Lokalni muškarci koji su zainteresovani za onlajn SR dejting, Upoznavanje za Seks\nLokalni Muškarci Koji Su Zainteresovani Za Onlajn SR Dejting\nTražite li partnera? Proverite profile u nastavku i možda naletite na svog savršenog saputnika. Započnite razgovor i dogovorite dejt ove nedelje. Naš sajt ima na 1000 pridruženih korisnika koji su oduvek tražili da se upoznaju sa nekim kao što ste Vi! Kreirajte svoj 100% besplatan nalog ovde\nSvidecu vam se, to je dovoljno.\nSkroman dobrocudan decko\nSkroman normalan mladic trazim devojku za avanturu\nlep, zgodan, obdaren, smedja kosa, oci plave... kiss devojke i dame\nvisok , crn ,simpatican decko. otvoren i iskren , uvek spreman za druzenje.\nLako je reci o sebi, prepusticu to drugima :)\nDiskretnog, kulturnog,i osećajnog.\nsaznaj sta trazim :)\ndruzeljubiv mnogo volim seksitd.\nCao svima jasam nikola\nCao svima jasam nikola zivim u cacku imam 28


OVO JE LICE ZLA! Ubica dece u Mančesteru bio vatreni navijač Junajteda, a onda je odjednom počeo da se MOLI NASRED ULICE! (FOTO)\nSusedi su ovog 22-godišnjaka, rođenog u Velikoj Britaniji, čuli da na ulici glasno izvikuje muslimanske molitve\nObjavljeno: 24.05.2017. 11:24h\nBombaš samoubica odgovoran za masakr u Mančester Areni, gde su u eksploziji poginule 22 osobe, nedeljama pre napada se "čudno ponašao", ispričali su za "Dejli mejl" susedi Salmana Abedija.\nNaime, susedi su ovog 22-godišnjaka, rođenog u Velikoj Britaniji, čuli da "na ulici glasno izvikuje muslimanske molitve" izvan njegovog doma na jugu grada. Kasno u ponedeljak Abedi je detonirao eksploziv usred mnoštva mladih dok su odlazili s koncerta američke pevačice Arijane Grande u mančesterskoj Areni.\nU utorak ujutro ISIS je preuzeo odgovornost za napad i pritom su zapretili novim napadima, uz rečenicu da je "jedan od vojnika kalifata postavio bombu na skupu krstaša". Doduše, iz Islamske države nisu dali nikakav dokaz da je Abedi zaista sa njima bio direktno povezan ili da je radio prema njihovim naredbama.\n"Ponašali su se čudno"\n- Oni su libijska porodica i ponašali su se čudno. Pre nekoliko meseci on je pevao prvu kalmu (islamsku molitvu) zaista glasno na ulici. Pevao je na arapskom. Govorio je: Samo je jedan Bog i prorok Muhamed je njegov glasnik - ispričala je Lina Ahmed (21).\nBritanski mediji pišu da je Abedijeva porodica imigrirala u Ujedinjeno Kraljevstvo iz Libije kako bi pobegli od Gadafijevog režima. Pre Mančestera, živeli su u Londonu, ali ubica je rođen u mestu gde je u ponedeljak počinjen masakr.\nAmerički vladin izvor rekao je da istražitelji proveravaju je li Abedi putovao u Libiju i da li je tamo bio u dodiru s militantnima Islamske države.\nNjegov bivši prijatelj iz škole Leon Hal ispričao je da je bombaša samoubicu poslednji put video prošle godine i da je primetio da je Abedi pustio bradu.\n- Nismo razgovarali, već smo samo klimnuli jedan drugome. Ne sećam se da sam ga pre video sa bradom - kaže Hal.\nHal (26) je inače živeo odmah pored Abedija koji je, kaže, bio žestoki navijač "Mančester junajteda". Išli su u istu školu i igrali se zajedno na ulici ispred kuće.\n- On i ja smo se posvađali pre mnogo godina kad smo bili deca. Ne zbog nekog posebnog razloga, već je on uvek pomalo imao problema sa ponašanjem. Ne mogu da kažem da mi se zaista sviđao - kaže Hal.\nKo je naparavio bombu?\nSalman Abedi živeo je u socijalnoj stanogradnji, oko tri kilometara od mesta gde je u ponedeljak uveče počinio stravični masakr, a kasnije se preselio malo dalje. Celo područje većinom nastanjuju migranti, a u poslednje vreme tu je mnogo novih migranata. Policija sada pregleda stotine sati snimaka koje su snimile nadzorne kamere, nastojeći da utvrdi je li Abedi izviđao Arenu pre nego što je odlučio da detonira bombu.\nForenzičari proučavaju ostatke bombe i, prema prvim saznanjima, čini se da je tvorac eksplozivne naprave bio obučen za njenu izradu, te da se ne radi o nečemu sklepanom prema receptu sa interneta. To može značiti da je bombu za Abedija napravio neko drugi, jer terorističke organizacije svoje stručnjake za izradu bombi najčešće ne šalju da ih sami detoniraju, već ih čuvaju za sledeće zadatke.\nDva zvaničnika SAD-a koja su bila u kontaktu s britanskim vlastima rekla su da se veruje da je Abedi u Mančester doputovao vozom iz Londona, ali nije jasno što je radio u britanskoj prestonici, piše Jutranji list.\nUhapšen i Abedijev brat\nNakon napada policija je izvršila pretres više stanova u Mančesteru i uhapsila 23-godišnjeg muškarca, za kojeg se kasnije ispostavilo da je samoubicin brat. Abedi je imao i sestru po imenu Jomana Abedi, rekli su američki bezbedonosni zvaničnici.\nAbdala Jusef, portparol džamije Didsburi u Mančesteru, rekao je da su se Abedijev otac i brat molili tamo, ali da je on sam posećivao drugu džamiju.\n- Uspeo sam da dođem do nekoga koji poznaje porodicu. On je potvrdio da su se njegovi otac i sestra i ostatak porodice preselili u Libiju i otišli tamo odmah nakon revolucije u kojoj je Gadafi ubijen - rekao je Jusef i dodao da je moguće da su braća od tada putovala između dve zemlje.\nMančesterBombaš samoubicaEksplozijaIslamska državaOsumnjičeniLibija


20-06-2019 17:05 Svet Planeta\nRamzan Kadirov (Foto: Jutjub)\nU montiranom spotu vidi se kako vodi konjičku diviziju u boj protiv Lanisterove vojske iz serije "Igra prestola".\nSa tradicionalnom čečenskom šubarom na glavi i prepoznatljivom bradom, Kadirov i njegova divizija savršeno se uklapaju u scenu iz popularne filmske fantazije.\nNeko ko ne zna kako izgleda lider Republike Čečenije lako bi mogao da pomisli da je reč o liku iz serije kada ga vidi kako jaše kroz stepu, dok se u pozadini čuje prepoznatljiva muzika.\nBitka između čuvene "Konjičke divizije Ahmat", nazvane po Kadirovljevom ocu, i sredonjovekovne vojske deluje veoma uverljivo, a taj utisak ne uspeva da naruši čak ni pojavljivanje ogromnog zmaja. Vrhunac u klipu je trenutak kada Kadirov jaše ispred vojske, a zmaj preleće ispred njegove glave, da bi sprižio njihove protivnike.\nPrilikom montaže ovog klipa korišćeni su inserti iz sedme sezone "Igre prestola", kao i arhivski snimci sa promocije tradicije konjičkog sporta održanog u Čečeniji u aprilu.\nPutin otkrio koliko je Rusiju koštala aneksija Krima. Pročitajte OVDE koliko.\nIzvor: Blic/rt. com\nŠTA BI SE DESILO AKO AMERIKANCI SVRGNU PUTINA? Ovo je scenario za Rusiju\nUZ POVIKE ''ALAHU AKBAR'': Stotine Čečena na sahrani tinejdžera koji je odrubio glavu francuskom učitelju (VIDEO)\n''TI PRLJAVI SRBINE'': Čečen brutalno napao srpskog dečaka; Islamski čuvari morala na udaru\nČEČENSKI LIDER ZARAŽEN KORONOM? Kadirov hitno prebačen u Moskvu


Čadež: Siva ekonomija odnese kilometar autoputa dnevno - Bizlife.rs\nČadež: Siva ekonomija odnese kilometar autoputa dnevno\n09:44 Beograd, 15/04/2018\nČadež navodi da brojke pokazuju da su sektori usluga, maloprodaje, turizma i tekstila najizloženiji sivoj ekonomiji, te da je čak 60 odsto tekstilne robe na domaćem tržištu vezano za sivu zonu.\n„Na pijacama možete naći švercovanu robu koja nema nijedan sertifikat države Srbije“, rekao je Čadež gostujući u emisiji „Uzmi račun i pobedi“ na RTS.\nOn je ukazao na kompleksne probleme kao što su način carinjenja i tarifni carinski brojevi i određivanje cene pri uvozu, navodeći da je više od 100 inicijativa PKS u proteklih godinu dana bilo vezano za borbu protiv sive ekonomije.\nKao primer pozitivne saradnje PKS sa privrednim subjektima Čadež je naveo nedavno uspešno sprovođenje zajedničke akcije u sprečavanju šverca poljoprivredne agromehanizacije iz drugih zemalja.\nČadež je istakao da je legalna privreda najveći gubitnik u sivoj ekonomiji i ukazao da je važno da država učini sve što je moguće u borbi protiv nelegalne konkurencije.\nPredsednik PKS je pohvalio NALED za sistemsko i koordinisano bavljenje problemom sive ekonomije kroz uvezivanje raznih segmenata u državnoj administraciji kako bi borba protiv sive ekonomije bila efikasnija.\n„To još uvek ne znači da ćemo dobiti taj rat, ali bar možemo da krenemo u suzbijanje sive ekonomije“, kazao je Čadež.\npks siva ekonomija marko čadež\nZABORAVILI SVOJE OBAVEZE?\nGospodine Čadež, država svakodnevno gubi po jedan kilometar autoputa zbog sive ekonomije, bliže, svaki treći radnik u Srbiji radi na crno. Da li to treba penzioneri, kojima ΛV bezdušno otima penzije, da spreče ili operativna vlast na čelu sa sve moćnim ΛV i njegovim klimoglavcima i poltronima? Toliko je dobro penzionerima da ne otvaraju frižider, ukoliko ga imaju, jer se plaše da će im pojesti neoteti deo penzije.\n16/04/2018 u 10:47\nBaš tako, ali ne vredi više ovde pričati, ne radi se ništa da se to promeni.\nKada se radi u skladu sa zakonima, LEGALNO, ne može se obogatiti za\nkratak period, već su potrebene godine i decenije. Ali ovde se baš tako\ni bogati, BRZO I LAKO, naravno da cenu za to plaćaju ostali, neko ko\nostaje, a neko ko odlazi odavde. Pomaka na bolje nema, samo su tu\nreči u koje više niko ne veruje.\n17/04/2018 u 11:54


MERE je u januaru 2019. godine započeo poslovanje u Nemačkoj, ali je, zbog velike tražnje i nestašice robe na zalihama morao da zatvori prodavnice.\nLanac MERE ima prodavnice i u Kazahstanu, Belorusiji, Kini, ali i u nama susednoj Rumuniji. Kako navode, prednosti kupovine u njihovim marketima su cene 20 odsto niže od tržišnih, a kupci "plaćaju robu, a ne marku", prenosi B92.\nPrema najavama, u narednih nekoliko godina trebalo bi da se otvori 100 prodavnica u Srbiji, dok prve markete možemo očekivati već naredne godine. MERE objekti su veoma skromni, ali to ne treba da brine potrošače, ukoliko dobiju isti kvalitet po nižoj ceni.\nU ponudi marketa MERE nalaze se i neprehrambeni proizvodi, pa će tako i prodavci igračaka i stvari za uređenje doma u Srbiji dobiti ozbiljnog konkurenta.\n“Marks&Spencer” gasi oko hiljadu radnih mesta


Marksove beleške o kolonizaciji: ekscerpti o Feliksu Vejkfildu\nMay 1, 2022 May 1, 2022 ~ Aleksandar Matković\nTrebalo bi shvatiti koliko je kritika političke ekonomije kompleksna. I Džon Belami Foster i Kohel Saito govore na različite načine o tome da je Marks bio zainteresovan za to kako je iscrpljivanje zemljišta u kapitalističkim metropolama uslovilo ekološki imperijalizam u kolonijama. Foster o tome govori u istorijsko-empirijskom kontekstu trgovine guanom (nataloženom ptičjem izmetu iz Perua koji se u toku 19. veka koristilo kao popularno kvalitetno veštačko đubrivo) dok je Kohel Saito napisao knjigu u kojoj detaljnije govori o Marksovom razvoju u ovom pravcu. Međutim, ono što je fascinantno je da je Marks čitao agronome poput Justus von Liebiga (kojeg naširoko pominju i Džon Belami Foster, ali i Kohel Saito) u istom periodu i istim sveskama zajedno sa spisima kolonizatora. To bi govorilo u prilog tezi da je postojala veza između Marksovog interesovanja za poljoprivrednu eksploataciju i imperijalizam. Ovde ispod je prevod beleški povodom jednog od britanskih kolonizatora, konkretnije, njegove rasprave o premeravanju zemlje i kolonizaciji.\nFeliks Vejkfild (čije knjige je Marks analizirao) je, između ostalog, bio zadužen za uspostavljanje cene nad novim zemljištem i ovde je Marks video uspostavljanje klasnih osnova budućih kolonija. Kako piše na jednom drugom mestu (str. 471), “Članovi “kolonizatorskog društva” (Vejkfild & Co.) bacali su se još od 1830. ili 31, na [posao] fiksiranja relativno visoke cene za vladino zemljište, kako bi istovremeno uspostavili fond koji bi se mogao isključivo nameniti [podsticanju] emigracije, ali i odvraćanju siromašnijih emigranata od preterano lakog dolaska do vlasništva nad zemljištem, kako ne bi postali vlasnici nego radnici.” Zbog toga je, recimo, u beleškama ispod, komentarisao kako Vejkfild, zanimljivo, ne želi ograničenje na maksimum nego na minimum jutara potrebnih da bi se naselila kolonija (velik minimum je odvraćao siromašnije doseljenike). Cene zemljišta u kolonijama zato nemaju nužne veze samo sa njegovim kvalitetom i otuda problem davanja cene pustom zemljištu koje se obrađuje u prvoj belešci.\nVejkfild je inače zapravo bio… đubre. Kolonista koji se po struci bavio premeravanjem, najpre je napravio dete svojoj pomoćnici koju je po zakonima onda morao da oženi, potom devetoro dece. Tužio je koga je stigao i manje više je bio poznat po tuženju. Brat Edvard Gibon mu je pomogao da osnuju Kenterberijsko udruženje u Novom Zelandu radi kolonizacije, ali onda su se posvađali i ovaj ga je isplatio i prekinuo kontakte. Ženu i decu je ostavio prethodno u Tasmaniji, da bi potom ostatak od sedmoro dece dao najstarijem detetu od dvadeset godina na čuvanje kako bi se vratio u Englesku. Umro je faktički tužeći se.\nMalo dalja poenta, ali ono što je pored dela o kolonijalizmu zanimljivo je da sveske sadrže beleške od Među Marksovim beleškama na više mesta “klima” je figurirala kao faktor u nekim od tekstova koje Marks analizira u tzv. “Londonskim sveskama” kojima tekst koji je dole preveden pripada. One se nalaze u devetoj knjizi četvrtog odeljka MEGA (Marx und Engels Gesamtausgabe) pod nazivom “Ekscerpti i beleške od jula do septembra 1951.”, koje uređuje Međunarodna fondacija Marks i Engels, a koje je objavio izdavač “Dietz Verlag” u Berlinu 1991. (Vođa ovog odeljka je bio Erenfrid Galender, koji je posle ujedinjenja Nemačke bio izbačen i onemogućen da radi dalje na projektu MEGA. Njegova teza je bila da je ekologija sastavni deo kritike političke ekonomije, iako to negiraju drugi urednici MEGA koji su došli posle njega, poput Majkla Hajnriha). N.B. Marksovo proučavanje Liebiga, agromona i kolonista je kasnije upotpunilo i istraživanje rada Karla Nikolasa Fraasa za kojeg u jednom pismu Engelsu je rekao da je “veoma zanimljiv, posebno jer je dokazao da su se klima i flora promenile u toku istorije.” Drugim rečima, Marks je znao za ideju klimatskih promena. (U vezi sa ovom temom u jednoj drugoj knjizi, 26/IV, “Ekscerpti i beleške o geologiji, mineralogiji i agrohemiji od marta do septembra 1978.”, objavljene kod istog izdavača 2011, na str. 23 postoji čak i analiza Džona Jejtsa o sagledavanju kolonija kroz njihove različite klimatske zone, biljaka koje rastu spram različitosti u klimi i temperaturi i sl. Ovo dokazuje da se njegov interes razvijao (jer što bi pred smrt provodio mesece i mesece izučavajući agrohemiju?).\nInače, malo o kontekstu sveski među kojima se nalazi i Vejkfildovo ime. Pored njega se u ovoj knjizi MEGA nalazi i sijaset beleški o različitim knjigama mnogo različitih autora, od lekara i socijaliste Tomasa Hodžskina koji se borio protiv kolonizacije afrike, Semjuel Lainga, Rikarda o zaštiti poljoprivrede i ceni kukuruza, Justus fon Liebiga o organskoj hemiji i mnogim drugima. U ovim sveskama su i njegove beleške o Maltusovim raspravama o stanovništvu. Od časopisa tu se često pominju “The Economist” i “The Times”.\nTekstovi koji su prevedeni ispod se nalaze u svesci 14., objavljene u MEGA IV/9, Dietz Verlag, Berlin, str. 482-491.\nAnotacije u [uglastim zagradama] su moje intervencije ili engleski/nemački originali – u svakom slučaju predstavljaju umetnut tekst. *Zvezdice predstavljaju delove teksta u kojima je Marks odjednom prešao na nemački* dok ostali delovi predstavljaju tekst pisan na engleskom. Tekstovi su poprilično bili haotični, odjednom skaču sa engleskog na nemački i obrnuto, nisu često jezički koherentni (što je i karakteristično za beleške) tako da ne bi bili razumljivi bez otprilike 64 intervencija u obe beleške (jedan od primera je rečenica: “In leztren manufactured goods die natural production for export.” ili “In Order that the price of waste land should accomplish its objects (nämlich die Arbeiter nicht zu Landeigenthümern zu machen) it must be sufficient for the purpose.” “Dieser „sufficient price” wird beschrieben wie folgt: …” i sl. Svi tekstovi su manje više kombinacija nemačko-engleskog dok su neki još u kombinaciji i sa francuskim). Pored toga, brojevi u zagradama su Marksovi uputi na brojeve strana iz izvornog dela, a |vertikalne zagrade| su izgleda bile njegove reference na slične teme u istoj knjizi. Boldovani i italik delovi teksta su takvi bili u originalu.\nFeliks Vejkfild. Kolonijalni premer sa osvrtom na upotrebu puste zemlje; u izveštaju Novozelandskoj kompaniji\nKarl Marks, London, 1849.\nKako bi doseljenici [intending settlers] uživali jednak i slobodan izbor, tlo se mora premeriti, mapirati i opisati, kako bi se stekla celokupna slika o njemu. Ovo je premer (7,8). jedini pravilan postupak se sastoji u tome da se obezbedi fiksirana i jedinstvena cena po aru na celokupnu pustoš u nekom naselju. Ukoliko u naselju postoji zemlja za koju je ova cena previsoka, takva zemlja se ne bi isprva predavala: ali ako se jedinstvena cena ne bi smatrala previsokom za plodnije i bolje situirane sekcije [zemljišta], onda bi se ove [sekcije] prodavale; i za razvoj naselja i porast stanovništva bi se tek postepeno pobrinule manje plodne i lošije situirane sekcije, vrednosti jednake jedinstvenoj ceni; i ta cena bi se dobila za njih. Ovo se u novim kolonijama dešava svakog dana. Zemljište koje isprva niko 15 ne bi prihvatio ni za kakvu cenu, postaje poželjno, i onda se ono prodaje za cenu koja se isprva rado plaćala tek za najplodnija i najbolja situirana mesta. (23, 4). Cena pustoši, prema Sistemu koji je usvojila Novozelandska kompanija, ne plaća se zapravo (na osnovu) zemljišta, nego predstavlja doprinos svih kupaca prema predmetu od kog imaju najviše koristi. (24) vlada Sjedinjenih Država je najveća i najuspešnija od [svih] kolonijalnih autoriteta. (26) U takvim zemljama *poput australijskih kolonija u Novom Zelandu*, pastoralni kapitalista je najbolji pionir naseljavanja. On otkriva najplodnije distrikte, utvrđuje različita svojstva tla, itd. (32). [sledi Marksov komentar] *V. želi da kompanija ne postavlja ograničenje za maksimalnih 25 jutara zemljišta koje se prodaju jednoj osobi, već minimalno, odnosno 100 ari zemljišta za poljoprivredu i 500 jutara za stočarstvo. Kao rentu on uzima jedan deo [1/St.] za 100 jutara stoke.* (Posebni načini premeravanja, odabiranja i davanja zemljišta u posed, su oni koje je usvojilo Kenterberijsko udruženje u svom naselju na južnim ravnicama Novog Zelanda. Engleski Vlada je postavila Novozelandsku kompaniju za svog tamošnjeg agenta i pod njom su se ponovo obrazovala udruženja malih zemljišnih agenata, poput ovog datog.) (35-37)\nVejkfild. (Edvard Gibon). Pregled umeća kolonizacije, sa osvrtom na Britansko carstvo.\nKarl Marks, London 1849.\n|69| Glavni elementi kolonizacije su emigracija i permanentno naseljavanje emigranata na neokupirano zemljište. *Proces kroz koji se kolonja* nastanjuje i naseljava *naziva se kolonizacija*. (16) U Irskoj postoji nedostatak prostora za siromašne, ali dosta prostora za kapitaliste ako tamo mogu da odu ili da uzgajaju [if they could be got to go or to grow there]: u Francuskoj postoji izuzetan nedostatak prostora za književnu klasu, ali ne i za kapitaliste… u Rusiji, gde plemstvo prezire trgovinu, postoji velik nedostatak prostora za pitomce [cadets] te klase; da je kapital u izobilju, bilo bi dosta prostora za još ljudi iz radničke klase, ili ne bi bilo toliko pustog zemljišta, a ropstvo se ne bi nastavilo: ali u Velikoj Britaniji svim klasama nedostaje prostora (65) »previše je konkurenata u odnosu na fond [kapitala], *i zbog toga nastaje* nedostatak prostora.« (66) Velika Britanija je manje sposobna nego bilo koja druga [postojeća zemlja] na svetu, ili bilo koja što je ikada postojala, da prođe kroz velike političke potrese bez smrtne povrede. *Jer* Kredit *nigde [ne igra] toliko veliku ulogu.*. Preokrenite ili samo poljuljajte uverenje da će se obaveze [promises] ispuniti i u potpunosti ćete uništiti vrednost ovog kreditnog novca. Sada uverenje da će se obaveze plaćanja, koje čine najveći deo našeg novca, zaista i ispuniti, zavisi u potpunosti od očuvanja političkog poretka. *Ali, u Francuskoj i td. jedno vreme* bi vlada mogla prehraniti građane, jer [ovih] ima jako malo u odnosu na seosko stanovništvo. *Međutim* u Velikoj Britaniji [je] *odnos* seoskog stanovništva *prema gradskom* premali [i to je zbog toga što] u Velikoj britaniji toliko puno ljudi žive u gradovima i u potpunosti zavise od kredita sa svoj kruh nasušni, – [zapravo, toliko] da bi politički potresi koji bi inače uništili kredit, neizbežno izazvali glad u našim gradovima. *A to bi* samo pojačalo političke potrese [Und sind sie would increase political disturbance]. (69, 70) U Engleskoj [postoji] nužnost povremenog uništavanja kapitala u najvećoj mogućoj meri, *s vremena na vreme*… Kod nas [u Nemačkoj?] je izgleda praksa da se kapital gomila toliko da više ne znamo šta bismo radili s njim, a onda ga bacamo što je brže moguće dok se kvantitet koji upotrebljujemo ne izniveliše sa količinom potrebnom za investicije. Zato se neko vreme može primetiti opšta briga i obazrivost pri investiranju: puku spekulaciju gotovo da ne poznajemo: svi štede, [i] štede sada. Trenutno, opadajuća kamatna stopa na dobre hartije od vrednosti pokazuje da je nedostatak prostora za kapital sve veći; [a oni koji su] najmanje obazrivi se okreću ka nesigurnim hartijama od vrednosti na koje ostvaruju veću dobit: ali se nagomilavanje nastavlja. Na duge staze, kamata na dobre hartije od vrednosti je toliko niska ili se svela skoro ni na šta, da je muka preuzimanja rizika od gubitka postala manja od izvesnosti da se neće ostvariti gotovo ništa: i [u celom] svetu, svi, u strahu od toga da će njihov komšija stići pre njih, glavom bez obzira hrle ka spekulaciji. Kapital bez svrhe se baca u poduhvate od kojih se očekuju ogromne dobiti, ali koji se propadaju manje ili više: velike količine kapitala [sada] su nestale. Propast i mizerija koje snose pojedinci sada plaše celokupnu klasu kapitalista [frighten the whole body of capitalists]: i sada je druga grupa ljudi propala zbog teškoće ili nemogućnosti dobijanja kapitala za sigurne poduhvate. Panika deloma splašnjava; sporo nagomilavanje se ponovo nastavlja; i nakon nekog vremena, čitav proces se ponavlja. Naizmenično nagomilavanje, bacanje i panika, puni su zla svakojake vrste… U doba spekulacije neki zaista zarade; [to su uglavnom] oni koji su imali dovoljno sreće ili pameti da “izađu” iz loših spekulacija pre nego što se javno saznalo da su loše. Ovi zarađuju iznenada i u velikoj meri; oni su, većinom, kockari života. Njihov uspeh je primer koji tera druga na to da i sami postaju kockari kada se ponovo vrati vreme spekulacije. U doba spekulacije većina ljudi su kockari… Od kada je kapital u Engleskoj postao preobilan, duh kockara se razvijao među našim komercijalnim i proizvodnim klasama [commercial and manufacturing classes]… Uopšteno, biznismeni svih sorta i profila su, kod nas, u poređenju sa svojim prethodnicima iz prethodnog veka, nestalni, u žurbi da se obogate, ne strahuju od rizika, pametni ili spremni da iskoriste sve prilike, pre nego naočigled iskreni ili istiniti (76-78). Posebna karakteristika kolonija je [u tome što postoji] dosta prostora za sve klase. (79) |70| U kolonijama, oblast proizvodnje je neograničena; i njena upotreba bi se mogla uvećati brže nego što se stanovništvo i kapital mogu uvećati… *Uopšte, tamo može postojati* privremeni višak kapitala i ljudi, *ako iznenadni uvoz kapitala* prekorači trenutnu ponudu rada *ili obrnuto*… *Međutim* višak kapitala će se *ovde* uskoro baciti; višak rada će se ubrzo izlečiti svežim uvozom kapitala ili brzim uvećanjem kapitala u [samoj] koloniji. (79-81) Kolonije *po prirodi* izvozne zajednice. *I njihov proizvod je posebno prilagođen* razmeni sa starim zemljama. *U krajnjem,* proizvedena dobra *po prirodi* predstavljaju proizvodnju za izvoz [In leztren manufactured goods die natural production for export.] *Nasuprot tome: kao posledica jeftinoće zemljišta u kolonijama, velika većina ljudi su vlasnici zemlje ili stanuju na njoj; i njihova industrija u velikoj meri je namenjena proizvodnji onoga što se neposredno dobija od zemlje: viz. hrana i sirovine za proizvodnju. Stare zemlje [u smislu zemlje iz kojih su kolonije potekle] i kolonije su, dakle, jedni drugima najbolje mušterije. (83). Sam rad, bez truda i energije koji su potrebni da bi divljina bila produktivna, ne bi mogao da stvori toliki višak proizvoda čak ni u najplodnijem zemljištu. (84) *Poboljšavanje u poljoprivredi [ide] dosta sporo. [Ono] napreduje samo u odnosu spram porasta stanovništva*, a porast proizvoda koji dolazi iz poboljšavanja poljoprivrede ne utiče na konkurenciju. Uz poboljšavanje, sve je više ljudi svih klasa koji konzumiraju veći deo proizvoda; a konkurencija je neizmenjena. Stoga, kao lek za konkurenciju, mi želimo više zemljišta. ([88,] 89) Svaki novi uvoz hrane kroz izvoz više proizvedenih dobara, predstavlja uvećanje oblasti proizvodnje; [to] je kao uvećanje naše zemlje za nekoliko jutara [acreable]; i ono ima tendenciju da ukine štetnu konkurenciju koja mu je prethodila. (89) *Štetna konkurencija [se može] dakle svesti na »višak kapitala *i* ljudi u odnosu na zemlju«… Ni u jednoj klasi se konkurencija neće smanjiti ni najmanje, niti kroz poboljšavanje poljoprivrede, niti kroz uvoz hrane, ukoliko se stanovništvo bude uvećavalo brže u odnosu na oba. Bez obzira na to kako se oblast zaposlenosti uveća za sve klase, osim ukoliko se ona uvećava brže nego što se ljudi i kapital uvećavaju, nikakva promena neće nastati u profitima ili u nadnicama, niti u bilo kakvoj vrsti naknade za napor: postoji veći fond, ali [takođe i] odgovarajuće ili veće povećanje kapitala i ljudi, tako da konkurencija ostaje ista, ili [može] postati čak gorom. (91) *Moderni, kaže Dr Hinds, svoje kolonije stvaraju* od jedne klase ljudi, od najbespomoćnijih i najnesposobnijih da održe naš nacionalni karakter… Stari [ancients], naprotiv, slali su predstavnike svoje države-roditelja… kolonizatore svih činova. (109) Kriminal je retka pojava u Novoj Škotskoj i Novom Brunsviku; tako je i u Južnoj Africi i Zapadnoj Australiji. Kolonijalno tle je nepodobno za kriminal, koji raste jako sporo i uz velike teškoće. U osuđeničkim kolonijama i njihovim neposrednim komšijama, imperijalne vlasti su te zbog kojih kriminal cveta na tlu koje mu je neprirodno… *Protiv “kolonijalne pameti”*. Za rast časti, kolonije nisu previše adekvatno tle. (151) Kolonija koja ne privlači žene, nija privlačna kolonija: da bi je učinili privlačnom za oba polova, uradićete dosta ukoliko je učinite privlačnom za žene. (156) Postoji još jedan princip rada o kom se gotovo nigde ne govori u ekonomskim anketama u starim zemljama, ali kog je svaki kolonijalni kapitalista osetio na svojoj koži. Velika deo industrijskih operacija, pogotovo u industrijama čiji proizvod je velik spram uloženog kapitala i rada, zahteva određeno vreme da bi se završile. Kod većine njih, nije smisleno ni započinjati pre nego što je izvesno da će se operacija nastavljati i da će trajati godinama. Krupan deo upotrebljenog kapitala je u njima zapravo fiksiran i nije konvertabilan [niti] izdržljiv. Ukoliko se nešto desi što bi ugrozilo operaciju, sav kapital bi bio izgubljen. Ukoliko se žetva ne može sakupiti, čitav proces njenog uzgajanja bi bio bačen. |71| *To pokazuje da* je konstantnost ništa manji princip od kombinacije rada. Značaj principa konstantnosti se ovde [u starim zemljama] ne vidi, jer se retko zaista desi, da se rad koji nosi bilo koji biznis zaustavi zbog volje kapitaliste… *Međutim* u kolonijama je obrnuto.* Ovde kapitalisti toliko strahuju od toga, da oni izbegavaju pojavljivanje ovoga [nekonstantnog rada] koliko god mogu, tako što izbegavaju operacije koje zahtevaju previše vremena da bi se završile koliko god mogu. (169[, 170]). Postoji mnogo operacija koje su toliko jednostavne da ne dopuštaju podelu na delove i koje se ne mogu izvesti bez kooperacije velikog broja ruku. *Na primer*, podizanje velikog drveta na kola, uklanjanje korova na velikim poljanama nekog useva, istovremeno šišanje velikog broja ovaca, prikupljanje žetve kukuruza u trenutku kada je on dovoljno zreo, ali ne previše zreo, pomeranje bilo kakvog velikog tereta; ukratko, sve, što se ne može obaviti a bez toga da velik broj ruku pomaže nekom drugom u istom, nepodeljenom radu i to istovremeno. (168). Kombinacija i konstantnost rada su već obezbeđene u starim zemljama, bez ikakvog truda ili razmišljanja kapitaliste, već samim činom dostupnosti radne snage za unajmljivanje. [S druge strane,] oskudica radne snage za najam jer univerzalna muka kolonija. Ona je jedini uzrok velikih nadnica zbog kojih je kolonijalnom radniku lakše odnosno neverovatnih nadnica od kojih je kapitalisti muka. (170) Kolonijalna demokratija i demagogizam. (str. 187) Privilegovana klasa (*u engleskim kolonijama*) je zvanična klasa. (*službenici*) (194) U našim kolonijama, poput današnje Francuske, kancelarija [im] je jedina odlika (u suštini). *U prepreke* kolonizacije *spadaju* još i kolonijalni efekti transporta osuđenika, koji se vide *samo u koloniji Novog Južnog Velsa i njegovog komšiluka i* prisustvo aboridžinskih domorodaca uz koje [ide i] proces revolta *koji vodi [onda]* do njihovog istrebljenja. Ovaj poslednji vid kolonijalnih zala pripada najviše kolonijama Južne Afrike, Cejlona [današnja Šri Lanka] *i* Novog Zelanda. ([221,] 222) *Samo* najjeftinije zemljište u koloniji je ono čija cena određuje tržište rada. Cena ovog zemljišta, kao i svakog pustog zemljišta, i svega ostalog što ne staje ništa da se proizvede, zavisi naravno od odnosa između ponude i potraženje. (332) Zvanični favoritizam i zapošljavanje pri raspolaganju zemljištem na osnovu granta [Official favouritism and jobbing in the disposal of land by grant], predstavljaju jednu od najčešćih i najgorih odlika kolonijalne istorije. (336) Kako bi cena pustoši ostvarila svoje zacrtane ciljeve (*[a to je,] naime, da se radnici ne pretvore u vlasnike*), [ona] mora biti dovoljno [visoka]. Otuda je cena svugde bila nedovoljna [u očima Vejkfilda]. (338). *Ova* “dovoljna cena” *se opisuje na sledeći način*: »Pri osnivanju kolonije, cena može biti mala kako bi se kvantitet zemljišta koje bi naseljenici trebalo da preuzmu učini gotovo beskonačnim: ona može biti i visoka kako bi se uspostavio odnos između zemljišta i ljudi koji bi bio sličan onome iz starih zemalja, u kom slučaju, ukoliko ova vrlo visoka cena nije sprečila emigraciju, i najjeftinije zemljište u koloniji može biti podjednako skupo, a preobilje radnika podjednako žalosna kao u Engleskoj: ili može biti naprosto sredina između oba, čime bi se ne bi izazvalo ni preobilje ljudi ni preobilje zemljišta, nego bi se ograničio kvantitet zemljišta, kako bi se najjeftinijem zemljištu dala tržišna cena koja bi imala efekat da natera radnike da rade neko određeno vreme za nadnice pre nego što bi mogli postati vlasnici.« (339) Substitucija prodaje za grantove u Sjedinjenim Državama nije ni u najmanju ruku umanjila vrednost crnih robova [negroslaves], ili nužnu zavisnost slobodnih država [Unije u vreme građanskog rata u SAD] od prirodnih robova [natural slaves] poput jadnih Iraca za izvođenje rada koji zahteva veliku konstantnost i kombinaciju. (340) |72| Pri osnivanju Zapadne Australije, nije bilo izbora. Pri raspolaganju sa pustoši, vlada je počela sa davanjem 500 000 jutara u grant (*skoro 25% koliko ima najveći okrug Norfolk) jednoj osobi. Onda je stigao guverner sa još nekoliko osoba, sa grantovima u ogromnim količinama. Prvi primalac granta uzeo je za svoju kneževinu vodeće mesto, drugi je, naravno, mogao da izabere svoju samo izvan ovog ogromnog poseda. Onda je posed drugog primalaca naterao trećeg da ide još dalje sa zemljom; pa onda je četvrtog, opet, naterao da ide još dalje u divljinu. U celini, premda u veoma kratkom procesu, ogromne teritorije je zaposelo tek nekoliko doseljenika, koji su toliko bili razasuti da, kako nije bilo ni puteva ni mapa, retko da je bilo ko od njih znao gdeje onaj drugi… Pri osnivanju Južne Afrike od strane Danaca, disperzija prvih doseljenika, iako veštačka ili u smislu jutara manja, bila je štetna koliko i ona kod Svon Rivera [Swan River, u Zapadnoj Australiji]… *Uzrok* disperzije je naizgled bila beskonačna sloboda naseljenika pri odabiru zemljišta. [Međutim, ta sloboda je] bila samo kiselo grožđe, a dok se njihovo grožđe kiselilo, ostali su kupovali ono malo đubre što je ostalo. Samo je prvi primalac granta kod Svon Rivera imao zaista pravu slobodu izbora kada je reč o lokalitetu: drugi je imao manje slobode, treći još manje, i tako dalje. Napokon, kada je tuce ljudi ugrabilo zemlje dovoljne za milione, niko drugi nije više imao nikakvu slobodu: sva za doseljenike podobna zemlja je nestala i bila u rukama tek nekoliko ljudi, običnih đubrova koji nisu mogli svoje posede ni da koriste, a opet, nisu hteli ni da ih se odreknu, jer, došavši iz stare zemlje gde je zemljište bilo istovremeno i oskudno i vrednovano, oni su ga procenili vrednijim u odnosu na bilo šta što bi bilo ko mogao da plati u uslovima gde je stanovništvo bilo manje od ogromnog prostranstva privatnog vlasništva. (433-5) Stavljanje neviđenog kvantiteta pustog zemljišta u takvo stanje privatnog vlasništva koje sprečava njegovo korišćenje — i zauvek ga čuva kao pustu zemlju — predstavljala je univerzalno zlo kolonijalnih vlasti koje delaju po uputstvima od Dauning Strita [Downing Street, jedno od sedišta vlade Ujedinjenog Kraljevstva, gde su obično bile rezidencije u kojima su živeli premijeri]. Isti rezultat nastaje bez obzira na to da li se zemljište daje u grant u količinama većim od sredstava koje primalac granta može upotrebiti za korišćenje zemlje, ili se prodaje po toliko niskoj ceni da nastaju odsutni vlasnici. (435, 6)\nPrevod: Aleksandar Matković\nPosted in articles, srpskohrvatski\tekologijakapitalizamkolonijakolonijalizamMarks\n‹ PreviousDegrowth vs imperialism\nNext ›Neoliberalizam u političkim školama SKJ?\n3 thoughts on “Marksove beleške o kolonizaciji: ekscerpti o Feliksu Vejkfildu”\nPingback: Marksove beleške o klimatski kolonijama: ekscerpti o Džonu Jejtsu\nPingback: LUKA MATIĆ: “Čovjekov svijet” i Praxisov problem s prirodom


HRT: Trump, Vučić i Hoti nominirani za Nobelovu nagradu za mir\n16:21 / 11.09.2020.\n- Je li Vučić znao što potpisuje u Bijeloj kući - komentar Branimira Farkaša\n- Nakon završetka rata bilo je teško naći način koji bi vodio prema pomirenje, što se vidi u odnosima Kosova i Srbije. Bili smo itekako zabrinuti posljednjih godina da bi moglo doći do novih sukoba. Vrlo je važno vidjeti da su Donald Trump te njegova administracija zajedno s vlastima u Beogradu i Prištini napredovali u pregovorima za normalizaciju ekonomskih odnosa, istaknuo je među ostalim Magnus Jacobsson na Twitteru.


Bluetooth zvučnik BTS01/RD: Zvučnici za računar: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Bluetooth zvučnik BTS01/RD\nUgrađen punjivi akumulator\nOdličan je za opuštanje, putovanja ili posao\nBaterija: 3.7V 500mAh\nInterfejs: AUX ulaz 3.5mm, mikro USB ulaz, ulaz za mikro SD karticu\nOpis proizvoda: Bluetooth zvučnik BTS01/RD\nPomoću Bluetooth tehnologije, povežite bilo koji Bluetooth Smartphone, tablet ili računar za samo nekoliko sekundi i slušajte svoju omiljenu muziku. Hands-free funkcija pruža mogućnost da preuzmete poziv. Lira N1 je takođe i posebno prirodno, moćan stereo zvuk koji ide svuda sa vama. Možete da povežete MP3 plejer ili bilo koji drugi izvor zvuka na 3,5 mm džek.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 38255\nSifra 38255, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 38255, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Kako stari običaji nalažu, pre ulaska u kuću, mladoženja je dužan da puškom opali u jabuku koja obično stoji na vrhu kuće, ali je naš košarkaš ovoga puta imao malo drugačiji zadatak - šutirao je na koš koji se nalazio unutar dvorišta.\nVideo ovog orignialnog dolaska po mladu, objavljen je na stranici "Oglasna tabla Užice".\n"Novopečeni mladoženja, naš poznati košarkaš Petar Kutlešić, došao je u Srbiju u svoje Užice najlepšim povodom, da obavi svečani čin venčanje i svadbu. Zanimljivo da umesto puške i tradicionalno obaranje jabuke, mladoženja je morao da pogodi koš u dvorištu", stajalo je unutar objave, ovog nesvakidašnjeg dolaska po mladu,\nNakon što je uspešno obavio zadatak,usledio je veliki aplauz okupljenih.\nkošarka svadba užička svadba Petar Kutleš


Dekodiranje Sony Xperia Z i Z Ultra – Doktor Mobil\nDekodiranje Sony Xperia Z i Sony Xperia Z Ultra\nU servisu mobilnih telefona Doktor Mobil nudimo dekodiranje Sony Xperia Z i Sony Xperia Z Ultra mobilnih telefona. Vaš telefon možete nam poslati i kurirskom službom ako niste u mogućnosti lično da svratite do našeg servisa.\nPremijum segment Android telefona nedavno je postao bogatiji za još jedan uređaj, i to iz kompanije Sony. Reč je o Xperia Z modelu koji predstavlja jedan od trenutno najnaprednijih smart telefona. Karakteristike koje odlikuju ovaj telefon više su nego impresivne: tu je sjajan 5-inčni ekran u punoj HD rezoluciji koji nudi odličan kvalitet zahvaljujući Sony-jevoj BRAVIA tehnologiji, korišćenoj u HD televizorima. Naravno tu su i odličan četvorojezgarni procesor, kao i jedna od najnovijih verzija Android operativnog sistema Jelly Bean.\nNjegov veći „brat“, fablet Sony Xperia Z Ultra, takođe se može pohvaliti veoma dobrim karakteristikama, od kojih bismo izdvojili izvrstan 6.4-inčni Triluminos IPS LCD touchscreen ekran Full HD rezolucije, četvorojezgarni procesor na 2.2 GHz i dosta jaču bateriju sa kapacitetom od 3050 mAh.\nNaravno, sa telefonima ovakvih osobina, dolazi i odgovarajuća cena za ovaj segment telefona. Srećom, Sony Xperia Z se može naći i kod mobilnih operatera Vip i MTS, ponekad čak i po višestruko nižoj ceni u odnosu na maloprodajnu. Ovo je odlična vest za sve one koji žele najnoviji telefon vrhunskih karakteristika.\nAli, kao i svaki telefon koji se prodaje preko mobilnih mreža, i Xperia Z i Sony Xperia Z Ultra su zaključani na tog određenog operatera. Drugim rečima, nećete biti u mogućnosti da vaš telefon koristite sa nekim drugim mobilnim operaterom. Kako biste rešili ovaj problem, potrebno vam je dekodiranje telefona, poznato još kao i „otključavanje“ telefona.\nDekodiranje Sony Xperia Z i Sony Xperia Z Ultra dostupno vam je u servisu mobilnih telefona Doktor Mobil. Dekodiranje je siguran način kako da vaš telefon sa mreže u potpunosti osposobite za rad sa bilo kojom mobilnim mrežom. Takođe smo u prilici da vam ponudimo i rešenja za sve hardverske i softverske probleme vezane za ovaj model, kao i razna podešavanja za vaš telefon kako bi on bio što funkcionalniji.\nNaravno, kao i za ostale Android telefone i na Xperia Z i Xperia Z Ultra se može instalirati igo navigacija sa najnovijim navigacionim mapama Evrope i sveta.\nZa više informacija i cenu za Dekodiranje Sony Xperia Z i Sony Xperia Z Ultra pozovite nas na naše telefone\nTELEFON: 011 / 405-8049 MOBILNI: 062 / 1617-002, pošaljite nam email ili posetite naš servis mobilnih telefona u Beogradu.\nUkoliko imate želju da svoj pametni telefon koji je zaključan na mrežu jednog operatera mobilne…


Deca učesnici ove manifestacije dolaze iz Kosovskog Pomoravlja, centralnog Kosova, sa Štrpca, iz Metohije, Leposavića, Zubinog Potoka, Kosovske Mitrovice i Zvečana. Ovim događajem simbolično u Prizrenu počinju Vidovdanske svečanosti koje organizuje Dom kulture Gračanica, a veliki broj dece ima jedinstvenu priliku da prvi put boravi u ovom značajnom manastiru iz srednjeg veka.\nPokrovitelji ove manifestacije su Kancelarija za KiM i Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije u saradnji sa Domom kulture u Gračanici i Savezom amatera Kosova i Metohije.\nFoto V. ĆUP; GračanicaOnlajn: otvorene Vidovdanske svečanosti\n5. jula 2020., 18:58


FIAT Ducato – nova generacija | Stojanov doo\nFIAT Ducato – nova generacija\nUpoznajte osveženu verziju popularnog komercijalnog modela Ducato koji je za 33 godine postojanja prodat u 2,6 miliona primeraka širom sveta!\nMeđu novim karakteristikama ovog vozila nalazi se restilizovana maska hladnjaka, nove felne od 16”, novi LED farovi i trodelni prednji branik u cilju smanjenja troškova popravki prilikom eventualnih oštećenja.\nŠto se tiče unutrašnjosti vozila, novi Ducato nudi tri različita ambijenta – Classic, Tecno i Lounge, kao i nova sedišta. Kabina je od sada opremljena i multifunkcionalnim držačem koji se nalazi na sredini instrument table a koji je pogodan i za odlaganje smartfone i tablet uređaja.\nU zavisnosti od paketa, korisnicima će biti dostupna i Bluetooth konekcija, a najbogatije opremnjeni modeli imaće ugrađeni multimedijalni sistem, zadnju kameru i navigaciju.\nKada je reč o funkcionalnosti, na raspolaganju će biti osam različitih kapaciteta nosivosti koji se kreću od 8 do 17 m³. Novi Ducato biće dostupan u verzijama sa 4 različite dužine i 3 različite visine za kombi vozila i 6 različitih dužina za produžena kombi vozila.\nPaleta motora obuhvatiće 2.0 litarski MultiJet sa 115 KS (84 kW) i maksimalnim obrtnim momentom od 280 Nm, 2.3 MulitJet sa 130 KS (95 kW) i 320 Nm, 2.3 MultiJet sa 150 KS (110 kW) i 350 Nm, kao i najsnažniji 3.0 litarski MultiJet sa 180 KS (132 kW) i 400 Nm maksimalnog obrtnog momenta.\nModeli sa 2.3 i 3.0 litarskim motorima opremljeni su manuelnim šestobrzinskim menjačem, dok je 2.0 litarski MultiJet uparen sa manuelnim petobrzincem.\nSve verzije imaju u standardnoj ponudi ESC sistem za elektronsku kontrolu stabilnosti vozila. Ovaj sistem je dodatno poboljšan sistemom za sprečavanje prevrtanja vozila, zajedno sa LAC sistemom za vožnju pod teretom, Hill Holder sistemom za pomoć pri kretanju na usponu, ASR sistemom protiv proklizavanja i EBA sistemom elektronske kontrole kočenja.\nTakođe, u cilju obezbeđivanja veće pokretljivosti i komfora u vožnji, u standardnoj ponudi se nalazi i Servotronic na verzijama MultiJet 2.3. i 3.0 motora, dok su dodatni sistemi za asistenciju u vožnji dostupni kao opcije, poput Traction+ sistema (zajedno sa Hill Descent sistemom sa kontrolu pri spuštanju niz nizbrdice), sistema koji upozorava ukoliko vozilo napusti traku kojom se kreće i sistema za prepoznavanje saobraćajnih znakova na putu.


5 znakova koji otkrivaju da vaš dragi nikada neće odrasti! – Zabavno24h Check the settings\nHome / Savjeti / 5 znakova koji otkrivaju da vaš dragi nikada neće odrasti!\njeca July 19, 2017\tSavjeti Leave a comment 143 Views\nPrevious Strogo zabranjeno: 3 poteza koje ne smete da radite ispred svog dragog\nNext Ljubavni horoskop od 1. do 15. jula 2017: Device zaljubljene, kod Bikova burno!


Zamet - stan 54 m2 | Elite nekretnine\n320,00 € 2.374,23 kn\nIznajmljuje se namješteni i lijepo uređeni stan na Zametu, na odličnoj lokaciji, koncipiran kao 1S+DB.\nStan veličine 54 m2 sastoji se od spavaće sobe, dnevnog boravka, kuhinje, kupaonice te balkona.\nOdlična lokacija, blizina svih važnih sadržaja, blizina autobusne stanice.\nZamet 2S+DB 70 m2 - najam!


FIFA će dozvoliti da se u nastavku sezone koristi pet izmjena | Korona virus Vijesti | Al Jazeera\nČešće odigravanje utakmica može povećati rizik od potencijalnih povreda usljed preopterećenja igrača, tvrdi FIFA (EPA)\nFIFA je u ponedjeljak detaljno objavila privremeni plan kojim se nastoji spriječiti veliki broj povreda zbog “potencijalnog preopterećenja igrača”, jer će nogometna takmičenja sustizati zaostatke nakon prekida zbog globalne pandemije korona virusa, javlja Anadolija.\n“Jedna od briga u vezi s nastavkom sezone jest da veća učestalost utakmica iznad uobičajenog nivoa može povećati rizik od potencijalnih povreda usljed preopterećenja igrača”, navodi se u saopćenju FIFA-e.\nLa Liga je htjela u utorak testirati igrače na novi korona virus, pa ih početkom maja poslati na treninge.\nDo kraja prvenstva ostalo je još 12 kola, a sve bi se utakmice trebale igrati pred praznim tribinama.\nNavijači se pripremaju za ‘utakmice duhova’\nZa 19 eura navijači Borussije Moenchegladbah kupuju kartonske figure sa svojim likom u prirodnoj veličini koje će biti postavljene na tribinama.


Pritvor do 30 dana za troje uhapšenih u vezi sa donacijama za KC Niš | N1 Srbija\nPritvor do 30 dana za troje uhapšenih u vezi sa donacijama za KC Niš\n13.05.2019. |10.47 |\nZa tri od pet osoba uhapšenih u subotu zbog trgovine uticajem u vezi sa donacijom za KC Niš, sud je odredio pritvor do 30 dana, saopšteno je danas iz Višeg suda.\nSudija Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije Višeg suda u Beogradu, nakon saslušanja osumnjičenih odredio je pritvor do 30 dana M.N, B.M, D.K. zbog, kako se navodi, postojanja okolnosti koje ukazuju da će ometati postupak uticanjem na svedoke.\nZa četvrtog uhapšenog N.N. sud je odredio meru zabrane prilaženja, sastajanja ili komuniciranja sa svedocima.\nPripadnici MUP-a i Bezbednosno-informativne agencije, u saradnji sa Posebnim odeljenjem za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u Beogradu uhapsili su u subotu pet osoba zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo trgovina uticajem.\nUhapšeni su M.N. (55) zaposlen u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, B.M. (50) odgovorno lice u špediterskoj kući "BRW Cars" Niš, N.N. (43) odgovorno lice u "Herbafarmu", D.M. (33) odgovorno lice preduzeća "Labor farm" i D.K. (51) zaposlen u preduzeću "Trace Serbia".\nKC niš hapšenje Korupcija\nUhapšen muškarac, sumnja se da je snimao odnos sa sedmogodišnjom devojčicom 21.11.2019.\nTek sto su ozakonili korupciju u zdravstvu (i po ekstenziji u svim drugim delatnostima) oni sada hapse zbog korupcije u tom istom zdravstvu. Ko se moze snaci u ovom ludilu?\nZabrinut za kasu\nZasto drzava cuti o poslodavcima koji duguju pdv i pio? Zar to ne ostecuje drzavnu kasu?\nda ali ne ovoliko. Inace duznicima se racuna kamata u morace da plate kao sto su do sad placali.


Veoma bitan podatak je da je do realizacije ove ideje došlo na inicijativu Srbije a uz podršku Brisela a posebno Vašingtona.\nDa bi kompletan region bio što atraktivniji investitorima iz zemalja EU moramo pokušati ubrzati protok roba, ljudi i kapitala.\nBez obzira na ogomne razlike u pogledu na problem Kosova u interesu ekonomija Srbije, Severne Makedonije i Albanije je što bolja ekonomska saradnja.\nOvo je odličan korak ka još boljoj budućnosti i bržem razvoju.\nOtvoren Balkan je nešto što će omogućiti još brži razvoj Srbije.\nMoramo gledati u budućnost i okrenuti se što boljoj ekonomskoj saradnji medju državama regina Zapadnog Balkana.\nRealizacijom ideje Otvoreni Balkan biće na dobitku ekonomije sve tri zemlje članica a samim tim i gradjani ti zemalja.\n"Otvoreni Balkan" je veoma bitan projekat kako bi se međusobna saradnja podigla na viši nivo.\nSamo da se omogući slobodno kretanje usluga, robe i kapitala može da se očekuje boljitak za celi region.\nNe trebamo se mi zanositi nekom saradnjom sa Albancima to je sve na dugom štapu. Ako može da se jača biznis to je ok, ali polako jer su još mnoge stvari nerešene.\nZnačajno je za sve zemlje u regiji da budu otvorene jer samo tako će se brže napredovati ka EU integracijama.\nVučić mudro donosi odluke, tako da će ovo biti pun pogodak za sve tri zemlje.\nOtvoreni Balkan je od velikr vaznosti za ceo region\nЧини ми се да грађани Србије те границе најчешће прелазе због тутистичких путовања док Албанија и Македонија преко тих граница транспортује робе према ЕУ. Албанија и С. Македонија признају тзв. Косови , дакле не признају територијални интегритет Србије и где је онда граница?\nTo je jako lepa vest da smo se posle toliko godina najzad nasli\nSrbija gleda napred, u budućnost.\nTo je najveca greska i samo dobro za albaniju i makedoniju, nikad moj glas nisu dobili niti ce ikad .\nSporazumi u Skoplju su istorijski jer je ovo prekretnica za nešto što je dobro za ceo region, a rezultati će pokazati da je tako.\nOpen Balkan je nešto najbolje što će biti realizovano poslednjih 30 godina\nVeoma je važno da se obezbede najbolji uslovi za open Balkan\nRegion će biti jako ponosan na celokupan projekat open Balkan\nNajvažnije da region bude ponosan na ovaj projekat\nSrbija je u proteklih 10 godina stekla ponovo svoj identitet i zacrtala put razvoja i napredovanja. Srbija u istom ovom periodu nije ratovala niti je iko ratovao protiv nje. Ona je otvorena zemlja koja je spremna da bude snažna i stabilna.\nMoramo da budemo otvoreni, spremni za saradnju, da prigrlimo svaku šansu za ekonomski rast, infrastrukturno povezivanje i razmenu ideja. Srbija gleda napred, u budućnost.\nOvo je veliki korak za ceo region na balkanu


Značajno Povećano Interesovanja Za Petnicu | Svet Nauke\nHome > Vesti > Značajno povećano interesovanja za Petnicu\nZnačajno povećano interesovanja za Petnicu\nSvet nauke 12.03.2013.2013-03-12T02:10:02+01:002013-03-16T02:12:32+01:00 --> 16.03.2013 @ 02:12 Vesti 1 Comment\nNakon godine u kojoj je obeleženo 30 godina postojanja i rada Istraživačke stanice Petnica, godine rekonstrulcije postojećih i izgradnje novih kapaciteta i najmodenrijih laboratorija zahvaljujući Evropskoj investicionoj banci, i nakon priznanja od UNESCO i države, ove godine interesovanje za programe ove prestižne institucije porastao značajno.\nOvaj svojevrsni srpski obrazovni i naučni brend za mlade, po kojem smo ponosno poznati širom sveta, upravo ugošćava prve grupe srednjoškolaca, polaznika zimskih programa iz svih 17 oblasti prirodnih, društvenih i tehničkih nauka. Talentovani srednjoškolci tokom februara i marta meseca će imati priliku da čuju uvodne kurseve za sve nauke od astronomije, fizike i programiranja, preko biologije, hemije i geologije, do arheologije, istorije i psihologije, ali i dizajn, medicinu i robotiku.\nLepe vesti iz Petnice tokom prethodnih godina, a naročito tokom godine obeležavanja jubileja 30 godina, doveli su do toga da je broj pristiglih prijava za učešće na programima poraslo za 30%.\n“Broj pristiglih prijava krajem 2012. godine je bio značajno uvećan. To nas nije mnogo iznenadilo, jer su rezultati naših nekadašnjih polaznika pokazivali značaj njihovog boravka u Petnici. Komisija od 60 stručnih i mlađih saradnika sa različitih fakulteta, instituta i obrazovnih institucija, su tokom 4 dana detaljno pogledali svaku pristiglu aplikaciju, i odabrali one koji će u 2013. godini imati priliku da budu prva generacija koja će raditi svoja istraživanja na najmodernijoj opremi koja je stigla u prethodnoj godini”, kaže Nikola Božić, direktor Fonda “Petnica”.\nU ovoj godini će u Petnici, sada najmodernijem obrazovnom centru u Evropi, po mesec dana moći da uči i radi oko 1200 srednjoškolaca iz svih krajeva Srbije, ali i učenici iz Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Makedonije.\n“Ovogodišnji polaznici programa u Petnici će moći u najmodernijim laboratorijama u našem regionu i na ozbiljnoj naučnoj opremi prave svoje prve korake u nauci. Sada smo u situaciji da i naši stručni saradnici sa fakulteta žele mnogo više vremena da provedu u Petnici kako bi radili svoja istraživanja. Ovo će omogućiti da i srenjoškolci mnogo toga nauče iz prve ruke”, kaže Tomica Mišljenović, rukovodilac programa biologije u Petnici.\nZahvaljujući podršci NIS ad, kompanije koja ima izraženo društveno odgovorno poslovanje, Petnica je svoje ovogodišnje programe započela bez problema, a nadamo se da će ova godina proći bez finansijskih problema koji često prate ponos naše zemlje.\nTags:nauka, obrazovanje, petnica\nСнежана Икић Орловић\nВашом великом заслугом је дошло и до овог повећаног интересовања за Петницу. Ја нисам физичар али је задивљујуће како ово радите и на који начин побуђујете интересовање за науку. Иако сам инжењер, и мене сте заинтересовали до те мере да пратим сваку поставку коју објавите и све што предложите. Хвала Богу да има таквих људи, младих људи, који воле да раде.\nС поштовањем, свако добро и напредак Вам желим.


Banjaluka: Besplatan prevoz na Truck and Roll Fest | Banjaluka.net\nBanjaluka: Besplatan prevoz na Truck and Roll Fest\nU okviru manifestiacija koja će se održati povodom “Kotorvaroškog kulturnog ljeta 2016” danas od 19 sati na Gradskom trgu počinje Truck and Roll Fest, koji će okupiti veliki broj bendova. Za Banjalučane organizovan i besplatan prevoz!\nPrve festivalske večeri nastupaju: Brutal Protest, Grana Jorgovana, Trigersi, a nakon toga zabava se seli u kamp gdje će u okviru after programa nastupiti DJ April (House, Acid, Techno) iz Banjaluke. Drugog festivalskog dana sviraju Tatto, Ispad i The Story kao i DJ Dejan Kuzmić.\nOvogodišnji festival “Truck n Roll Fest Čaršija” organizovali su mladi Kotor Varošani u saradnji sa Domom kulture “Miroslav-Miro Pejović”.\n“Odlučili smo da ubacimo i takmičenje demo bendova zbog promocije mladih autora sa naših prostora i besplatan kamp u vidu dvodnevnog odmora u prirodi na lokalnom kupalištu u blizini Trga na kojem se održava festival”, rekao je ranije za MONDO organizator festivala Đorđe Bojić.\nTakmičarski i revijalni dio programa počinje od 19 sati na Trgu, a nakon toga zabava se seli u kamp na Bjelinama gdje će biti žurke!\nZa sve zainteresovane koji dolaze iz Banjaluke organizovan je i besplatan prevoz. Potrebno je samo da se javite u INBOX Facebook stranice festivala i dobićete dokument koji trebate ištampati.\nDolazak je moguć bilo kojom redovnom linijom iz Banjaluke, a povratak je u 4 sata iza ponoći iz Kotor Varoša.


Bruklin bez Hardena do vođstva protiv Milvokija - Izazov\nBruklin bez Hardena do vođstva protiv Milvokija\nRadio-televizija Srbije\t 6. juna 2021. 07:30\n”Brada” je na terenu proveo tek četdrdesetak sekundi, pre neko što se uhvatio sa zadnju ložu desne noge i nije se više vraćao na parket ”Barklajs centra”. Pregled magnetnom rezonancom u toku nedelje trebalo bi da otkrije ozbiljnost povrede.\nIpak, ni to nije bilo dovoljno gostima iz Viskonsina da ozbiljnije ugroze domaćina i eventualno dođu do brejka.\nNaime, Baksi su samo u prvoj četvrtini bili u prednosti, da bi potom, počev od drugog perioda Netsi preuzeli kontrolu nad mečom i održavali stečenu zalihu do samog kraja (razlika je uglavnom bila od 5 do 10 poena).\nKevin Durent je meč završio sa 29 poena i 10 skokova, Kajri Irving je dodao 23, dok je fenomenalnu partiju prikazao pomalo zaboravljeni Blejk Grifin, koji je na svom kontu na kraju imao dabl-dabl od 18 poena i 14 uhvaćenih lopti.\nKod Milvokija, u čijim redovima je loše šutersko veče imao Kris Midlton (13 poena, šut iz igre 6 od 23), najbolji je bio Janis sa 34 poena i 11 skokova, dok je Bruk Lopez dodao 19.\nNaredni, drugi meč serije igra se za dva dana takođe u Bruklinu.


Skoplje - ilustracija\nU makedonskom Ministarstvu unutrašnjih poslova kažu da u ovom trenutku u zemlji vehabije ne predstavljaju opasnost.\nOni ističu da se stanje budno prati i da zasada nisu registrovane sumnjive aktivnosti određenih grupa ili bilo kakve informacije o širenju vehabizma u zemlji.\n"Činjenica je da u zemlji postoje određeni pripadnici radikalnih islamskih učenja, ali zasada MUP nije detektovao nikakve ozbiljnije pretnje niti po bezbednost makedonskih građana, niti po bezbednost međunarodnih predstavnika u zemlji i njihove ambasade i diplomatsko-konzularna predstavništva", izjavio je portparol ministarstva Ivo Kotevski.\nPrisustvo ovakvih potencijalno opasnih i radikalnih grupa u Makedoniji potvrđuje i Jakup Selimovski, direktor centra za versko obrazovanje u Islamskoj verskoj zajednici.\nAli on smatra da njihov uticaj na muslimansko stanovništvo u zemlji značajno opada i da u ovom trenutku nema rizika od eventualnih terorističkih aktivnosti takve grupe.\n"Njihova aktivnost je dosta smanjena zbog povećanih aktivnosti Islamske verske zajednice o pravilnom prezentovanju islama vernicima, kao i pravilnog ukazivanja na moguće posledice verničkoj strukturi muslimana u Makedoniji", navodi Selimovski.\nGrupe nisu izolovane\nZa razliku od ovih tvrdnji, eksperti kažu da je napad na američku ambasadu u Sarajevu samo upozorenje da postoji opasnost od širenja vehabističke terorističke mreže.\nMevlid Jašarević, vehabija koji je napao ambasadu SAD u Sarajevu, 28. oktobar 2011.\nUpućeni u ovu oblast smatraju da su posledice ratova na Balkanu izazvale i promenu geostrateških aktivnosti vehabija.\nNekadašnji obaveštajac, profesor Vladimir Pivovarov istice da je Makedonija meta ovakvih grupa, naročito otkad je postala deo anti-terorističke Koalicije.\n"Ne radi se o izolovanim grupama, to je bio period od pre 20 godina, sada su nam već u dvorištu, sada imaju svoje metode delovanja koji nisu samo religiozni. Oni deluju na mnogo drugih načina. Pretnje za izvršavanje ovakvih akata postoje u svakom trenutku i treba da budemo spremni da ih predupredimo i da ne dozvolimo da dođe do najstrašnijeg", napominje Pivovarov.\nPivovarov naglašava da se zemlja može zaštititi od eventualnih napada vehabija ukoliko obaveštajne službe rade profesionalno i blagovremeno otkriju moguće pretnje po bezbednost.\nInače, Islamska verska zajednica je nekoliko puta do sada upozoravala da su u Makedoniji prisutne vehabije i da oni pokušavaju da uzmu pod svoju kontrolu nekoliko džamija.\nUpućeni kažu da je njihovo prisustvo u velikom broju bilo registrovano i u vreme oružanog konflikta u zemlji 2001. godine, naročito u kumanovsko-lipkovskom kraju.


Otvorena Međunarodna konferencija " Demokratski razvoj kroz masovni sport" - Klix.ba\nBiH Otvorena Međunarodna konferencija " Demokratski razvoj kroz masovni sport"\nOtvorena Međunarodna konferencija " Demokratski razvoj kroz masovni sport"\n29.9.2006. u 09:50\nU organizaciji Međunarodne asocijacije za sport i kulturu (ISCA), Sportne unije Slovenije i Fakulteta sporta i tjelesnog odgoja Univerziteta u Sarajevu sinoć je u Kongresnom centru Unitic svečano otvorena Međunarodna konferencija "Demokratski razvoj kroz masovni sport".\nCilj četvrtodnevnog skupa je uspostavljanje suradnje i partnertsva između vladinog i nevladinog sektora u zemljama jugoistočne Evrope za budući razvoj projekta "Sport za sve".\nPredstavnik ISCA Mogens Kirkbey na otaranju je istakao, da je popularni sport je jedno od oruđa za razvoj građanskog društva i demokracije.\n"Imajući na raspolaganju takvo oruđe, mi ga vidimo kao svoju obavezu da naše ljudske i finansijske resurse uključimo u jugoistočnu Evropu. Naš zadatak je da u raznim zemljama pomognemo razvoj građanskog društva i da osiguramo da se uspostavi i razvija prekogranična suradnja između organizacija građanskog društva. U ovom projektu, osiguravamo da se susreću ljudi iz raznih zemalja, finansijski podržavamo projekte koji koriste običnim ljudima i nadahnjuju dalji razvoj sportskih aktivnosti i zajedno stvaramo praktičnu prekograničnu suradnju", kazao je Kirkbey.\nUčesnici u radu konferencije su eminentni stručnjaci iz BiH, Hravatske, Slovenije, Srbije, Makedonije i Danske.


Blogseo optimizacija za google penguin\nŽivot jedne SEO : Pingvin opisuje kako Google ažuriranje pingvin algoritam je promenio prakse stručnjaka u SEO sceni pre i nakon što je nametnuto , kao i njihovo preuzimanje na situaciju izvan Pingvin 2.1 . To ilustruje koliko je značajno tehnike koje koriste SEO stručnjaka promenila samo da bi mogli da se izbegne bilo kakav kažnjavanje od ažuriranja . Pored toga , ovo infographic bavi se 6 različitih metoda u kojoj SEO stručnjaka rade na poboljšanju svoje veb prisustvo .\nPre ažuriranja , neke SEO stručnjaci su koristeći član direktorijume , uz komunikaciju sa ljudima preko IM -a, da se izgradi povratne veze , a posle Penguin 2.1 , zahtevi veza uklanjanje ovih sajtova su povećane , a oko polovina njih pribegla koristeći Google negira alat . Sidro tekst profilisanje , s druge strane , je otišao iz korišćenja tačne utakmica ključna reč sidro tekst linkove na jednostavno biti zadovoljan onim dobijanje linkova za brendovima , samo citata ili NAP . Link sticanje promenio od dobijanja veze sa sajtova koji imaju visok PR za dobijanje linkove sa sajtovima koji dele svoju nišu .\nU sadržaj marketinga ,praksa objavljivanja isti članak preko mnogih direktorijume i link točkova su korišćeni , ali zbog sadržaja dupliranje pitanju , postojala je potreba za stvaranjem kvalitetnog sadržaja deljenje kao gost blogovanje u visoko - kvalitetnim sajtovima , infografika , koristeći društvene medije sajtovi za deljenje sadržaja , relevantne i poslovnog blogovanje . Social Media Marketing , posebno , bio transformisan iz samo deljenje informacija na prikupljanju stvarne kupce kroz postavljanje relevantan sadržaj i direktno angažovanje sa njima . Ažuriranje takođe utiče kako online preduzetnici bave svojim klijentima . Prepiska sa klijentima ne samo završava dobijanje svedočanstva , ali imajte angažuju se sa njima tako što ćete odgovoriti na kupca povratne , ocena i preporuka .\nOvaj infographic treba da odražava novu meta u razvoju efikasnih SEO kampanje za stručnjaka da bi se izbeglo neusklađenost sa njihovim izgledima na dobijanje rezultata i postizanje uspeha u stvari od svojih napora .\nMore in this category: « seo optimizacija knjiga\tOptimizacija sajta za Google »


Pozorišni susreti gimnazijalaca Srbije | Srednje škole\nPozorišni susreti gimnazijalaca Srbije\nProglašen pobednik takmičenja učenika srednjih škola “Poslovni izazov” 28/02\nPreostala slobodna mesta za upis u srednje škole – drugi upisni rok 06/07\nUnija srednjoškolaca Srbije prima nove članove 12/11\nDevetnaesti po redu Pozorišni susreti gimnazijalaca Srbije održavaju se u Knjaževsko-srpskom teatru u Kraljevu od 17. do 26. aprila, a nosi naziv “Zaviri na susrete”.\nNa pozorišnim susretima učestvovaće gimnazijalci iz Ćuprije, Zemuna, Aleksandrovca, Valjeva, Topole, Niša, Požarevca, Vršca, Beograda, Prokuplja, Dragačeva, Kuršumlije, Lebana, Brusa, Požege, Sremske Mitrovica, Novog Sada, Aranđelovca, Lazarevca i grada domaćina.\nBiće izvedene 22 predstave u takmičarskom delu koje su u produkciji 20 gimnazija iz Srbije. Žiri koji će ocenjivati predstave čine reditelj Miloš Milovanović i glumci Sanja Todorović Matejić i Đorđe Đoković.\nUlaznice, poceni od 50 dinara, mogu se kupiti na biletarnici Knjaževsko-srpskog teatra.\nPozorišni susreti gimnazija Srbije organizovani su od strane učeničke organizacije “Sopče” i Đačkog parlamenta Prva kragujevačke gimnazije, u saradnji sa upravom škole.\nOva manifestacija nastala je kao ideja grupe učenika odeljenja za taletnovane za matematiku (SM) pre 19 godina, kada je ovu ideju podržao tadašnji direktor Prve kragujevačke gimnazije.\nDanas su Pozorišni susreti zvanično takmičenje gimnazijalaca Srbije i nalati se u Godišnjem kalendaru Ministarstva prosvete repubile Srbije.\nNa Pozorišnim susretima nagrade se dodeljuju za najbolji učenički dramski tekst, najbolju učeničku režiju, učeničku scenografiju, kostim, muziku, scenski pokret, scenski govor, kolektivnu igru, epizodnu mušku i žensku ulogu, glavnu mušku i žensku ulogu i najbolju predstavu u celini.\nU ocenjivanju predstava učestvuje i publika, pa postoji i posebna nagrada – nagrada publike koji ne može dobiti jedino škola domćin.\nViše informacija nalazi se na zvaničnoj Fejsbuk stranici.\nOtvorena izložba najboljih fotografskih radova učenika srednjih škola\nZrenjanin: Stipendije za najbolje srednjoškolce\n"Defanious" najbolja aplikacija\nMladi srpski kompozitor među najboljima u svetu\nTAGS: Knjaževsko-srpski teatarKragujevacPozorišni susreti gimnazijalacapredstavePrva kragujevačka gimnazijapublikaučenicižirizvanično takmičenje učenika gimnazija Srbije


Sirijac poginuo u napadu na rusku ambasadu u Damasku\nJedan Sirijac je poginuo, a devetoro je ranjeno u današnjem minobacačkom napadu na rusku ambasadu u Damasku, saopštilo je rusko ministarstvo inostranih poslova.\nU saopštenju se ističe da nijedna osoba ruske nacionalnosti nije povređena u ovom napadu i da je zgrada ambasade pretrpela samo mala oštećenja.\nRuska ambasada je poslednjih meseci više puta bila na meti pobunjenika zbog podrške Moskve sirijskom predsedniku Bašaru al-Asadu.\nRusko ministarstvo inostranih poslova je saopštilo da današnji napad smatra "terorističkim aktom".\nBIZARNA NESREĆA U MARIBORU Mladić i devojka sedeli NA HAUBI i jurili gradom držeći se za krov. On poginuo, ona teško povređena\nOrkanski vetar u Moskvi, poginula jedna osoba, više povređenih\nNESREĆA U MEKSIKO SITIJU Jedna osoba poginula, 41 povređena, u sudaru dva voza\nHrvatsko zdravstvo PRED KOLAPSOM, lekari mole građane: "POMOZITE NAM"\nHrvatski lekari okpupljeni u četiri udruženja ocenili su epidemiolosku situaciju u zemlji kao veoma ozbiljnu i pozvali građane da im pomognu u borbi za stavljanje korona krize pod kontrolu.\nAmerički predsednik Donald Tramp noćas će se poslednji put pre izbora suočiti na debati sa protivkandidatom, demokratom Džozefom Bajdenom, a događaj na Univerzitetu Belmont u Nešvilu mogao bi proći u atmosferi visoke napetosti, piše Hina.


NAKON TUZLE POTPUNO OBUSTAVLJEN SAOBRAĆAJ U SREDNJOJ BOSNI: VELIKA KATASTROFA JE POGODILA BIH… – DN VIJESTI\nNAKON TUZLE POTPUNO OBUSTAVLJEN SAOBRAĆAJ U SREDNJOJ BOSNI: VELIKA KATASTROFA JE POGODILA BIH…\nSnijeg je otežao i usporio saobraćnje u zapadnim, sjeverozapadnim i sjevernim dijelovima naše zemlje, naročito na dionicama u višim predjelima, gdje je za teretna vozila obavezna upotreba lanaca.\nIzdvajamo magistralne puteve:Bihać-Bosanski Petrovac-Ključ, Bosanski Petrovac-Drvar, Bihać- Bosanski Novi i Bihać- Velika Kladuša kao i magistralni put M-17 kod Žepča (lokalitet kod tunela Karaula). Zbog izlijevanja vode na kolovoz potpuno je obustavljen saobraćaj na regionalnom putu Visoko- Kakanj u mjestu Muhašinovići, alternativni pravci su u funkciji.\nZbog izlijevanja rijeke Kreševke otežano se saobraća i na putnim pravcima Kiseljak- Kreševo i Kreševo-Lepenica. Apelujemo na vozače da voze maksimalno oprezno i da vožnju prilagode trenutnim uslovima na putevima. Magla smanjuje vidljivost na dionicama u jugoistočnim krajevima naše zemlje.Upozoravamo i na učestale odrone kamenja i zemlje na kolovoz. Napominjemo vozače da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno.\n← Izetbegović je prošlost, a turske pare za autoput su daleko\nIZDAT CRVENI METEOALARM| NIJE SAMO VELIKI SNIJEG: BIH ĆE POGODITI PUNO GORE NEVRIJEME… →\nSude mu za odbranu: Znate li ko je, zapravo, Dragan Vikić, opjevani heroj Sarajeva?\nSVAKA ŠUŠA SEBI DAJE ZA PRAVO DA RUŠI BIH: “Ako se Komšić kandiduje bit će to kraj ovog mutanta koji nazivamo domovinom”


Permaculture Association Serbia | Archive | Bašte | 3\nHome » Archives by category » Bašte (Page 3)\nŠuma hrane – video\nŠume hrane. Najnapredniji baštenski sistemi zasnovani na idejama drevnih naroda. Sa prevodom.Vodi vas Džef Loton lično.\nOgromno povrće uz pomoć kompostnog čaja\nOgromno povrće se može gajiti i bez veštačkih djubriva i prskanja. Upotrebom kompostnog čaja mogu se dobiti izvanredni rezultati u prinosima, velicini, kvalitetu i ukusu povrca. Pogledajte rezulatate Džona Evansa koji je nosilac vrhunskih priznanja i obaranja rekorda u velicini prinosa.\nŠumski vrt Martina Kraforda – video


Grčka vlada razmatra otvaranje granice za srpske turiste - Dnevnik Juga\nHome / DRUŠTVO / Grčka vlada razmatra otvaranje granice za srpske turiste\nOd jutros od 6 časova do 15. jula državljanima Srbije je privremeno zabranjeno da ulaze u Grčku.\nOdluka Grčke da zbog epidemije koronavirusa od jutros zatvori granicu za građane Srbije biće periodično razmatrana i mogla bi da bude preinačena – kazao je danas prvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nOn je upozorio građane na to da je epidemiološka situacija svuda u svetu veoma promenljiva i da treba oprezno da planiraju putovanja u inostranstvo.\n„Mi sad imamo listu zemalja u koje je moguće slobodno ući, ali tako je bilo i sa Grčkom do jutros, tako da nikad ne znate kakve će mere biti donete, pogotovo što pandemija u ovom trenutku nije u silaznoj fazi, ukazao je prvi potpredsednik Vlade.\nSrbija u tom smislu, kako je podsetio, ima problem sa Grčkom, Hrvatskom, Crnom Gorom, dok su Bugarska i Turska za sada sa slobodnim prolazom i pitanje je do kad će to trajati.\nPrema njegovim rečima, u Grčku će moći da uđu građani pod uslovom da postoji neophodno putovanje, odnosno službeno putovanje, zbog lečenja ili školovanja, ali da će i za to biti potrebne posebne dozvole.\nOn je napomenuo da je EU nedavno donela preporuku svim članicama da Srbiju stave na listu zemalja iz koje će građani moći slobodno da putuju, ali da je to bila samo preporuka.\nNama predstoji razgovor sa svim članicama pojedinačno, jer mnoge ne priznaju tu odluku, podvukao je Dačić i dodao da građani o situaciji na granicama mogu da se informišu u Ministarstvu spoljnih poslova, diplomatsko konzularnim predstavništvima ili diplomatskim predstavništvima zemlje u koju žele da putuju.\nOn je, odgovarajući na pitanje šta da rade srpski turisti koji su uplatili letovanje u Grčkoj, rekao da je za to zaduženo Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija.\nPrevious Opština Medveđa donela preporuke za sprečavanje širenja korona virusa\nNext Privremena kovid bolnica u „Štark areni“ danas prima prve pacijente obolele od korone


Da li su nemačke bolnice spremne za drugi talas? | Mozaik | DW | 16.09.2020\nBroj novih slučajeva korone u Nemačkoj ponovo je u porastu. Da li su nemačke bolnice spremne za novi talas pacijenata? I šta su lekari i medicinsko osoblje naučili iz ovih šest meseci pandemije?\nTrajanje 02:28 minuta.\nKljučne reči bolnica, korona, Nemačka, drugi talas\nNemačka sve više postaje zemlja bicikala 20.08.2020\nAzija postaje nepouzdana – Nemci traže dobavljače u Evropi 31.08.2020\nŠest meseci korone u Nemačkoj 13.08.2020


ZRENJANINSKA BIBLIOTEKA IZDALA KATALOG STARIH I RETKIH KNЈIGA I PRIREDILA IZLOŽBU – Zrenjanin\n04/02/2021 12/02/2021 List Zrenjanin\nOčuvanje pisanog blaga iz 19. veka\nDa se pohvali činjenicom da njena pisana književnost traje više od deset vekova, usmena i duže, ne može bilo koja zemlja ili narod. To je podatak o umetničkom bogatstvu, sagledanom ne samo u vidu pisanih tragova, nego i drugih spomenika kulture od velikog značaja koji su pod zaštitom države. Tu spadaju zapisi i natpisi na crkvama i manastirima, povelje (vladarska pisma i darovne), rukopisi, testamenti. Stare i retke knjige koje kod Srba datiraju od 12. veka (Miroslavljevo jevanđelje), a neke i ranije zauzimaju posebnu kategoriju. Obuhvataju bogoslužbena, ali i druga dela svetovne književnosti.\nKrajem decembra 2020. zrenjaninska biblioteka je trebalo da otvori izložbu „Stare knjige i rukopisi Gradske narodne biblioteke Žarko Zrenjanin” i predstavi Katalog koji je u saradnji sa Bibliotekom Matice srpske pripremila u okviru projekta „Stare i retke knjige”, koji je podržalo Ministarstvo kulture i informisanja. Autori projekta su Nataša Stoiljkovski, bibliotekarka i rukovodilac naučnog odeljenja, i Predrag Jeremić, bibliotekar matične službe.\nDirektor Biblioteke Milan Bjelogrlić naglasio je važnost i značaj projekta namenjenog generacijama ljubitelja knjiga. Prema njegovim rečima, stare i retke knjige kao svedočanstvo omogućavaju da korisnici i istraživači dobiju priliku da se susretnu sa jednim pravim blagom koje im je od sada dostupno.\nSrpske knjige kreću se u hronološkom okviru od 1801. do 1867. godine. Većina njih su originalna dela, a manji broj su srpski prevodi. Sve opisane knjige spadaju u kulturna dobra od velikog značaja. Najstarije delo je „Aristid i Natalija” Atanasija Stojkovića, štampana u Budimu 1801. godine. To je prvi roman u novijoj srpskoj književnosti i reprezentativno delo sentimentalizma. Autori čije su knjige dostupne jesu Dositej Obradović, Vuk Stefanović Karadžić, Kosta Ruvarac, Milica Stojadinović Srpkinja i drugo.\n– Izradom Kataloga i postavkom izložbe, a nakon četiri godine rada na sprovođenju zaštite i konzervacije, prešli smo u fazu promocije ove jedinstvene zbirke. Želja nam je da je stavimo na uvid stručnoj, ali i široj javnosti, tj. čitalačkoj publici. To su primerci srpske knjige iz 19. veka i neke od njih su neopravdano pale u zaborav. Bez sumnje, smatramo da su vredne ne samo zbog godine štampanja, već i zbog sadržaja koji je u njima. Čitanjem ove građe može se produbiti znanje o našoj kulturnoj istoriji i bolje se informisati o težnjama i idejama nacionalne elite. Želja nam je da se izložba prikaže i u drugim mestima, ali najpre u susednim opštinama, jer je Gradska biblioteka matična u Srednjobanatskom okrugu – rekao je Predrag Jeremić i dodao da se zbirka formirala više spontano nego planski.\nKATALOG IMA 79 JEDINICA\nKako kaže, tako su i različiti primerci knjiga stizali na različite načine u Biblioteku. Neki su dospeli iz fondova predratnih biblioteka koje su postojale u našem gradu, neke su čak spašene da ne završe u starom papiru, poklanjane od pojedinaca, a neke su i kupovane.\nKatalog obuhvata 79 jedinica, po azbučnom redu, propraćenih snimcima naslovnih strana, fotografijama autora i pečata, kao i drugim karakteristikama svakog pojedinačnog primerka.\n– Poseban izazov u proučavanju starih knjiga bio je napor da se iščitaju svi zapisi, posvete i potpisi unutar pojedinih knjiga. Ti zapisi su svedočanstva koja čine identitet publikacija i pomoću njih se može pratiti kretanje knjiga, kao i podaci o njihovim vlasnicima. Među njima se nalaze pretežno pripadnici građanskog sloja – učitelji, sveštenici, advokati, apotekari, trgovci, studenti. Sve knjige su prošle kroz proces konzervacije i restauracije. Prema hemijskim analizama, mnoge su bile u prilično lošem stanju. Urađeno je sve što je potrebno kako bi bile zaštićene prema standardima propisanim za zaštitu stare i retke bibliotečke građe – ističe Nataša Stoiljkovski.\nNAJSTARIJA KNЈIGA NA STRANOM JEZIKU\n„Hronika svetske istorije” Sebastiana Franka, najstarija je knjiga koju Biblioteka poseduje i štampana je u Ulmu 1543. godine. Kako navode, ovo je jedini primerak u našoj zemlji.\n– Radi se o jednoj reformatskoj (anabaptističkoj) varijanti svetske istorije nastaloj na tradiciji srednjovekovnih hronika. U pitanju je najpoznatije i životno delo ovog nemačkog istoričara i teologa. Knjiga je paleotip i prema Zakonu o staroj i retkoj bibliotečkoj građi predstavlja kulturno dobro od izuzetnog značaja. Pisana je na arhaičnoj varijanti nemačkog jezika. To je ujedno i jedina publikacija na stranom jeziku koju smo uvrstili u katalog – objašnjava Nataša Stoiljkovski.\nDA LI ĆE POSKUPETI OBUKE ZA VOŽNJU I KAKO PROMENE UTIČU NA RAD AUTO ŠKOLA\n← IZLOŽBA „UNMUTING” U SAVREMENOJ GALERIJI – EKSPRESIVNI KOLAŽI ZRENjANINSKE SLIKARKE\nZAVRŠEN KNJIŽEVNI KONKURS „SLOBODNA TEMA 2020“: Treća nagrada za poeziju pripala Biljani Minić →


eKapija | Znanje i kvalitetna radna snaga sve više privlače strane investitore u Srbiju\nIzvor: Promo | Četvrtak, 31.10.2019.| 12:42\nZnanje i kvalitetna radna snaga sve više privlače strane investitore u Srbiju\nU organizaciji BIG Shoping Centers Srbija, a povodom najuspešnije godine decenijskog poslovanja ove kompanije, u Beogradu je održana prva konferencija iz oblasti retaila pod nazivom "Dan Retail profesionalaca". Konferencija je okupila više od 70 predstavnika vodećih maloprodajnih lanaca koji su podelili svoja iskustva u ovoj oblasti poslovanja, ali i ukazali na tendecije napredovanja u sektoru inovacija i razvoja maloprodaje. Događaj je otvorio Nenad Popović, ministar za inovacije i tehnološki razvoj.\n- BIG Shopping Center ima dugoročne planove vezane za ovu zemlju, tu smo da bismo ostali, rasli i podržavali ne samo investiranjem, nego i ogromnim znanjem, koje kao kompanija imamo u oblasti retaila širom sveta - istakao je Robert Jahav, generalni direktor BIG CEE Srbija i podsetio da je kompanija samo ove godine kupila četiri nekretnine čime je povećala maloprodajni prostor u Srbiji na 130.000 m2.\n- BIG centri se trenutno mogu naći u četiri grada u Srbiji - Beogradu, Novom Sadu, Pančevu i Inđiji. U narednim godinama mreža BIG centara biće proširena i na druge gradove, čime ćemo ispuniti našu misiju - da BIG robna marka postane sinonim za šoping destinaciju - naveo je Jahav.\nPredstavljajući rezultate dosadašnjeg rada kompanije BIG u Srbiji, Jahav je rekao da je tržište Srbije jedno od najinteresantnijih za ulaganje, te da ovu zemlju smatra regionalnim centrom i dobrim jezgrom koje pokriva čitav Balkan.\n- Srbija je nedavno proglašena za zemlju sa najviše stranih investicija po glavi stanovnika u ovom delu Evrope, a jedan od glavnih razloga zašto investitori dolaze u Srbiju je znanje naših inženjera i kvalitetna radna snaga. Nove tehnologije značajno menjaju sve grane privrede, a posebno oblast trgovine. Inovacije i nove tehnologije kao što su veštačka inteligencija, mašinsko učenje i "big dejta" donose novi pristup trgovini, menjajući ovu oblast iz korena - izjavio je ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović.\nPredstavnici kompanije BIG istakli su i da je u sklopu kompleksa BIG FASHION PARK koji se nalazi odmah uz BIG Fashion tržni centar u Višnjickoj ulici u toku gradnja 1.100 stambenih jedinica i više od 2.000 parking mesta. Pored toga, gradi se i poslovni centar koji će američka kompanija NCR koristiti kao svoj glavni kampus u Srbiji.\n- Ove godine smo iskoračili iz oblasti tržnih centara u stambeni i kancelarijski prostor, dok u narednom periodu slede i druge kategorije iz oblasti nekretnina. Na strani maloprodaje želimo dramatično da rastemo svuda u Srbiji - naveo je Jahav.\nIstičući da je prva i najvažnija stvar ove kompanije prodajna ponuda koja mora biti raznolika i prilagođena onom što potrošači žele, Jahav je najavio i dolazak brenda Decathlon koji će 12. decembra otvoriti svoju prvu radnju u Srbiji, upravo u sklopu BIG FASHION-a.\nPodrška za mlade koji su marginalizovani\n- Za BIG je društveno odgovorno poslovanje fokus koji stalno razvijamo i unapređujemo. Naš rad usmerili smo ka mladima koji su marginalizovani i koji će bez podrške društvene zajednice teško prebroditi izazove u kojima su se našli. U tome zajedno sarađujemo sa Ambasadom Izraela i nastavljamo još više u narednoj godini sa ciljem da pomognemo lokalnoj zajednici koja je naš sjajan partner - rekao je Robert Jahav.\nBIG Shoping Centers Srbija\nkonferencija Dan Retail profesionalaca\nritejl industrija u Srbiji


Prva tema turske košarke bio je senzacionalni uspeh kluba iz Bandrima, predvođenog trenerom Sašom Filipovskim, kome su na finalnom turniru kupa jedan za drugim pružali ruke Ufuk Saridža, Ergin Ataman i Velimir Perasović - treneri ekipa sa višestruko većim budžetom od Banvitovog.\n- Sanjao sam 20 godina da mi čestitaju najbolji treneri. Učio sam od Zmaga Sagadina, Boše Tanjevića i Duška Vujoševića, čiju filozofiju „bez para ne možeš, ali pare nisu presudne“ je Banvit dokazao. I mali klubovi imaju pravo da sanjaju veliki san, pod uslovom da se na vreme probude i počnu da rade a da ne polete previše visoko - kaže Filipovski za Blicsport.\nDan posle finala pola Bandrima, grada od 150.000 stanovnika, dočekalo je košarkaše Banvita, a isto veče TV emisija posvećena košarci bavila se fenomenom osvajača kupa.\n- Tema je bio naš uspeh, ali i poređenje našeg sa mnogo većim budžetima Efesa, Fenera, Darušafake, Galate. Istina je da su oni fokusirani na Evroligu i Turski šampionat, ali su po kup došli u najjačim sastavima željni da ga osvoje. Niko nije očekivao, osim nas, da možemo do trofeja. U klub je do sada dosta ulagano, ali se ulaganje, naročito u trenersku struku, po prvi put isplatilo - priča trener iz Slovenije.\nPomoćnik Filipovskom je Miroslav Radošević, bivši košarkaš Partizana i reprezentativac Srbije, koji je igračku karijeru završio upravo u Banvitu.\n- Pomoglo je Radoševićevo iskustvo u ovakvim utakmicama, naročito u polufinalu kada smo vodili protiv Galate, ispustili prednost, pa u završnici preokrenuli. Gašpar Vidmar je kičma naše odbrane, Edo Murić povezuje unutrašnju i spoljnu liniju sa pozicija tri i četiri, organizator igre nam je Amerikanac Teodor Džordan, na četvorci imamo odličnog šutera Litvanca Orelika Gedminasa. Nemamo zvučna imena i dugu klupu, ali imamo ekipu i hijerarhiju. Četvrti smo u turskom prvenstvu, što znači da imamo kvalitet da se borimo sa najjačim, a na koliko duge staze, videćemo - kaže Sašo Filipovski.


Holandija: Najveći vetropark pušten u rad 10 Maj 2017 - euractiv\n13 Avg 2020 Deset posto električne energije svijeta dolazi iz obnovljivih izvora\n11 Avg 2020 Brate, imaš malo čorbe? Stao mi auto na struju!\n9 Avg 2020 Poljska napušta ugljen\n9 Avg 2020 Španija investira 316 miliona evra u razvoj obnovljivih izvora energije\n4 Avg 2020 U Kaliforniji se gradi najveća baterija na svijetu\n3 Avg 2020 Puštena u rad prva nuklearna centrala u arapskom svetu\n2 Avg 2020 Plaćanje parkinga u struji\n26 Jul 2020 EU po prvi put više struje dobija iz OIE nego iz fosilnih goriva\n26 Jul 2020 10 zemalja sa najvećim kapacitetom vetroelektrana na moru\n11 Jun 2020 Rekordni pad emisije CO2\n9 Apr 2020 Domaćinstvima plaćaju da koriste čistu energiju\n9 Apr 2020 Koronavirus zaustavio nove projekte vetroelektrana\n29 Okt 2019 Više morskih vetroparkova\n11 Okt 2019 Milioni ljudi bez struje u Kaliforniji\n10 Jun 2019 Polovinu struje Nemci dobijaju iz OIE\nJedan od najvećih svetskih vetroparkova na moru sa 150 vetroturbina pušten je u rad u Severnom moru kod Holandije, objavio je direktor preduzeća Džemini (Gemini). Vetropark bi trebalo da zadovoljava energetske porebe 1,5 miliona stanovnika. Vetropark Džemini nalazi se na 85 kilometara od severne obale Holandije.\nOva postrojenja će u aarednih 15 godina isporučivati energiju za 1,5 miliona stanovnika. Pun kapacitet je 600 megavata.\n"Zvanično smo ušli u operativnu fazu", rekao je direktor Džemini vetroparka Matijas Hag.\nOvaj projekat vredan 2,8 milijardi evra osmišljen je 2010, U projektu su učestvovali i kanadska kompanija za obnovljive enrgije Nordlend pauer, kao i nemačka grupa Simens vind pauer (Siemens Wind Power) koja je proizvela turbine, holandska inžinjerska firma za ofšor projekte Van Ord (Oord) i kompanija za preradu otpada HVC.\nHag je rekao da će se samo iz ovog vetroparka isporučiti 13% obnovljivih energija koje se potroše u Holandiji, i 25% energije vetra.\nProjekat bi trebalo da smanji emisije ugljen dioksida za 1,25 miliona tona, navodi kompanija Džemini.\nHolandija je u velikoj meri zavisna od fosilnih goriva, iz kojih se dobija 95% energije u toj zemlji, pokazao je 2016. izveštaj ministarstva za ekonomska pitanja. Holandija se obavezala da će do 2020. godine povećati udeo obnovljivih izvora poput vetra i sunca na 14%, do 2023. na 16%, a do 2050. bi trebalo da ima nulti bilans emisija ugljen dioksida, odnosno da sve eventualne emisije neutrališe posebnim merama.\nHag smatra da se u Holandiji Džemini smatra "odskočnom daskom" i da je ova kompanija pokazala da se veoma veliki projekat može izgraditi na vreme i u veoma bezbednom okruženju.


Panathinaikos stiže na tradicionalnu Šalatu, Silvio Marić očekuje spektakl - Sportnet\nSportnet • petak, 24.08.2018.\nFutsal Dinamo na svoju već tradicionalnu manifestaciju koja se početkom rujna svake godine održava na kultnoj zagrebačkoj Šalati dovodi najzvučnije ime do sada - slavni grčki klub Panathinaikos! „Jubilarna“ peta Šalata održat će se 8. i 9. rujna, a Dinamo će utakmicu protiv PAO-a odigrati u nedjelju, s početkom u 19 sati.\n[RTL Video] Hrgović: "Corbin mi se čini hrabrim, nije došao samo na 'payday'"\nSlijedi: Mhitarjan o Arsenalovu ulasku u sezonu: "Ne znam zašto ljudi kritiziraju tako puno"


Siva ekonomija jede pravnu državu - Nova ekonomija\nU narednih godinu dana bavićemo se pitanjem kako reformisati javne finansije, da li za to imamo snage, znanja i pre svega političke volje, šta je do sada urađeno i šta je još neophodno uraditi da bi se Srbija mogla nazvati uređenom pravnom državom. Za to je pre svega potrebna vladavina prava, da zakoni budu dobri i pre svega da se poštuju. Podrazumeva se da važe za sve jednako, bez izuzetka.\nBavićemo se poreskom politikom i sistemom naplate poreza, sivom ekonomijom i načinima za izbegavanje zakona. Tokom narednih deset brojeva analiziraćemo i istraživati zbog čega su ove oblasti uzrok niske konkurentnosti srpske privrede i uz pomoć stručnjaka davati predloge za rešavanje uočenih problema.\nKako postići dinamičan, održiv i zdrav privredni rast, glavno je ekonomsko pitanje u Srbiji ove godine, s obzirom na to da je inflacija konačno spuštena na razumni nivo, a devizni kurs je relativno stabilan. Nakon što je Vlada u 2015. započela proces fiskalne konsolidacije koji će, prema optimističkom planu, trajati do 2017, vreme je da se, pored štednje, učini nešto na stvaranju nove vrednosti. Nije dovoljno samo smanjenje rashoda. Potrebno je povećati prihode.\nNa početku svih analiza o uslovima poslovanja u nekoj zemlji, na prvom mestu je poreski sistem. U Srbiji se prethodnih deset i više godina vodila politika privlačenja investicija, pored direktnih plaćanja investitorima, i niskim stopama poreza na dobit. Dugo je Srbija bila među zemljama sa najnižim porezom na dobit (izuzimajući ofšor zemlje) sa 10 odsto, a među zemljama u razvoju, posebno u našem regionu, vladala je prava trka ko će ponuditi niži porez na dobit i više olakšica.\nNažalost, s jedne strane to nije privuklo mnogo ozbiljnih investitora, a s druge strane je uticalo da oni koji dođu budu više okrenuti brzoj zaradi, nego dugoročno stabilnom poslovanju. Kako kažu privrednici, „jeste porez na profit nizak, ali treba ostvariti profit" aludirajući na pravnu nesigurnost i veliki broj parafiskalnih nameta koji vrebaju iza svakog ćoška. Tokom 2013. godine, a te i prethodne godine povećani su maltene svi porezi, porez na dobit je povećan na 15 odsto, što i dalje svrstava Srbiju među zemlje sa umerenim, pa čak i nižim porezom. Osim toga, porez na dividende, udele u dobiti, autorske naknade, kamate i kapitalni dobitak pravnih lica je 20 odsto.\nOvde treba istaći da vlasnike firmi koji žele kao fizička lica da podignu dobit svog preduzeća čeka još jedan porez, a to je porez na prihode od kapitala koji iznose još 15 odsto. U tom slučaju, ukoliko firma ne reinvestira dobit, efektivni porez koji mora da se plati da bi se uživalo u ostvarenoj dobiti je dvostruko veći.\nZa velike investitore postoje poreske olakšice poput oslobađanja poreza na dobit u periodu od 10 godina ukoliko se investira više od devet miliona evra i zaposli više od 100 radnika.\nGledajući isključivo porez na dohodak, Srbija iz ugla privrednika, takođe na papiru, dobro stoji. Porez na zarade je svega 10 odsto. Međutim, ukupno opterećenje zarada je u proseku 65 odsto zbog visokih doprinosa za penziono i zdravstveno osiguranje.\nDa li su porezi visoki\nOporezivanje rada je predmet sporenja u ekonomskoj javnosti već duže vreme. Dugo je u Srbiji oporezivanje rada bilo čak i regresivno, da bi se povećavanjem neoporezivog iznosa uspostavila blaga progresivnost. Sa ogromnim rastom nezaposlenosti od izbijanja krize, u prvi plan je izbilo pitanje kako učiniti zapošljavanje isplativijim. Pojavili su se predlozi da se smanji opterećenje zarada za čak trećinu, ali takav predlog nikada nije prošao, jer nije bilo odgovora na osnovno pitanje - kako nadomestiti tu rupu u ionako praznoj državnoj kasi. To pitanje i dalje stoji, a po svemu sudeći, zatvaranje tog manjka povećanjem PDV-a ne može biti opcija, jer je PDV iovako prilično visok (20 odsto).\nPored toga, ovaj porez je poznat kao regresivan, odnosno više opterećuje siromašne. S druge strane, određivanje poreskih stopa na imovinu je prebačeno na nivo lokalnih samouprava, a neke su se „proslavile" udvostručavanjem i utrostručavanjem poreza. „Nova ekonomija" će u svojim istraživanjima pokušati da utvrdi kakvi su stvarni efekti poreske politike na privrednu aktivnost u Srbiji i šta je to što privrednicima treba, a šta je ono što je moguće.\nMožda bi usklađivanje poreskog sistema bilo lakše kada bi više preduzeća i građana plaćalo poreze kakvi su sada. Međutim, sa sivom ekonomijom od 30 odsto BDP-a, na koliko je procenjeno u najozbiljnijoj studiji do sada urađenoj na tu temu od strane USAID-a, skoro 10 milijardi evra se „okreće" daleko od očiju i dohvata poreskih organa. Procenjuje se da je državni budžet zbog toga oštećen za između tri i četiri milijarde evra. Bilo bi pogrešno kalkulisati šta bi bilo kada bi sve to bilo naplaćeno, jer u svakoj zemlji, pa i u najuređenijima, postoji izvesni procenat crne i sive ekonomije.\nU zemljama Centralne i Istočne Evrope, sa kojima bismo mogli da se uporedimo, taj procenat je oko 24 odsto. Prema ocenama u Nacionalnom programu za suzbijanje sive ekonomije, koji su kreirali NALED i USAID, cilj je da se do 2020. udeo sive ekonomije u BDP-u smanji na 26,7 odsto. To bi trebalo da donosi oko 300 do 350 miliona evra godišnje u budžet.\nNelojalna siva konkurencija\nMeđutim, iako se šteta po budžet često stavlja u prvi plan, negativan uticaj na ostatak privrede koja radi legalno je verovatno još značajniji. Nelojalna konkurencija tera legalne firme da smanjuju proizvodnju, otpuštaju ljude i na kraju ili zatvaraju posao, ili i same idu u sivu ili crnu zonu. Oni koji opstanu, nemaju sredstava da tehnološki unapređuju firmu, što kada se primeni na celu privredu, delom objašnjava i nekonkurentnost srpske ekonomije. Efekat je dalji pad BDP-a, zaposlenosti, kao i poreskih prihoda. Zauzvrat, svako smanjenje BDP-a za jedan procentni poen utiče na povećanje sive ekonomije za 0,6 do 0,7 procentnih poena.


Vreme površnosti i licemerja: Premijera predstave "Nana" za početak sezone "Madlenijanuma" | Kultura | Novosti.rs\nV. Strugar | 21. novembar 2019. 14:59 | Komentara: 0\nFoto D. Filipović\nSpektakularna "Vesela udovica" u Madlenijanumu\nTopla dobrodošlica za "Sladak život"\nTamara Aleksić: U glumi je najvažnije zajedništvo\nU Madlenijanum s karticom\nPRVA dramska premijera u ovoj sezoni je na repertoru "Madlenijanuma" u ponedeljak, 25. novembra: po čuvenom romanu Emila Zole "Nana" (u dramatizaciji Spasoja Ž. Milovanovića i Slavenke Milovanović)nastala je predstava, u rediteljskom čitanju Ivane Vujić.\nU glavnoj ulozi pojaviće se Tamara Aleksić,a u ansamblu je još sedamnaest glumaca svih generacija - od doajena naše scene Vlaste Velisavljevića i Rade Đuričin, do mladih sa FDU.\n- Izgledalo je da su naše pozorište preuzeli komadi sa tri - četiri lica, ali evo mi pokazujemo da doba velikih ansambl predstava nije prošlo - ističe Ivana Vujić. - Roman "Nana" (koji, inače, ima oko 140 likova) samo je jedan iz Zolinog serijala kojim verno oslikava francusko društvo sredine 19.veka.Ovaj svetski klasik bavio se analizom života tog vremena, pod šinjelom drugog velikog klasika,Balzaka. Nije slučajno što ga radimo baš danas, jer je i vreme površnosti slično, ono se bavi spoljnim stvarima umesto suštinom...Pitanje licemerja koje sve to dozvoljava pitanje je Nane koja pokušava da u svetu prevare i kupovine pronađe svoje mesto i cenu. Nažalost, Nana je suviše emotivna za ovaj svet u kome su uloge odavno određene.\nPročitajte još - Tamara Aleksić: Grejs me je vrtoglavo izbacila iz sigurne zone\nGlavna protagonistkinja Tamara Aleksić naglašava da se veoma radovala pozorišnom radu i priči koja se oslikava "bajkovitost površnosti i licemerja s kojima se susrećemo", jer bavljenje njom vodi do suštine.\nKostimograf Tabački ističe da mu se ukazala, u teatru sve ređa, prilika da se posveti pozorišnom kostimu:\n- Postala je nekako moda savremenih kostima i to na filmski, relističan način. U " Nani" je on stilski, na neki način istorijski,ali ne kao citat već sa elementima nečeg novog - objašnjava Tabački.\nScenograf Vesna Popović zadovoljna je temeljnim, istraživačkim radom na ovom projektu, dodajući da iako su u njega uneti elementi video projekcije, konačan ishod nije ilustrativan nego asocijativan prostor. Muziku za predstavu uradila je Aleksandra Kovač, koja je već komponovala za predstave "Doručak kod Tifanija" i "Miris kiše nad Balkanom".\nU podeli si i Nebojša Kundačina, Miodrag Krstović, Rade Ćosić, Rada Đuričin, Vlastimir Velisavljević,Vesna Stanković, Branislav Zeremski, Vukašin Jovanović, Dimitrije Ilić, Aleksandra babić Kolarov, Vanja MIlačić, Stojša Oljačić, Nemanja Stamatović, Anja Orelj, Dragan Sekulić, Dragan Petrović i Nastasja Daničić.\nFudbal | 22. februar 2020. 15:30\nUŽIVO: Senta na nogama, TSC spreman za Partizan\nFudbaleri Partizana gostuju u Senti ekipi TSC-a u utakmici 22. kola Super lige Srbije\nHronika | 22. februar 2020. 15:27\nVozač stradao kada je direktno udario u parkirano teretno vozilo, potvrđeno je u PU Kikindea\nScena | 22. februar 2020. 15:25\nEmina Jahović i Mustafa se ne razdvajaju: Imali su poseban razlog za slavlje\nEmina Jahović i sama je priznala da je često u društvu bivšeg supruga Mustafe Sandala, a sada su imali povoda za slavlje\nTurizam | 22. februar 2020. 15:17\nIako ne postoji nijedna destinacija koja može da vam garantuje savršeno vreme tokom odmora, italijansko ostrvo Elba ima novi program pod nazivom "Elba bez kiše" koji turistima "obećava" da kiša neće padati\nPolitika | 22. februar 2020. 15:15\nŠpijunka: Rasim Ljajić virtuelno "prošetao" turističkim atrakcijama Beograda\nLjajić nije mogao da proba baš sve iz bogate ponude domaćih vina, kačkavalja, kobasica, ali pirotske sireve nikada ne preskače\nHronika | 22. februar 2020. 15:10\nOpljačkana kuća Srbina u Banjskoj kod Zvečana: Lopovi odneli više od 2.000 evra\nIz porodičnog doma Srbina u selu Banjska nadomak Zvečana nestalo je više od dve hiljade evra u novcu i zlatni nakit čija je vrednost oko 200 evra\nScena | 22. februar 2020. 14:40 | Komentara: 3\nRegion | 22. februar 2020. 14:37 | Komentara: 1\nSvet | 22. februar 2020. 14:33 | Komentara: 1\n16:01 Zid tišine oko problema koji može da...\n15:49 Dačić: Još jedna zemlja promenila...\n15:45 Cezar i Arpad bore se za titilu...\n15:44 Partnertvo sa SAD važnije od svega:...\n15:32 Džihadista zove majku vojnika i kaže...\n15:30 UŽIVO: Senta na nogama, TSC spreman za...\n15:27 “Peglicom” se zakucao u parkirani...\n15:26 Udala se za 24 godine starijeg KRALjA,...\n15:25 Emina Jahović i Mustafa se ne...\nMilo TONE sve dublje: "Ako treba i... (94)\n„Biće mi zadovoljstvo da vratim... (47)\nSrpski narod će se u ovom veku... (33)\nDara Bubamara plaća sinu privatnu... (19)


DANI SLOBODANA STOJANOVIĆA ·\nHome » DANI SLOBODANA STOJANOVIĆA\nDani Slobodana Stojanovića, istaknutog književnika, scenariste, publiciste, dramaturga, jednom rečju multimedijalnog umetnika, Požarevljanina, počinju 6.oktobra, otkrivanjem biste u Sunčanom parku. Bista Slobodana Stojanovića biće otkrivena u 13,30, a odlomak iz njegove drame “Osmeh Sv. Spiridona” govoriće glumica Rada Đuričin. Nakon toga, u 14 sati je okrugli sto na temu “Dramsko stvaralaštvo Slobodana Stojanovića” u svečanoj sali Skupštine grada Požarevca, koji će biti nastavljen 7.oktobra u 10 sati.\nU programu učestvuju mnogi istaknuti srpski umetnici, kao što su Jovan Ćirilov, Zoran Hristić, Muharem Pervić, Dejan Penčić Poljanski, Dejan Mijač, Goran Marković, Boro Drašković, Ivan Bekjarev, Petar Volk i drugi.\nNarodna biblioteka poziva građane da svojim prisustvom odaju počast našem istaknutom umetniku koji je za sobom ostavio neprocenjiva ostvarenja.


Dodatni turistički vaučeri za odmor u Srbiji - počelo prijavljivanje - Dan u Beogradu\nNaslovna » Turizam » Van Beograda » Dodatni turistički vaučeri za odmor u Srbiji – počelo prijavljivanje\nTuristički vaučeri za odmor u Srbiji - Tara (foto: Pixabay)\nDodatni turistički vaučeri za odmor u Srbiji – počelo prijavljivanje\nAh Neša 10. maj 2021. Van Beograda Postavite komentar\nOd ponedeljka, 10. maja 2021, zainteresovani građani mogu da se prijave za dodatne vaučere za odmor u Srbiji, za koje je obezbeđeno još 100 miliona dinara.\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija objavilo je da počinje evidentiranje potencijalnih korisnika turističkih vaučera u svim poštama u Srbiji.\nOd početka 2021. godine već je dodeljeno prvobitno planiranih 100.000 vaučera u ukupnoj vrednosti od 500 miliona dinara, ali je, zbog velikog interesovanja građana, Vlada Srbije rebalansom budžeta predvidela još 100 miliona dinara za subvencije u sferi domaćeg turizma.\n– Podrška domaćem turizmu jedan je od prioriteta ne samo u odnosu na pandemijsku krizu, budući da je podsticajna mera u vidu turističkih vaučera koja je uvedena 2015. godine i u prethodnom periodu dala značajne rezultate u razvoju domaćih turističkih destinacija. Sada je, međutim, posebno važna, s obzirom na potrebe za oporavkom ovog sektora usled pandemijskih okolnosti – istakla je tim povodom ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija, Tatjana Matić.\nZa korišćenje turističkih vaučera građanima je na raspolaganju 2.193 ugostiteljska objekta u Srbiji.\nZa prethodnu dodelu vaučera najtraženije destinacije bile Sokobanja, Zlatibor, Vrnjačka Banja, Sijarinska banja, Ribarska banja, Gornja Trepča, Divčibare, Kopaonik, Banja Vrujci i Banja Koviljača.\nInformacije o vaučerima mogu se dobiti preko 011/2606-521 i 011/2606-576 ili na OVOM LINKU.\nTagoviministarstvo trgovine turizma i telekomunikacija odmor popusti turizam van beograda vaučeri\nPrethodni Kamerna scena „Studio“ – repertoar za maj 2021.\nSledeći Bez struje i bez vode u Beogradu, 10. maj 2021.


Hotel „Panorama“: Ostvareno skoro 15 hiljada noćenja\ndanas.rs (R. Popović) 26. мај 2014. године Економија Туризам Коментари\nHotel „Panorama“ je prošlog maja ponovo zablistao u punom sjaju, otvorivši vrata za turiste iz zemlje i inostranstva od kojih su najbrojniji bili sportisti i rekreativci. Renoviranim objektom na Zlataru, u čiju je adaptaciju Opština Nova Varoš u proteklih nešto više od 12 meseci investirala oko 50 miliona dinara, prodefilovalo je više od 4.500 gostiju, koji su ostvarili skoro 15.000 noćenja.\nNajučestaliji gosti „Panorame“ bili su Beograđani i Novosađani, radnici Panonskih elektrana, ali i turisti iz Zrenjanina, Sremske Mitrovice i brojnih gradova iz centralnog dela Srbije.\nU poslovodstvu „Panorame“, koju je odlukom gradskih čelnika lokalna samouprava posredstvom TSC „Zlatar“ zakupila na period od deset godina od beogradskog „Rekreatursa“, kažu da su zadovoljni popunjenošću kapaciteta u proteklom periodu, kao i finansijskim poslovanjem, ali ističu da bi pokazatelji bili još bolji da objekat, zbog renoviranja smeštajnog dela, nije bio zatvoren od februara do početka maja.\n- Za ta tri meseca u hotelu su obavljeni radovi na kompletnom renoviranju dvadesetak smeštajnih jedinica, a u još 14 soba na drugom spratu sanirani su podovi i zidovi, a renovirana su i kupatila. Na prvom spratu su sobe okrečene, osvežene i „umivene“, a sve smeštajne jedinice su opremljene televizorima sa kablovskim priključkom, kaže Ivana Novaković, upravnica „Panorame“ i direktorka TSC „Zlatar“ i ističe da će u narednom periodu biti renovirano još desetak kupatila na drugom spratu objekta, izgrađenog pre oko četiri decenije.\nU toku je i rekonstrukcija hotelskog bazena, koja bi trebalo da bude završena najkasnije do 15. juna. U planu je i uređenje takozvanog adrenalin parka, kao i projekat obeležavanja pešačkih staza, koje bi trebalo da prolaze kroz najatraktivnije predele na Zlataru i završe se na vidikovcima sa kojih puca prelep pogled na grad i obronke ovdašnje planinske lepotice.\n„Panoramu“ su od maja prošle godine najčešće pohodili sportisti, a pripreme na Zlataru i boravak u ovom objektu već su tokom leta ugovorili brojni košarkaški, odbojkaši, fudbalski i karate klubovi, poput ekipa OK Dunav i Zvezda, FK Atakante, KK Vračarac, Sava i drugi.\nZlatar je i omiljeno stecište i polaznika rekreativne nastave, ali je bilo i individualnih aranžmana, posebno za novogodišnje praznike, kada je u hotelu vrvelo kao u košnici.\nTrenutno u hotelu boravi 145 dece- mališana iz čačanske OŠ„Sveti Sava“, koji uživaju u programu rekreativne nastave, a za koje su nadležni u Panorami osmislili i brojne kulturno-zabavne sadržaje.\nekonomija turizam panorama zlatar hotel