:31: Lice anđela – Izraelka Jal Šelbi najlepša devojka na svetu u...\n07:31: Obaranje rekorda – ovo su 10 najpopularnijih objava na Instagra...\n07:31: Ana Ivanović otkrila kako vaspitava sinove – prilično je stro...\n07:31: Detaljan recept – kako je Kloi Karadšijan smršala 20 kilogram...\n07:31: Recept jedne od najlepših žena sveta – evo kako Kejt Mos čuv...\n07:31: Džoni Dep je imao užasan kraj 2020. godine: Doživeo je najve...\n07:31: Tesla je imao mnogo čudnih navika, a ove će vas posebno iznenad...\n07:31: “To što si slavna ne znači da si lišena odgovornosti”\n07:31: Dr Iggy je bio među glavnim muzičarima devedesetih\n07:31: “Znam da je 2020. godina bila teška”\n07:31: Igrala je malu Zone – ova devojčica je ćerka našeg čuvenog ...\n07:31: Kina osudila SAD zbog stavljanja devet kompanija na crnu listu\n07:29: Ova dva horoskopska znaka su najkompatibilnija u ljubavi\n07:29: Borba ne prestaje – uskoro počinje snimanje prednastavka “Ig...\n07:29: 20 stvari koje bismo voleli da su izumljene ranije\n07:29: Dnevni horoskop – Devica se manje druži sa Vodolijama i Blizan...\n07:29: Kakvu moć ima suknja i zašto bi žene trebalo češće da ih ob...\n07:29: Prvo i poslednje pojavljivanje u serijama: Pogledajte uporedne fo...\n07:29: Materijal za sve uzraste – ovo su najbolji romani o odrastanju\n07:26: Oni se smatraju najinteligentnijim horoskopskim znakom\n07:26: Hrčak savladao sve prepreke u lavirintu i postao hit na Internet...\n07:26: Dnevni horoskop – Mars i Saturn Bika čine neraspoloženim, Rib...\n07:26: Za svaki znak po nešto – romantični filmovi za svaki znak Zod...\n07:26: Doživeli su preporod – uloge koje su ovim glumcima spasile kar...\n07:26: Popularne na svim platformama – ovo su top 10 pesama 2020. godi...\n07:26: Dnevni horoskop – Strelac ima posebnu taktiku sa saradnicima, R...\n07:26: Potvrđeno – vraća se kultni „Seks i grad“\n07:26: 5 načina da se zaštitite od tuđe negativne energije\n07:26: Ovih 10 stvari najviše ubijaju žensku energiju\n07:26: Ove stvari možda niste znali o vašim omiljenim začinima\n07:26: Ove navodno zdrave namirnice nutricionisti izbegavaju u širokom ...\n07:26: Da li vam se često dešava da doživite “deža vu”? Kako i z...\n07:26: Pešačite i skidajte kilograme – koliko dnevno bi trebalo hoda...\n07:26: Čikago ispustio +22 protiv Oklahome, Klipersi pregazili Sakramen...\n07:24: Saveti koji će vam pomoći da ojačate psihu u doba korona virus...\n07:24: Zašto nikako ne bi trebalo da preskačete doručak\n07:24: Kako se izboriti sa demencijom – evo šta predlažu stručnjaci\n07:24: Šta prvo vidite na slici? Čuveni Rošarhov test otkriva puno o ...\n07:24: Saveti koji će vam pomoći da ostanete spokojni i odmorni za vre...\n07:24: Sedam najlepših budističkih fraza koje će vam promeniti pogled...\n07:24: Neobični režim ishrane – kako izgleda čovek koji je godinu d...\n07:24: Prepoznajte granicu – ovih 7 znakova pokazuju da se ne krećete...\n07:24: Ova zimska limunada sprečava prehladu, jača organizam i čisti ...\n07:24: Mogući razlozi zbog kojih se vaše lokne brzo opuste\n07:24: Ove tri boje kose će obeležiti 2021. godinu\n07:24: Nauka potvrdila – 7 stvari koje su muškarcima najprivlačnije ...\n07:22: Postoji 10 odličnih načina za sjajne frizure sa repom – evo k...\n07:22: Ako ste nabacili neki kilogram tokom praznika, ove cake u oblače...\n07:22: Koristite ove cake za šminkanje i izgledaćete nikad bolje\n07:22: Pravilo tri minuta će učiniti čudo za lepotu vaše kože – d...\n07:22: 4 cake za dane kada se probudite sa užasnom kosom\n07:22: Najveći hit sezone – ovaj odevni predmet stoji svakom i ide uz...\n07:22: Ovo skoro sve žene rade\n07:22: Svakoj ženi ove zime potrebno je pet vrsta pantalona – evo i k...\n07:22: Potpuno drugačije! Pogledajte kako muškarci i žene zamišljaju...\n07:19: Evo kako da vam lak za nokte traje čak sedam dana!


Na današnji dan pre četiri godine, u blizini beogradskog aerodroma Nikola Tesla srušio se helikopter Vojske Srbije Mi-17. Prilikom pada helikoptera život je izgubilo sedam osoba, a do danas niko nije kažnjen zbog toga što je u akciji spasavanje novorođene bebe prekršen lanac komandovanja.\nU nesreći je stradao pilot major Omer Mehić, pilot kapetan Milovan Đukarić, zastavnik Nebojša Drajić, mehaničar letač Ivan Miladinović,dvojica zdravstvenih radnika – doktor Dževad Ljajić i anestetičar Miroslav Veselinović i petodnevna beba iz porodice Ademović.\nSupruge poginulih zdravstvenih radnika iz Novog Pazara Violeta Veselinović i Sefka Ljajić rekle su za Danas da su njihove porodice nakon nezgode stambeno zbrinute, kao i da su njihovoj deci dodeljene stipendije. Violeta Veselinović je istakla za naš list da je njena porodica dobila materijalno obeštećenje, dok Sefka Ljajić nije želela dodatno da komentariše.\nS druge strane, niko od onih koji su rukovodili akcijom spasavanja životno ugrožene bebe nije odgovarao zbog pada helikoptera, iako su postojale indicije da je tom prilikom prekršen niz vojnih procedura. Između ostalog, nikada nije odgovoreno zbog čega je beba prebacivana u Beograd, a ne u Niš ili Kragujevac, zbog čega je pilotu rečeno da sleti u Surčin, a ne na Batajnicu kako je tražio, da li su ministri zdravlja i odbrane čekali ekipu na aerodromu kako bi iskoristili događaj u propagandne svrhe…\nDoduše, pokrenut je disciplinski postupak protiv generala avijacije Ranka Živaka i Predraga Bandića, ali je njihova kazna zabrane napredovanja od dve godine poništena u višem stepenu. Danas je u toku jučerašnjeg dana pokušao od Ministarstva odbrane da sazna u kojoj je fazi disciplinski postupak protiv njih, ali odgovori do kraja dana nisu stigli. Bandić je u martu 2017. godine imenovan za šefa Vojne misije Srbije pri NATO-u, dok je Ranko Živak penzionisan sa pozicije komandanta Ratnog vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane.\nKada je u pitanju krivična odgovornost, Više tužilaštvo u Beogradu je u junu 2016. godine ustanovilo da u nesreći ona ne postoji.\n„Nakon završenog predistražnog postupka… tužilaštvo je našlo da nema mesta pokretanju krivičnog postupka u odnosu na lica koja su učestvovala u pripremanju i izvršenju zadatka, jer nije utvrđeno da su sa umišljajem ili iz nehata u konkretnom slučaju preduzete radnje koje bi predstavljale elemente bilo kog krivičnog dela. U predistražnom postupku je utvrđeno da je u lancu komandovanja prilikom planiranja i pripreme zadatka, došlo do propusta koji nemaju krivično-pravnu, već eventualno disciplinsku težinu“, tvrdili su iz tužilaštva.\nIsto je pre tužilaštva ustanovio i tadašnji premijer Aleksandar Vučić, rekavši da „ne da Lončara i Gašića“. Gašić je nešto kasnije smenjen sa mesta ministra odbrane zbog uvrede novinarke B92, ali je godinu i po dana kasnije postavljen za direktora BIA. Lončar je i dalje na poziciji ministra zdravlja.\nNakon nesreće, dve vojne komisije su ispitivale njene uzroke. Glavnu krivicu svalili su na posadu helikoptera, tvrdeći da je kod pojedinih članova pronađen alkohol u krvi. Komisija vazduhoplovstva takođe je zaključila da, uz vođu vazduhoplova, drugog pilota i tehničara, deo odgovornosti snosi i Bandić zbog propusta u organizaciji leta, dok je komisija Generalštaba navela da je Živak odgovoran, jer nije izvestio načelnika Generalštaba Ljubišu Dikovića o realizaciji zadatka.\nUpišite tekst * 6 × six =


Najnoviji poslovi: Higijeničar/Perač sudova\nKonkurs za oglas "Higijeničar/Perač sudova" kompanije Salon 1905 je istekao i konkurisanje na oglas je onemogućeno!\nSalon 1905 je jedinstven restoran u čitavom regionu.\nŠirimo svoj tim i potreban nam je\nRadno vreme od 15h do 23h\nNedelja je uvek slobodan dan


Početna / Vesti / Legendarna igra „Solitaire” danas puni 30 godina\nTimočka 23/05/2020 | 12:11\tVesti, IT Svet\nČuveni Microsoft-ov pasijans, igrica „Solitaire” koja je naučila svet da koristi miša i troši neviđene količine vremena za računarom, danas puni 30 godina. Igra je prvo izašla zajedno sa Windows-om 3.0, pokrenutim 1990. godine, a i dalje je igra 35 miliona ljudi mesečno na 200 tržišta i 65 jezika.\nWindows 3.0 je prva popularna verzija Windows-a, koja je prodata u 10 miliona primeraka. U to vreme su mnogi ljudi koristili tekstualni DOS na svojim računarima i nikada nisu koristili miša. Pasijans je bila možda prva aplikacija za “gejmifikaciju”, koja je na šarenolik i veoma zarazan način podučavala ljude kako da vrše “drag and drop”. U igri (koju je programirao Microsoft-ov stažista Wes Cherry) čak je postojao i “boss mode” koji vam omogućava da iskoči lažna proračunska tabela ako vaš “boss” naiđe. To ipak nije stiglo u konačno izdanje Windows 3.0.\n„Solitaire” nije samo velika “bezumna” zabava, već je i nekada bio način da se grubo proveri brzina vašeg računara. Pokrenut je ubrzo nakon što je Intel predstavio procesor “80286”, koji je izbacivao karte realnom brzinom. Microsoft je očigledno zaključao animaciju u skladu sa performansama svog računara, međutim, do trenutka kada se pojavio Pentium procesor, on je radio sa prilično dobrim brzinama.\n„Solitaire” je ukinut u Windows-u 8, ali Microsoft ga je vratio za Windows 10 u 2015. „The Microsoft Solitaire Collection” sada ima pet različitih modova, zajedno sa svakodnevnim izazovima, Xbox Live integracijama, pa čak i takmičenjima. Kako bi proslavio godišnjicu, Microsoft poziva igrače da se pridruže njegovom događaju sa ciljem da se obori rekord u što više odigranih partija u jednom danu.\nKljučne reči „Solitaire” Microsoft Godišnjica Igra Igrica IT Svet Karte Pasijans\nPrethodna Timočki Zodijak: Dnevni horoskop za 23. maj 2020.\nSledeća U Zaječaru šest novih slučajeva korona virusa: Ukupno 116 zaraženih\nDanas, 10. avgusta, Episkop timočki gospodin Ilarion služiće Liturgiju u Sabornoj zaječarskoj crkvi povodom šestogodišnjice …\nPlaninarsko-smučarsko društvo „Ljuba Nešić” iz Zaječara danas navršava 70 godina postojanja i rada: osnovano 6. …