Kraftwerk :: endless, endless (Arena, Beograd, 24. februar)\nSve što su ikada stvorili i dalje besprekorno funkcioniše i izaziva u glavi nove snove o budućnosti, iako je ta budućnost koju su pre četrdeset godina najavili već stigla. Ključ je u jednostavnosti.\nKraftwerk je napravio neke od najplesnijih komada muzike ikada i ideja o postavljanju stolica u Arenu je potpuno pogrešna.\nKljuč je u čukalici.\nKraftwerk kao instalacija može nastaviti da živi u budućnosti, još stotinama godina.\nKljuč je u depersonalizaciji.\nNoćurak za naš grad :: Songs & stories about freedom, courage and resistance\nLevo od mikrofona su Eduardo Galeano, Tomas Bernhard, Činua Ačebe, Milan Milišić, Čaka Palahnjuk... a desno:\nLabels: beograd, emisije, muzika, politika, preslušavanje, Radio\nVladimir Sorokin: "Manaraga" (da li ste za ribu pripremljenu na Gogoljevim 'Mrtvim dušama'?)\n"Da su ljudi nastavili da štampaju i čitaju knjige sve do sada, ja bih u najboljem slučaju pekao oradu na hotelskom roštilju u nekom letovalištu, a u najgorem - kuvao bih špagete u jeftinim kafanama rodne Budimpešte. Ali, hvala Vatri, odavno je prestala da radi svetska štamparska mašina i sada je izjeda rđa. Gutenbergova epoha je završena totalnom pobedom elektronike.\nU našem svetu sada se štampa samo novac.\nZa razliku od knjiga, novac loše gori. Zato niko na njemu ne peče.\nPrvi stek ispečen je pre dvanaest godina u Londonu na plamenu prvog izdanja Fineganovog bdenja, ukradenog iz Britanskog muzeja. Pripremila su ga i pojela četiri velika čoveka - psihoanalitičar, florista, berzanski broker i kontrafagotista. Tako je nastao book 'n' grill. To je označilo početak velike strasti koja je tih burnih godina postala tradicija...\nStare knjige mirišu različito. Na primer nemačke bajke uvek mirišu na vanilu a romani Žila Verna na mošus. Kafka miriše na hrastovu dasku i olovo. Dikens - na rđu i mačji izmet. Prvo izdanje Ničea ima miris magareće dlake, Sto dvadeset dana Sodome miriše na vodenu bilje i terpentin. Venera u krznu miriše na ražani hleb. Što se tiče ruske književnosti, na kojoj ja spremam hranu ona miriše različito, ali prijatno. Prva sabrana dela Turgenjeva mirišu na voćni kompot. Sabrana dela Dostojevskog na katran. A Tolstojeva sabrana dela - na pastile od jabuka sa utrljanom medveđom žuči."\nNemam običaj da prepričavam pročitano,\novoga puta moram.\nGodina je 2037.\nProšao je strašni rat koji je promenio lice Evrope ali nije razorio njen zapadni deo; tehnologija je konačno u potpunosti odmenila papirne knjige koje se čuvaju u muzejima, dok se novi autori objavljuju isključivo u elektronskom formatu.\nUkoliko te gore prekucani pasus sludeo, da, to je priča:\nNakon rata se najpre među bogatašima, a zatim snobovima te na kraju, kako to i obično bude - bogatim vucibatinama pojavljuje novi trend, koji zakon strogo kažnjava ali ne uspeva da suzbije: uživanje u jelima koja se pripremaju na prvim izdanjima knjiga.\nKuvari - majstori za pripremu jela i iskusni poznavaoci tehnike štampe, poveza i vrste papira koja se koristila zovu se čitači, putuju po svetu i udovoljavaju potrebama klijentele. Priprema takvog jela zove se čitanje. Knjige - koje se kradu iz muzeja, krijumčare i falsifikuju nazivaju cepkama.\nŠta bogataši jedu i zahtevaju? Pored steka na 'Fineganovom bdenju', grdobe na Platonovu, ribe na 'Mrtvim dušama', prošarane govedine na 'Mladiću'... tu su i Čehov, Servantes, te "Majstor i Margarita" koja, naravno, ne gori.\nSorokin ostaje jedan od retkih pisaca čije knjige kupujem naslepo i znam da će vožnja biti luda, komplikovana i potpuno uživanje iako će izazivati i smeh i povraćanje.\n(pasusi prekucani sa stranica 13, 14 i 28. Prevod Mirjana Grbić, objavila Geopoetika, 2017.)\nHulio Kortasar, "Priručnik za pevanje i plakanje" (frag men ti)\nUputstva za plakanje\nOstavimo po strani pobude i posvetimo se pravilnom načinu plakanja, podrazumevajući pod ovim plač koji ne prerasta u skandal, niti vređa osmeh svojom paralelnošću i nespretnom sličnošću. Osrednji i redovan plač sastoji se u opštem grčenju lica i grčevitom zvuku praćenom suzama i slinama, ove su na kraju, jer plač se završava u trenutku kada se čovek snažno usekne.\nDa biste plakali, usmerite maštu prema samome sebi, i ako vam se to učini nemoguće zbog stečene navike da verujete u spoljašnji svet, zamislite patka prekrivenog mravima ili zalive Magelanovog moreuza u koje niko i nikad ne ulazi.\nKada plač stigne, lice pristojno pokriti obema rukama, dlanovima ka unutra. Deca će plakati pokriti pokrivši lice rukavom, i po želju u jednom uglu sobe. Srednje trajanje plača tri minuta.\nUpustva za pevanje\nPočnite da razbijate ogledala po kuće, pustite da vam ruke klonu, gledajte neodređeno u zid, zaboravite se. Pevajte jednu jedinu notu, slušajte iznutra. Ako čujete (ali to će doći mnogo kasnije) nešto kao pejsaž uronjen u strah, sa lomačama između kamenja, sa polunagim šćućurenim prilikama, verujem da ćete biti na dobrom putu, i takođe ako čujete reku kojom silaze lađe obojene u žuto i crno, ako čujete miris hleba, lupkanje pristju, senku konja.\nPosle kupite solfeđo i frak, i molim vas ne pevajte kroz nos i ostavite na miru Šumana.\nKakvo čudesno zanimanje: otkinuti pauku nožicu, staviti je u koverat, napisati Gospodin ministar za inostrane poslove, dodati adresu, u skokovima sići niza stepenice, i poslati pismo iz pošte na uglu.\nKakvo čudesno zanimanje: šetati bulevarom Arago, brojeći drveće i na svakih pet kestenova zaustaviti se za trenutak na jednoj nozi i sačekati da te neko vidi, a onda kriknuti suvo i kratko, i zavrteti se kao čigra, sa raširenim rukama, poput ptice kakuy, što kuka sa drveća na severu Argentine.\nKakvo čudesno zanimanje: ući u neki kafe i zatražiti šećera, zatim još malo sećera, i tako nekoliko puta, praviti od toga gomilu na sredini stola, dok iza šanka i belih kecelja narasta gnev, zatim tačno usred gomile meko pljunuti i pratiti spuštanje malog glečera pljuvačke, slušati buku slomljenog kamenja koja ga prati i koja nastaje u stegnutim gušama petorice mušterija i birtaša, čoveka poštenog ponekad.\nKakvo čudesno zanimanje: ući u autobus, sići kod Ministarstva, prokrčiti sebi put pomoću koverata sa pečatom, i, kad za tobom ostane i poslednji sekretar, ući, nepokolebljiv i ozbiljan, u veliki kabinet sa ogledalima, tačno u trenutku kada službenik u plavom predaje ministru jedno pismo, i videti kako ovaj jednim istorijskim nožem za hartiju otvara koverat, uvlači dva fina prsta i vadi paukovu nožicu, ostane malo zagledan u nju, a zatim: zazujati kao muva i videti kako Ministar bledi, želi da baci nožicu ali ne može, jer ona ga je zgrabila, zatim okrenuti leđa i izići, zviždanjem objaviti po hodnicima da je ministar dao ostavku, i znati da će već sutra ući u neprijateljske trupe i da će sve otići do đavola, a biće nekakav četvrtak, nekog neparnog meseca prestupne godine.\n(Prekucano iz "Priručnika za pevanje i plakanje", ENIGMA, Pančevo, 1998, prevod Mirjana Božin)\nLabels: fragmenti, knjige, kortasar, kratka priča\nNoćurak od obrada :: Cover songs #4\nNeke pesme su poput ideja: zasijaju punim sjajem tek kada odu iz ruku autora i postanu deo tuđeg repertoara. Neke u izvedbi drugih otkriju svoju tamnu stranu, treće postanu himne za koje je nevažno ko ih je napisao, dok neke ne mogu da prežive daleko od svog autora i postaju bezvredne kada neko drugi pokuša da ih otpeva. Neke pesme moraju da odleže zaboravljene na prašnjavom vinilu, neki autori moraju da ostare da bi iz sopstvene pesme izvukli ono najbolje.\nVečeras preslušavamo pesme koje dobro znaš u verzijama koje pevaju Nick Cave, ABBA, Leonard Cohen, The Police, Beyonce, Nina Simone, George Michael, David Bowie, Sam Cooke, The Pixies... a koje su u ruke uzeli David Byrne, Beck, Van Morrison, Feist, Keziah Jones, James Blake, Depeche Mode, Billy MacKenzie, U pol devet kod Sabe i drugi.\nRTS: "Kulturni centar" (bio sam na televizoru!)\nOd drugog do negde osmog minuta emisije pričamo o odnosu umetnosti i oglašavanja, ali naravno da bi trebalo da odgledate celu emisiju ;)\nLabels: lično, mediji, reklama, televizija\nDavid Bowie - "Station to Station" (na godišnjicu)\nMnogo godina kasnije Dejvid Bouvi je, sedeći na barskoj stolici pred publikom VH1, u neobaveznom duksu i neuredne kose izrekao\n"To su bile najmračnije godine mog života. Bavio sam se pitanjima da li mrtve zanima šta rade živi i mogu li da promenim kanal na televizoru snagom uma, bez korišćenja daljinskog. Znao sam da sam u Los Anđelesu zato što sam čitao o tome u novinama". Iscrpljen: 'dijetom' zasnovanoj na kokainu, biberu i mleku; snimanjem filma "Čovek koji je pao na zemlju" i boravkom u gradu 'koji bi trebalo zbrisati sa lica zemlje', praćen muzičarima koji ni danas ne znaju kako su neke pesme uopšte snimljene i da li su sve pesme ostale na albumu - Bouvi je snimio album koji je za njega bio "molba za povratak u Evropu."\nSvaka od pesama sa "Station to Station" je idealan predložak za roman ili film, svaka prepuna putokaza za istraživače, ne samo Bouvijevog života, već tokova evropske i američke kulture (Soul-Kraftwerk-Elvis-Bog-Nikolas Reg...)\nIako poslednjih godina sve više cenim i volim "Word on a Wing", večeras idemo sve do poslednje pesme na albumu.\nU nastanak pesme "Wild is the Wind" umešane su - direktno i indirektno - Sovjetska revolucija, Pasternak, Prokofjev, Dambo, Frenk Kapra, Džoni Matis koji je pevao originalnu verziju pesme u vestern-filmu, Nina Simon i njena verzija iz 1966... čak i Frenk Sinatra kojem je Dejvid puštao snimak ove pesme u studiju, ponosan na to što je konačno uspeo da jednu pesmu otpeva "kako je želeo". Izučavanje biografija Dimitrija Tiomkina i Neda Vašingtona, autora muzike i teksta za pesmu otkriće ti neverovatnu galeriju likova i događaja.\nJoš mnogo godina kasnije od početka ove priče, Bouvi je nastupio na Black Ball dobrotvornoj večeri, održanoj 2006. godine. Pevao je tri pesme. "Wild is the Wind" bila je pretposlednja pesma koju je ikada izveo pred publikom.\nAlbum "Station to Station", audio zapis sa jednog od najvažnijih raskršća njegove karijere objavljen je na današnji dan pre 42 godine.\nI danas zvuči veličanstveno.\nLabels: david bowie, muzika\n"Prozor u daleki svet" (o televiziji, pisano za novi broj časopisa "Talas")\nUkoliko imate dovoljno brzu letilicu opremljenu moćnim teleskopom i ukoliko putujete brže od svetlosti, mogli biste da vidite sve što se ikada dogodilo na zemlji, uključujući i ovaj program - izgovarao je jedan od voditelja 'Nedeljnog zabavnika' tog prepodneva. Ovog nedeljnog jutra, trideset i pet godina kasnije, pitam se kao i tada - u kom pravcu bih prvo okrenuo taj moćni teleskop, šta bih prvo gledao, toliko mi ta pričica iz dečijeg programa raspaljuje maštu i dalje.\nIz tog vremena i sati provedenih ispred TV ekrana pamtim dijaloge i način kadriranja mnogih crtanih filmova, dečijih serija, filmova koji su emitovani u terminima 'letnjeg' i 'zimskog bioskopa'; kadrove iz 'intermeca' između emisija, kadrove špica i najava programa; skečeve 'Sedmorice mladih' i njihove obrade pesama Harija Belafontea; Manceov gol Zvezdi za 3:1 koji sam gledao u vikendici kroz muljavi sneg tv-ekrana čija je antena imala i 'pojačivač' ali to nije bilo dovoljno pa smo na antenu dodali i metalnu rešetku iz kuhinje ne bi li kvalitet slike bio nešto bolji; sećam se emisija Karla Segana iz serijala 'Kosmos' zbog koje sam poželeo da budem barem astrofizičar ako ne i astronaut; Davora Gobca kao specijalnog gosta emisije 'U dobrom društvu' koja se emitovala nedeljom prepodne iz Zagreba i šašave pesmice 'Ja imam pet iz fizike i pet iz matematike...'; pamtim prvi nastup Plavog orkestra u zagrebačkoj 'Stereoviziji' u proleće 1985. i užas koji sam osetio slušajući njihov prvi hit; pamtim prvo gledanje 'Union of the Snake' Duran Duran koji su tada imali najskuplje spotove na svetu a koji su emitovani jednom mesečno u okviru emisije 'Kva-kva top' Televizije Skoplje i zbog kojih sam poželeo da imam bend; pamtim višednevnu raspravu nakon poslednje epizode 'Blejkove sedmorke' o tome da li se u jednom kadru vidi da iz broda izleću spasilačke kapsule ili ne; strah koji mi nije dao da spavam tri noći zaredom nakon emitovanja filma 'Omega Man' i koji je mnogo 'strašniji' od rimejka pod imenom 'I Am The Legend'; Ramba Amadeusa koji prekida nastup Bebi Dol usred živog prenosa 1992. na TV Beograd ljut zbog toga što njegov nastup neće biti prenošen "... a ja moram da kažem da mi sviramo dok padaju bombe na Dubrovnik i Tuzlu. Nećemo da zabavljamo biračko telo. Jebem vam mater!" Tu je i Rebeka De Ruvo u okviru 'Most Wanted' na MTV-u koji je novoosnovani 3K početkom devedesetih emitovao do podneva svakog dana, o radosti kada pusti novi R.E.M ili Happy Mondays onako plava i nasmejana. Sećam se i Dina Dvornika, još uvek ne previše poznatog kako anketira prolaznike po Knez Mihajlovog pitanjem: 'A jeste li čuli za onu budalu Dina, je' to ludo i glupo što on radi, zar ne?' a prolaznici klimaju glavom, nije Dina još uvek bilo toliko na ekranu televizije da bi ga prepoznali.\nSvaka od tih stvari nas je formirala. Naš smisao za humor oblikovan je desetinama crtanih filmova – nadrealističnim fazonima iz crtaća koje je potpisivao Čak Džouns, oblikovan tonom kojim se La Linea bunio protiv sveta oko sebe i atmosferom Gustava. Naše poimanje sveta se menjalo gledanjem Live Aid-a, prvog događaja koji je povezao planetu i najavljivao kako će izgledati budućnost, tad smo shvatili koliko još ima klinaca i ljudi koji vrište uz iste pesme kao i mi. Naš odnos prema 'društvenom uređenju' menjao se uz gorke ali komične filmove koji su stizali 'iz istočnog bloka'. Naše mišljenje o 'merama vlade' oblikovao se kroz psovke ukućana dok smo slušali izgovore o nestašicama struje, žileta, kafe ili banana. Naš odnos prema hrabrosti definisao je taj Rambov upad na scenu usred festivala. Odnos prema slavi oblikovale su emisije Dragana Babića, od kojeg smo učili 'kako se govori' i razgovara sa tipovima poput Bergmana i Hjustona i shvatali koliko još imamo da učimo da bismo bili tako opušteni pred kamerama poput njega, jer on je znao sve. A smuvao je i Liv Ulman.\nDa li je sve što pamtim sa ta dva, odnosno kasnije tri kanala bilo kvalitetnije i pametnije od onoga što se danas emituje na desetinama dostupnih TV kanala? Diskusija o tome lako bi se pretvorila u puko teoretisanje, a svi odgovori na ta pitanja zapravo su jednostavni. Promena je bila iznenadna. Odjednom, dobili smo slobodu da gledamo sadržaje 'na odloženo', odnosno snimamo program na VHS trake. Odjednom su se na TV ekranu pojavili tipovi koji nikada nisu razumeli Pajtonovce niti znaju ko je Liv Ulman ali su dobili slobodu da lupetaju i prave ozbiljnu štetu, računajući na to koliko je televizija uticajan medij i koliko joj ljudi veruju. Odjednom je tehnologija omogućila svakome da emituje TV program. Bilo je tu i zabavnih momenata: jedno vreme je u novobeogradskim blokovima postojala piratska stanica koja je emitovala filmove sa kaseta iz video kluba. Onda neko iz kraja izađe na prozor pet minuta nakon početka 'Terminatora 2' i drekne: 'Majstore, možeš da pustiš od početka, bio sam u klonji!' A emiter premota film na početak i pusti kairon preko slike: "Film premotavamo na početak zato što je komšija bio u klonji.' Sve se promenilo neverovatno brzo.\nNaš odnos prema televizijskom programu promenio se pojavom VHS rikordera početkom osamdesetih godina. Odjednom se dogodilo nešto važno: više nisi otkazivao basket u školskom dvorištu nedeljom popodne zato što si čuo da će u 'Nedeljnom popodnevu' pustiti jedan Bouvijev spot. Filmovi koji su emitovani u okviru 'Kino Oka' mogli su biti pogledani i kasnije, zato što ih je neko snimio, a izbor filmova koje možeš da gledaš odjednom se mnogostruko uvećao otvaranjem prvih video-klubova u kojima je zaista bilo svega, samo je valjalo imati drugara koji ima VHS i kojem roditelji nisu često kod kuće. Izbor filmova na još uvek dva postojeća TV kanala je nekako postao 'manje važan': odjednom si mogao da iz video kluba uzmeš mrljave kopije čitavog 'Letećeg cirkusa Montija Pajtona' koji je do tada tek jednom emitovan na našim televizijama i to u okviru programa TV Sarajevo; stizale su u video klubove trake sa presnimljenim presnimcima 'The Hunger', 'Sid and Nancy', 'Paris, Texas', počeli smo da otkrivamo da je svet mnogo veći nego što su dva kanala obećavala, i mogli smo u tome da uživamo bez obzira na 'najavu programa'.\nDruga stvar koja je još više promenila naš odnos prema televiziji bila je ujedno i dramatičnija. Negde pred kraj osamdesetih generaciju dosadnih, identično obučenih i istim frazama naoružanih političara odmenila je nova generacija, čije reči i dela više nisu bili samo 'zaključci sa sednice' (a ti zaključci, vremenom smo naučili, nisu menjali ništa u našim životima), već su se u rečnik umešale neke teške reči koje pompezno zvuče. Neverovatnom brzinom i preko svakog očekivanja stigli smo do 'Dodatka Dnevnika' koji je trajao duže od Dnevnika; do nastupa 'Pokreta za skretanje toka reke Save i njeno vraćanje Hrvatima i Slovencima'; izveštaja 'sa terena' i priče o srpskom oklopnom vozu koji se kretao i van šina, a reči 'narod', 'ognjište' i 'istorija' postale su deo kolopleta koji se nije mogao slušati. Negde u to vreme smo se televizijski program i ja razišli, a ja sam u vokmenu sve češće slušao onaj stih Gang of Four koji je Dragoslav Andrić tako genijalno preveo: "Kako da pijem čaj s tolikom krvlju što teče iz televizora..." (pesma '5.45', sa albuma 'Entertainment'). I kako je vreme odmicalo, tako su realnost sa TV ekrana i ono što sam video oko sebe bili sve više različiti, do tačke neprepoznavanja. Zbog onoga u šta sam verovao i šta sam radio na protestima ubrzo sam postao deo 'sila mraka i bezumlja', 'plaćenika zapada', 'razularene gomile koja ugrožava temelje našeg suvereniteta i integriteta'. Slušajući tu rečenicu uvek sam dodavao svađajući se sa ekranom – '... i teta, gospođo, i teta!'\nKoličina đubreta koja je tekla sa ekrana bila je takva da ni onom super-brzom letilicom i super-moćnim teleskopom sa početka ove priče ne bi bilo moguće videti ono retko što je bilo dobro i tokom devedesetih, slika bi bila šuštava, mutna i lošeg tona.\nTrideset i pet godina kasnije, iako posedujemo televizor čiji je ekran, računao sam, po dijagonali sedam puta veći od onog prvog crno belog televizora koji smo nekada posedovali, dok je broj kanala tačno šezdeset puta veći - u našem malom stanu ponovo se najčešće gledaju dva kanala. Na jednom se smenjuju takozvane 'naučno-popularne emisije', među kojima i nova verzija 'Kosmosa' sa Nil Degras Tajsonom, na drugom oko deset uveče gledam South Park, čije epizode takođe znam napamet, ali mi i dalje pomažu da razumem svet, kao nekada La Linea, Gustav ili A je to, i to mi je dovoljno. Sve ostalo mi je dostupno preko mreže.\nAli se ne zavaravam da je televizija manje važna nego pre trideset i pet godina. Ko ne veruje statistikama i brojevima koji govore o gledanosti - a i oni potvrđuju koliko je televizija i dalje važna - neka otvori, na primer, Twitter tokom intervjua političara ili prenosa utakmica.\nTelevizija je, bez obzira na sve i dalje 'najvažnije sredstvo informisanja' na ovim prostorima a onome što bude izgovoreno ili pokazano pred kamerama i dalje se, tužno je, veruje bez pogovora. Neki drugi mali ljudi su u televizoru preuzeli vlast i bespoštedno koriste našu slabost prema pokretnim slikama i 'prozoru u svet', a meni najbolji deo programa državnih kanala odavno su postali snimci starih emisija poput onih koje su donedavno emitovane u ukinutom "Trezoru". Gledam u te snimke starih emisija – i voleo bih da znam gde je je iz kutije pobegla Rebeka De Ruvo i da li je neko sačuvao snimke svih emisija Dragana Babića, da proverim koliko toga i dalje ne znam.\nPisano za novi broj časopisa "Talas".\nViše o časopisu i tome kako do njega doći i kako mu pomoći da stigne što dalje\ndostupno je ovde >*\nLabels: istorija, jugoslavija, lično, mediji, talas\nNoćurak te vodi na Pangeu :: Fantastic Voyage, #5\nFotografija sa http://www.bellerbyandco.com (Globemakers)\nProšlo je godinu dana od poslednjeg putovanja na kojem smo istraživali čudne zvuke i muzike, kontinente i sinkope, glasove ptica i načine pevanja - a večeras imam pred sobom potpuno novu mapu sveta, na kojoj su kontinenti spojeni na nov način: nova Pangea koju želim da ti pokažem što pre.\nUskoro će se pojaviti album sa do sada potpuno nepoznatim snimcima Mitra Subotića Sube koje je stvarao u Brazilu 1995. godine a čije delove večeras premijerno slušamo zahvaljujući Vladimiru Ivkoviću i izdavačkoj kući Offen Music uz čiju dozvolu večeras delim sa tobom ovo blago.\nPored Sube na ovom Fantastičnom putovanju Pangeom biće još muzike koja je preletala žanrovske i prostorne granice:\nVlada Divljan i Kiril Džajkovski,\nBrian Eno & David Byrne,\nFour Tet i drugi.\nVečeras ću kao kapetan leta malo pričati, moj posao je da te vozim do kraja puta.\nUkoliko put ima kraj.\nLabels: emisija, muzika, preslušavanje, putopis, suba\n"Put u budućnost" ili o drugačijem vodiču kroz istoriju umetnosti (RTS)\nIznenađujuće! U društvu koje se gotovo jednoglavo slaže da je najzdraviji položaj glave onaj koji nam omogućava da gledamo iza sebe a ne napred i koje voli da putuje kroz život okrenuvši leđa kočijašu - jedan serijal posvećen važnom segmentu istorije tog društva prolazi gotovo neopaženo. Pišem o serijalu "Put u budućnost (u potrazi za razlogom slike)" čija se prva sezona emitovala od oktobra na Radio Televiziji Srbije a koja se bavi istorijom umetnosti Jugoslavije odnosno Srbije od 1945. do sedamdesetih godina XX veka.\nMogao bih da se zavitlavam tvrdnjom da je problem u naslovu i da bi verovatno bila gledanija i poznatija da je nazvana "Naša slavna umetnost druge polovine XX veka" ili tako nekako no siguran sam da to ne bi bilo rešenje problema niti bi takav naslov odgovarao sadržaju. Epizode serijala su od oktobra postavljane na YouTube kanal RTS. Najgledanija epizoda (prva) do sada je stigla do pet hiljada gledalaca. Uveren da broj pregleda na servisu koji ovde prevashodno služi za gledanje klipova sa mačkama, starleta i generalno onih koji tvrde da je kultura dosadna nije relevatno merilo popularnosti i uticaja - u proteklih dvadesetak dana propitivao sam prijatelje za koje znam da su zainteresovani za ovakve sadržaje da li znaju za postojanje serijala. Od dvadesetak - petoro je potvrdilo da je čulo a troje da su na televiziji pogledali barem jednu epizodu.\nKakve je termine emitovanja ovaj serijal dobijao u TV šemi, rezultat zapravo nije toliko loš, ali bi mogao biti bolji.\nZato što su sve epizode prve sezone (13 x tridesetak minuta) sada dostupne i na mreži - skrećem pažnju na nju, vredna je vašeg vremena i pažnje.\nDakle, ram za sliku serijala "Put u budućnost" čine priče koje su uglavnom posvećene likovnoj i primenjenoj umetnosti u Jugoslaviji, odnosno Srbiji. No, kako je te priče nemoguće pričati ili razumeti bez davanja konteksta vremena i prostora u kojem su se odvijale - prilozi za priču o političkoj i društvenoj stvarnosti, odnosno muzici, filmu, pozorištu, medijima i ekonomiji čini da ovaj serijal sa lakoćom prerasta u kvalitetan podsetnik na ono čime bismo mogli da se ponosimo.\nAutora serijala (i ključnog naratora/vodiča) Borisa Miljkovića (u seriji potpisan kao "Poznavalac prilika") prate Istoričar umetnosti (Oliver Tomić), Gospođica Trivija (Milica Sužnjević) i Mister No koji zajedno, tečno, jasno, bez gubljenja vremena i zbunjivanja vode publiku putem ka budućnosti baveći se zaboravljenim a važnim fazama iz istorije umetnosti Jugoslavije, odnosno temama koje su neki drugi 'sentimentalni serijali' poput "Robne kuće" izostavljali ili pominjali u drugačijem kontekstu (što je razumljivo - njihovi ciljevi i želje bili su drugačije vrste.)\nOvaj serijal se razlikuje od dometa na koje smo naviknuti od produkcije RTS po načinu izvedbe odnosno vođenju priče i produkciji, odnosno načinu snimanja kojim dominiraju "priručna sredstva" za snimanja 'iz ruke' poput digitalnih foto-aparata i iPhonea, koji uz atraktivnu a nenametljivu art-direkciju, blagu post-produkciju i montažu odmiču serijal od uobičajenih statičnih kadrova i daju joj, uz odličan dizajn zvuka modernu dinamiku. Na takav način producirana, a snimana u Parizu, Londonu, Veneciji, Seulu i mnogim lokacijama po Beogradu, izgrađena oko maštovite ideje priče kao mape podzemne železnice koja nas vozi kroz prostor i vreme, svaka od trinaest epizoda nema praznog hoda niti nepotrebnih informacija.\nPored 3+1 glavnih junaka u serijalu učestvuju i Slobodan Šijan, Dušan Otašević, Petar Omčikus, Vladimir Veličković, Radina Vučetić, Ana Martinoli, Žikica Simić, Miloš Krečković, Aleksandar S. Janković, Ivana Simeonović Ćelić i drugi. Dodatni sloj premaza slici daje arhivski materijal koji je tu da kontekst bude još jasniji a neki zaboravljeni junaci izgradnje budućnosti ponovo osvetljeni, poput Olge Jančić, Olge Jevrić, Branka Vučićevića (dvanaesta epizoda), 'Zadarske grupe', 'Šestorice', svih članova 'Medijale' i drugih.\nTu je i Ilija Dimić, letač! :)\nU gotovo svim epizodama serijala važna je reč "pobuna" i to nije nevažno.\nBez obzira na sve korisno i poučno - "Put u budućnost" ne bi trebalo posmatrati kao udžbenik već svojevrstan zbir putokaza od kojih bi putovanje tek trebalo da počne a koji formom i izvedbom dokazuje da predstavljanje umetnosti moguće spakovati u drugačiji TV format.\nNakon gledanja serijala nećete biti istoričar umetnosti ili potpuni znalac scene, kao što ni naša generacija to nije postala zahvaljujući reprizama emisija Lazara Trifunovića u okviru školskog i sličnih programa početkom osamdesetih godina. Ali zahvaljujući "Putu u budućnost" stvara se podloga za taj put, odnosno postaje jasnije odakle je taj put krenuo, gde su bile slepe ulice i koje raskrsnice je važno proći da bi se moglo ići napred. Zato je važno proći ovim putem. Pola sata po pola sata. Prošlost će biti jasnija, napunićemo torbe stvarima koje bi vredelo imati uz sebe, ima hrane za glavu zahvaljujući kojoj ćemo kroz ovakvu sadašnjost valjda stići do budućnosti sa manje rana na tabanima i više osmeha na licu, te u znanju da i naš javni servis ume da napravi pošten TV program.\nBoris Miljković na kraju serijala najavljuje drugu sezonu serijala koji će se baviti periodom od 1970. do 2000. godine i ja se radujem ukoliko će moja pretplata biti uložena u ovaj projekat.\nEvo prve epizode. Svih trinaest u nizu očekuju te ovde >>\nLabels: beograd, dokumentarac, istorija, jugoslavija, mediji, televizija\nVolim dan koji počinje zvukom rulanja točkića kofera po betonu.\nRulaju jednim aerodromom, zatim Ataturkom i onda Trgom Katalunja na koji se iskrcavamo u prijatnoj novogodišnjoj večeri, rulaju kroz La Ramblu i dok se probijamo kroz gužvu shvatamo da je Paseo Del Prado u Havani sestra bliznakinja ove ulice, nekome je Barselona baš nedostajala dok je projektovao Havanu, daleko od kuće.\nUličica kojom prolazimo do hotela otkriva barem tri bara iz tri epohe i sa tri kontinenta. I ti stalni sudari kontinenata, mora, visoke umetnosti i uličnih preprodavaca drangulija će se sudarati pred našim očima i ušima i u narednih pet dana.\nHotel Chic&Basic je više Chic nego Basic, ali će se pokazati da je krevet fantastično udoban a doručak taman kakav je potreban da se svakog dana ispešači mnogo kilometara.\nOstavljamo kofere i idemo u noć, gladni.\n- Zapečen hleb sa paradajzom i začinima.\n- Trebalo bi da probate.\nOdjeku vatrometa se u ponoć priključuju i sirene brodova u svim raspoloživim tonalitetima.\nZov galebova nas ujutro podseća da smo na nekoliko stotina metara od mora, kad to već ne čine vetar, arhitektura i mirisi. Barselona kao da je nezainteresovana za to što je kraj mora.\nGrad je prvog januara ujutro potpuno pust, mi jurimo ka Parku u brdima.\nArturo, izuzetno prijatan vodič kroz park Guelj izgovara najvažniju rečenicu: "Remember, all you see here is a failure. Gaudi had bigger plans. But, what a failure this is!"\nUlični svirač kraj staze svira koru i peva kao zmaj.\nVetar je jak, ali je sunce jače.\nMapa na telefonu ne otkriva da je Miroov muzej na brdu do kojeg uspon nije lak.\nIpak, to postaje nevažno kada se uđe.\nJoš uvek je prepodne, gužve počinju kasnije, na podu ispred jedne od najvećih slika u muzeju devojčica uči da crta.\n(Miro je u 67. godini zapisao "Verujem da ću na kraju života ponovo uspeti da ovladam svim veštinama koje sam imao u detinjstvu.")\nNarodni muzej Katalonije nam ne otkriva što nas je najviše zanimalo (rekonstrukcija tog dela muzeja je u toku), no pruža prostor i za neozbiljnosti, sram me bilo.\nPikasov muzej je vredan posete ali nije obavezan. Isto važi i za fondaciju Tapiesa u kojoj je trenutna izložba dramatičnija i snažnija od njegovih instalacija u donjem nivou muzeja.\nNakon mnogo pisama i nešto razmenjenih knjiga prvi susret sa Mešom >>, njegovom Blankom i decom izgleda poput ručka sa najdražim delom familije koji dugo nismo videli.\nUživamo u priči, vreme teče prebrzo.\nHrana na Barseloneti je izvrsna (restoran >>),\nbosonogi klinci skaču po peščanoj plaži,\nživot ume da bude lep.\nIako nas zbog vetra neće pustiti da se popnemo na jednu od kula Sagrade Familije, prvi minuti provedeni pod svodovima crkve mi ljuljaju temelje.\nNeću pisati više o ovom mestu zato što ne umem, ali ukoliko se u Barseloni nađeš na jedan dan, ovo je mesto hodočašća.\nTo, pak, ne važi za Casa Battlo u kojoj je gužva prevelika da bi se uživalo, ali je zato poslednje mesto kojem posvećujemo vreme neverovatno pusto: u Casi Milla, odnosno Padreri ostajemo duže no što smo planirali, ne samo na krovu.\nSunce silazi, daje boju stanovima u zgradi kroz koje se može proći,\nvreme konačno stoji.\nLagao sam na početku: ne volim zvuk rulanja točkića kofera u ranom jutru - kada se kotrljaju u pravcu Beograda.\nJoš jedan dan bi dobro došao za plažu, još hodanja uz vodu, kolače i kafu u gotskoj četvrti, možda bi se i vetar smirio a vrata kula Sagrade Familije otvorila.\nKažu da će je završiti do 2026, na stogodišnjicu Gaudijeve smrti.\nMožda korisne informacije:\nIako zvuči čudno, let preko Istanbula nije loša ideja ukoliko se odlučiš za odlazak u poslednji čas: čeka se manje nego u na primer Frankfurtu ili Parizu, a letovi su vezani tako da prtljag ide svojim putem sve do krajnje destinacije. Postoje i opcije preko Rima i Ciriha ali sa užasno kratkim vremenom za presedanja. Uzgred, ukoliko karata nema na Skyscanneru ili eDreams to ne znači da ih nema na drugim servisima (aviokarta.rs, danubeogradu.rs)\nOd aerodroma do grada postoje autobusi koji kreću na svakih 5-10 minuta (Aerobus, sa oba terminala) i staju na nekoliko mesta u gradu, poslednja stanica je Trg Katalunja, karta je 5.90EUR. Ukoliko se autobusom vraćaš od grada ka aerodromu - proveri na koji terminal vozi.\nSve propusnice je zgodno bukirati on-line (Preko Tiqets >>, na primer), naročito za Sagradu i Park Guell. Ukoliko uplata neće da prođe (dešava se), šalji mejl i zamoli da ti ostave karte za vreme koje ti odgovara bez uplate, sve bude ok.\nBarcelona Museum Pass je zgodna stvar: obezbeđuje ulaz u šest muzeja (Pikasov, Tapiesov, Miroov, Museu Nacional D'Art De Catalunya, CCCB, Macba) za 30EUR, što postaje isplativo ukoliko posećuješ više od dva. 'Pasoš' obezbeđuje i 'skip the line', važi godinu dana i može se kupiti u bilo kojem od navedenih muzeja ili na Turističkom info-pultu na aerodromu, odnosno u podzemnom prolazu ispod Trga Katalunja.\nPonesi patike, mnogo udobne, najudobnije patike na svetu!\nHodanje kroz grad je veća uživancija od vožnje metroom ili taksijem (nije preskup), ali se lako prebaci 12-15 kilometara dnevno.\nAplikacija "Here" radi bez greške.\nGotska četvrt, odnosno potez oko La Ramble je sasvim dobra ideja ukoliko je plan da se pešači. Koga zanima numerički kod za popust (-15%) u hotelu Chic&Basic >>, neka javi.\np.s. Još fotografija je dostupno kod Aleksandre >>\nLabels: barselona, fotografija, lično, putopis, španija\nKraftwerk :: endless, endless (Arena, Beograd, 24....\nNoćurak za naš grad :: Songs & stories about freed...\nVladimir Sorokin: "Manaraga" (da li ste za ribu pr...\nHulio Kortasar, "Priručnik za pevanje i plakanje" ...\nDavid Bowie - "Station to Station" (na godišnjicu)...\n"Prozor u daleki svet" (o televiziji, pisano za no...\n"Put u budućnost" ili o drugačijem vodiču kroz ist...


IN MEMORIAM: Jovo Šuškavčević (1928-2020)\nDatum objave: 23.09.2020 13:45 | Autor: uzd\nJovo Šuškavčević, jedan od najstarijih i istaknutih crnogorskih iseljenika u Sjedinjenim Američkim Državama, preminuo je u devedesetdrugoj godini u Njujorku.\nŠuškavčević je rođen 31. oktobra 1928. godine u Podgorici, bio je inženjer i docent na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu, a onda je, krajem šezdesetih godina, poput mnogih Crnogoraca, pošao u zemlju velikih mogućnosti da potraži "rad i sreću", noseći u sebi crnogorsku poruku “poštuj tuđe, a svojim se diči”.\nBio je redovni učesnik tradicionalnih Susreta iseljenika iz Crne Gore u Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadi, koji se svake godine naizmjenično održavaju u Njujorku, Detroitu, Čikagu i Torontu, kao i prvi predsjednik Američko-crnogorsko-albanskog udruženja, osnovanog krajem 1979. godine sa sjedištem u Bronksu, u Artur Aveniji.\nJoš početkom osamdesetih godina prošlog vijeka, Jovo Šuškavčević se zalagao za prenos kostiju kralja Nikole i kraljice Milene u Crnu Goru, a posebno je bio istrajan u zahtjevu za izgradnju spomenika Svetom Petru Cetinjskom.\nKada je 21. maja 2006. godine na referendumu obnovljena crnogorska nezavisnost, poslao je "Slobodarsku čestitku sinovima i kćerima moje Crne Gore", koju je završio riječima Svetog Petra Cetinjskog koji pred bitku na Krusima reče svojim borcima: "Pobijedimo li, ponovo smo se rodili, izgubimo li, nijesmo se ni rađali". "Kao što vidite", kazao je Šuškavčević, "pobjeda na referendumu bila je sjajna i mi smo se ponovo rodili".\nJoš za života, Jovo Šuškavčević je kupio grobnicu na crnogorskom groblju u Hazletonu, gdje je i sahranjen.\nUprava za dijasporu uputila je telegram saučešća porodici Jova Šuškavčevića.


Premijera Diznijevog filma "U potrazi za Dori" 15. juna u bioskopu Cineplexx Delta City | Blockbuster\nPremijera Diznijevog filma “U potrazi za Dori” 15. juna u bioskopu Cineplexx Delta City\n15/06/2016 milan 0 Comments\nVeliko nam je zadovoljstvo da vas obavestimo da će se premijera najnovije Diznijeve 3D animirane porodične avanture “U POTRAZI ZA DORI” (FINDING DORY) održati u sredu, 15. juna u 18.30 časova u bioskopu Cineplexx Delta City.\nFilm je sinhronizovan na srpski jezik a glasove glavnim junacima pozajmili su naši glumci Anica Dobra, Predrag Ejdus, Branislav Platiša, Srđan Timarov, Bane Zeremski, Marko Perić, Jelena Trkulja, Nela Mihajlović, Mina Sovtić, Milan Antonić, Tinja Damnjanović ali i pevači Vlado Georgiev, Srđan Čolić i Igor Lazić Niggor.\nOva interesantna ekipa biće prisutna na premijeri, i zajedno sa publikom pogledati premijerno nove avanture voljenih morskih stanovnika.\nPovodom početka prikazivanja ovog preslatkog animiranog ostvarenja u holu bioskopa Cinepplexx Delta City biće postavljen akvarijum Morskog Akvarijum Studija ReefrooM u kome se nalaze pravi stanovnici koralnog grebena i koji će posetioci moći da razgledaju sve do 26. juna.\nReefroom Akvarijum Studio jedini je na našim prostorima koji uređenjem enetrijera svim ljubiteljima morskih dubina omogućava da u svoj dom ili poslovni prostor unesu nešto novo i nesvakidašnje. Znanje i iskustvo stečeno tokom dugog niza godina koristi kako prilikom izrade tako i prilikom održavanja svih akvarijumskih sistema. Gradeći u prostoru kutak prirodne lepote, doprinosi da prostorom vlada harmonična i opuštajuća atmosfera. Kako Reefroom Akvarijum Studio vode istinski zaljubljenici u reef akvaristiku, biologiju mora i ekologiju, posebna pažnja poklanja se brizi i očuvanju svih bogatstava morskog sveta.\nU POTRAZI ZA DORI (FINDING DORY)\nPremijerno 15. juna u bioskopu Cineplexx Delta City u 18.30h\nU bioskopima od 16. juna 2016.\nGlasovi: Anica Dobra, Branislav Platiša, Predrag Ejdus, Srđan Timarov, Jelena Trkulja, Marko Perić, Nela Mihajlović, Bane Zeremski, Tinja Damnjanović, Mina Sovtić\nSadržaj: Dizni Piksarov film „U potrazi za Dori“ vratiće na veliki ekran svačije omiljene likove: zaboravnu plavu ribicu (Anica Dobra), koja živi srećno na grebenu s Nemom (Marko Perić) i Marlinom (Branislav Platiša). Kad se Dori iznenada seti da ima porodicu koja je možda traži, ovaj trio će krenuti na uzbudljivu avanturu preko okeana do kalifornijskog prestižnog Pomorskog instituta, rehabilitacionog centra i akvarijuma. U pokušaju da nađe svoju mamu (Nela Mihajlović) i oca (Bane Zeremski), Dori će potražiti pomoć od tri najintrigantnija stanovnika Pomorskog instituta: Henka (Predrag Ejdus), svadljive hobotnice koja često beži zaposlenima; Bejlija (Srđan Timarov), beluga kita koji je ubeđen da su mu veštine eholokacije u kvaru; i Nade (Jelena Trkulja), kratkovide kit ajkule. Dok se vešto budu kretali kroz zamršene unutrašnje radnje Pomorskog instituta, Dori i njeni drugari će otkriti čari svojih mana, drugarstva i porodice.\nFilmadžije su bile željne da odgovore na pitanja o Dorinoj prošlosti. „Ona ima prirodnu želju da sazna ko je i odakle potiče,“ kaže reditelj Endru Stenton. „Oduvek sam imao ideje o njenom poreklu i odlučili smo da je došlo vreme da ih istražimo.“\n„Dorin gubitak kratkoročnog pamćenja, iako je bio izvor komedije, stvarao joj je mnogo problema,“ kaže producent Lindsi Kolins. „Provodila je mnogo vremena sama pre nego što je upoznala Marlina. Ona je uvek vedra i vesela, ali duboko u sebi je uplašena šta bi moglo da joj se desi ako bi se ponovo izgubila. Dok se bori sa svojim nedostacima, ona bez problema prihvata sve koje upozna. Čak i ne primećuje da i oni imaju svoje probleme s kojima se bore.“\n„Ovde se zapravo radi o tome da Dori pokušava da pronađe sebe, na svaki način,“ dodaje Stenton. Ona je brižna i osećajna i tek treba da spozna svoje supermoći.“\nI DALJE PLIVA\nPriča je najvažnija u studiju Piksar. Bilo da film predstavlja nove likove ili govori o starim prijateljima, sve počinje od priče koja treba da se ispriča.\nDok je kraj filma „U potrazi za Nemom“ iz 2003. bio savršeno zadovoljavajući i za fanove i za filmadžije, nešto se ipak motalo reditelju Stentonu po glavi. „Shvatio sam da sam zabrinut za Dori,“ kaže on. „Pitanje njenog gubitka kratkoročnog pamćenja i kako to utiče na nju, nije bilo rešeno. Šta ako se ponovo izgubi? Da li će biti dobro?“\nPorodica je ključna tema u filmu „U potrazi za Dori“. „Kad prvi put upoznamo Dori, mi saznajemo da ona ne može da se seti odakle je,“ kaže Stenton. „Ali ona mora imati porodicu. Kao što je ona rekla: ‘Gde su?’ Njena zbunjenost je izazvala salve smeha, ali u tome leži tužna istina. Znao sam da postoji priča koju vredi ispričati.“\n„Na početku je Dori bila malo dvodimenzionalna,“ kaže reditelj. „Shvatio sam da iako sam ja u glavi imao celu njenu priču o poreklu, niko drugi nije, uključujući i publiku. Svi su izašli s projekcije ‘Nema’ pamteći koliko je bila smešna. Ali ja sam to oduvek doživljavao kao masku. Shvatio sam da moramo da objasnimo publici šta se njoj desilo kad je bila mala.“\nPriča se nastavlja godinu dana nakon što su Dori i Marlin prešli okean da bi našli Nema. Ogromna migracija raža prolazi pored njihovog naselja, što će pokrenuti Dorina sećanja. „Taj događaj je sličan jednom koji je razdvojio nju od roditelja pre mnogo godina,“ kaže Stenton. „Odjednom su je preplavile emocije i osetila je snažnu želju da pronađe svoju porodicu.“\nDa bi održali Dorin nagon da pronađe porodicu, filmadžije su prvo morale da razumeju njene probleme s pamćenjem. Kaže Kolins: „Iako Dori zaboravlja detalje iz svakodnevnog života, poput Nemovog imena, njeno emotivno pamćenje je u redu, ona zna da voli Nema i Marlina. I ljubav prema roditeljima je prisutna kod nje sve vreme.“\nPrema rečima ko-reditelja Angusa Meklejna, iznenadno prisećanje će pokrenuti novu avanturu. „Oni će krenuti u potragu, i unutrašnju i spoljašnju, za njenom porodicom,“ kaže on. „Ali Dori oseća da to ne može sama da uradi, pa će ubediti svoju novootkrivenu porodicu – Marlina i Nema – da krenu s njom.“\nDori je plava ribica vedre naravi. Ona pati od poremećaja kratkoročnog pamćenja koje joj obično ne kvari raspoloženje, sve dok ne shvati da je zaboravila nešto krupno: svoju porodicu. Ona je pronašla novu porodicu u Marlinu i Nemu, ali je proganja osećaj da je tamo neko sve vreme traži. Dori možda ima problema da se priseti šta, ili koga, traži, ali neće odustati sve dok ne razotkrije svoju prošlost i nauči još nešto usput: prihvatanje sebe.\nMarlin je možda jednom već prešao okean, ali to ne znači da to želi ponovo da uradi. Zato neće baš spremno dočekati priliku da prati Dori u misiji do kalifornijske obale da bi pronašla svoju porodicu. Marlin, naravno zna kako je to kad izgubiš porodicu, a ipak je Dori bila ta koja mu je pomogla da pronađe Nema ne tako davno. Klovn riba možda nije smešan, ali je zato lojalan i shvatiće da nema izbora i da će morati da spakuje svoju nervozu i skepticizam i krene na još jednu avanturu, ali ovog puta da bi pomogao prijateljici.\nGodinu dana posle velike avanture, Nemo je ponovo obično dete: ide u školu i živi na koralnom grebenu s ocem i komšinicom Dori. Njegova strašna avantura nije uspela da mu slomi duh. Zapravo, kad se Dori priseti delića svoje prošlosti i poželi da krene preko okeana da bi pronašla porodicu, Nemo je prvi koji će joj ponuditi pomoć. Možda je mlada klovn riba sa srećnim perajem, ali Nemo svim srcem veruje u Dori. On vrlo dobro zna kako je to biti drugačiji.\nHenk je hobotnica. Ali ima sedam krakova. Negde usput je izgubio jedan krak, kao i smisao za humor. Ali Henk je jednako sposoban kao i njegovi vršnjaci s osam krakova. Umetnik u kamufliranju i bekstvu, Henk će prvi dočekati Dori kad stigne u Pomorski institut. Ali nemojte da vas zavara, on ne želi da nađe prijatelja. On želi samo jedno, da dopre do transportnog kamiona koji će ga odvesti do Klivlenda gde će uživati u mirnom i samotnom životu.\nNada je možda nespretni plivač, ali ima veliko srce. Ona zapravo sve ima veliko, kit ajkule su najveće ribe u moru. Nada živi u Pomorskom institutu, a jednog dana će plava ribica Dori, koja joj je nekako poznata, upasti u njen bazen. Nada je postiđena zbog očiglednog nedostatka gracioznosti, za šta je zaslužan njen loš vid, ali Dori misli da ona prelepo pliva. I biće oduševljena što njena golema prijateljica priča jezik kitova isto kao i ona.\nBejli je beluga kit, stanovnik Pomorskog instituta koji je ubeđen da nešto nije u redu s njegovim eholokatorskim sposobnostima. Dobra vest, ili loša, u zavisnosti od toga koga pitate, jeste ta da doktori ne mogu da nađu nikakav problem s njim. Bejli je užasno dramatičan što ume da iritira njegove komšije: kit ajkula Nada ne može nikako da dopre do njega, koliko god pokušavala. Možda će poslušati novu prijateljicu Dori, koja je prepuna šašavih ideja.\nDženi i Čarli bi učinili sve za svoju jedinicu, Dori. Oni je obožavaju, štite i daju sve od sebe da je nauče veštinama preživljavanja u svetu. Dženi možda deluje razdragano i površno, ali ona je brižna majka i pravi uzor. Čarli voli da se šali, ali mu ništa nije važnije od toga da nauči svoju ćerku koja ima problem s pamćenjem kako da preživi.\n‹ Ovoga leta upoznajte zelenog zmaja\nNa jesen stiže Džek Ričer – prvi tizer za nastavak akcionog ostvarenja ›\nNovi trejler za “Deadpool”\n25/12/2015 milan 0\nNovi trejler za ostvarenje “12 Strong”\n24/11/2017 milan 0\nDžon Bojega u novom “Detroit” trejleru\n17/06/2017 milan 0


Grčevi u mišićima uzroci i prirodni lekovi koji brzo pomažu - Čajevi\nGrčevi u mišićima uzroci i prirodni lekovi koji brzo pomažu\nBilo da ste aktivni ili ne, u nekom trenutku života svako iskusi grčeve u mišićima. Ove kratke neprijatnosti su tipične za sportiste ili one koji redovno pate od mišićnih grčeva, međutim, važno je da znamo kako i zašto se javljaju, kao i neke od najboljih načina za prirodno lečenje.\nRedovne fizičke vežbe i aktivan način života su veoma važni za ukupno zdravlje, međutim, ako ne znate svoje granice ili niste u dobroj kondiciji za preduzimanje takve vrste fizičkih aktivnosti, možete da se povredite. Grčevi u mišićima su često prvi znak da vaš organizam nije spreman da se izbori sa fizičkim zahtevima koje ste stavili pred njega.\nGrčevi mogu da se jave u bilo kojoj mišićnoj grupi, ne samo rukama i nogama, a uglavnom ih izazivaju iste osnovne stvari. Kada vas uhvati grč, dolazi do nevoljnog kontrahiranja mišića. Premda je to obično privremeno, ipak vas može onemogućiti da koristite taj mišić neko vreme. Do ovoga može doći usled preterane upotrebe mišića, istezanja mišića ili dehidracije, u najvećem broju slučajeva.\nMeđutim, razlog zbog koga se javljaju hronični grčevi u mišićima koji može biti ozbiljan je taj što to možda ukazuje na neko oboljenje u pozadini simptoma, a ono može biti mnogo opasnije. Nekada je grč u mišiću izazvan uklještenjem nerva, neodgovarajućom ili blokiranom krvnom cirkulacijom ili nedostatkom minerala. Ako se ne leče, ovi problemi će se nastaviti, a uz njih i grčevi u mišićima.\nPrimarni simptom mišićnog grčenja je očigledan – mišić se grči i bolno steže, obično iznad praga fleksije koja je uobičajena. Osetićete oštar bol i čvor ili tvrdo stisnuto tkivo ispod kože. Regija može biti osetljiva na dodir ili pritisak.\nU većini slučajeva, grčevi u mišićima se mogu izlečiti pomoću prirodnih lekova ili vežbi istezanja, međutim, u nekim slučajevima je veoma važno da idete kod lekara. Na primer, ako grčevima ne prethode nikakve teške fizičke vežbe, ako se redovno dešavaju ili ako regija oko grča otekne ili postane diskolorisana. U većini normalnih situacija, grč mišića se može kontrolisati brojnim efikasnim kućnim lekovima, o kojima ćemo govoriti detaljnije u nastavku.\nPrirodni lekovi protiv mišićnih grčeva\nKalcijum – Jedan od najvažnijih minerala u organizmu je kalcijum. Od gustine kostiju do funkcionisanja nervnog sistema, kalcijum igra ključnu ulogu u svim našim aktivnostima. Kada govorimo o grčevima u mišićima, mnogi specijalisti veruju da je nedostatak kalcijuma odgovoran za najveći broj ovih slučajeva jer nedostatak kalcijuma sprečava pravilnu kontrolu mišića i kretanja. U hranu bogatu kalcijumom spadaju zelenolisno povrće, sir, badem i riba.\nElektroliti – Postoji dobar razlog zašto u reklamama za mnoga energetska pića pominju da sadrže elektrolite. Ovi važni minerali su od suštinske važnosti za transfer tečnosti i mišićne pokrete. Dva primarna elektrolita koja su povezana sa grčevima u mišićima su kalijum i magnezijum pa ako patite od hroničnih grčeva, velike su šanse da imate nedostatak ovih nutrijenata. Magnezijuma obično ima u orašastim plodovima, pasulju i zrnima, dok kalijum možete naći u bananama i dinjama cerovačama.\nVoda – Verovatno najčešći uzrok za grčeve u mišićima je dehidracija. Kada mišići ne dobijaju dovoljnu količinu vode, oni ne mogu da funkcionišu, stežu se i dolazi do grčeva. Brz i pouzdan način da se rešite mišićnih grčeva je da „preplavite“ organizam vodom, posebno kada se to kombinuje sa narednim lekom.\nPritisak – Kada primenite pritisak na mestu pojave grča u mišiću, obično dolazi do boljeg dotoka krvi u tu regiju pa se mišić opušta. Ovo možete da izvedete u obliku nežne masaže ili prostim pritiskanjem mišića koji je u grču.\nTople obloge – Ako primenite tople obloge na regiju kad se javi grč u mišiću, podstaći ćete dotok krvi u nju, što može da reoksigenizuje i hidrira tkivo, a tako dovede i do popuštanja tenzije grča. Tople obloge treba zameniti ledom, naročito u prvim satima nakon grča i posebno ako traje dugo vremena.\nJabukovo sirće – Jabukovo sirće je višestruko korisno za organizam, a koristi se za sve – od poboljšanja zdravlja kože do optimizacije varenja. Međutim, jabukovo sirće ima visok nivo kalijuma koji je od suštinske važnosti za popuštanje mišićnih grčeva. Kalijum je važan i za ravnotežu i transfer tečnosti kroz organizam pa konzumiranje jabukovog sirćeta u malim količinama može da ojača sposobnost organizma da se izbori sa tenzijom u zgrčenom mišiću.\nUlje karanfilića – Osobama kod kojih se redovno javljaju grčevi u mišićima se obično preporučuju jaki antiinflamatorni lekovi, međutim, druga mogućnost je da jednostavno nanesete antiinflamatornu supstancu direktno na mesto gde se grč javio. Jedna takva supstanca je ulje karanfilića. Aktivni sastojci u ulju karanfilića ne samo da će smanjiti otok na zahvaćenom tkivu, već će umanjiti i bol jer su analgetici.\nVežbe istezanja – Mnogo puta se dogodi da osobe dobiju grč u mišiću usled istezanja mišića, a ništa vam neće pomoći da tako brzo istegnete mišić kao izbegavanje vežbi istezanja. Međutim, istezanje može da bude i tretman protiv mišićnih grčeva jer će pobuditi dotok krvi u zahvaćenu regiju i ublažiti pritisak i stezanje. Stoga, istezanje je i preventivna mera i efikasan tretman.\nVitamin E – Vitamin E je bio predmet mnogih ispitivanja jer izgleda da ima uticaja na mnoge aspekte zdravlja. Kada su grčevi u mišićima u pitanju, vitamin E se preporučuje jer se pokazalo da pojačava protok krvi kroz arterije, usled čega su mnogo manje šanse za pojavu mišićnih grčeva.\nDecember 4, 2016 /0 Comments/by admin\nhttps://cajeviza.net/wp-content/uploads/2016/12/grc-u-misicu.jpg 479 600 admin admin2016-12-04 13:22:392016-12-04 13:22:39Grčevi u mišićima uzroci i prirodni lekovi koji brzo pomažu\nHondromalacija patele ili trkačko koleno uzrok, dijagnoza, lečenje\n12 kućnih lekova protiv urinarne infekcije bez upotrebe antibiotika


Teniski lakat i drugi sidromi prenaprezanja kod sportista - Master Physical\nTeniski lakat i drugi sidromi prenaprezanja kod sportista\n• Zapaljiva faza – obično traje dve nedelje i u tom periodu potrebne ćelije migriraju na mesto povrede stvarajući novo vezivno tkivo. Ova faza ima tri stadijuma: ćelijsku mobilizaciju, proliferaciju, lučenje osnovnih supstanci i stvaranje kolagena.\n• Organizaciona (završna) faza – U ovoj fazi dolazi do remodeliranja novonastalog tkiva sve dok ono ne postane slično prvobitnom.\nUprkos individualnim razlikama u većini slučajeva postoje opšti znaci koji zavise od anatomskog mesta i faze u kojoj se proces nalazi. U početku se razvija osećaj zatezanja, zamora, nelagodnosti, slabosti, peckanja, a kasnije se javlja bol u delu ili na celom mišićno-tetivnom aparatu. Bol se u početku javlja na kontrakciju ili veće opterecenje, a kasnije i u mirovanju uz otok zahvaćene regije. U kasnijim fazama javlja se krepitacija tetivnih ovojnica, veća ili manja zadebljanja, ruptura i bol u fazi mirovanja.\n• Anamnezu – objektivni i subjektivni znaci koje ispoljava pacijent.\n• Palpaciju – da bi se osetilo zadebljanje, ruptura, otok, jačina bola.\n• Testiranje segmenta- na pasivan i aktivan pokret i pokret uz otpor.\n• Anamneza bola – prema tabeli Curwin i Stanich\n• Podaci o treningu – intenzitet, učestalost, opterećenje, vremenski uslovi, podloga, obuća.\n• Analiza posture – biomehanička posturalna odstupanja (ravna stopala, kriva kičma, položaj patele, angularna deformacija kolena)\n• Uzrast, pol, neka oboljenja, pregled zuba, grla, itd.\n• Razgovor o načinu ishrane i odmora.\n• Pomoćne dijagnostičke metode: radioločka i ultrazvučna dijagnostika, scintigrafija, artroskopija, kompjuterizovana tomografija.\n• Konzervativni pristup koji podrazumeva selektivni odmor, prestanak aktivnosti od 2-6 nedelja, imobilizacija, bandaže.\n• Fizikalna terapija, u zavisnosti da li je povreda akutnog ili hroničnog karaktera primenjuje se krio, elektro, shockwave, hidro terapija, masaža, vežbe jačanja i istezanja. U okviru ordinacije Master Physical iskustva smo da terapija shockwave aparatom daje vrunske rezultate kod rehabilitacije sindroma prenaprezanja.\n• Medikamentna terapija, tj. terapija lekovima.\n• Hirurško lečenje (tek kada su svi vidovi lečenja iscrpljeni)\nUloga prevencije kao načina izbegavanja nastanka sindroma prenaprezanja izuzetno je važna, kako kod sportista, tako i kod ljudi koji se bave nekom drugom profesijom. Prevencija se sprovodi individualno, a zadaci su sledeći: uklanjanje ili ublažavanje predisponirajućih faktora, izbegavanje grešaka u treningu, otklanjanje grešaka na podlozi na kojoj se trenira (tvrda, beton, neravna, premeka), adekvatna obuća, izrada anatomskih uložaka, adekvatna priprema organizma za dalje napore (povećanje snage, elastičnosti, izdržljivosti mišića, poboljšanje koordinacije, itd.)\nmaster physical povreda sport terapija


Dopustite ljubavi da uđe u vaš život | Life coach\nAutor Lidija Markovic Rosati 12.02.2014. / 14:23 17.02.2014. / 17:37\n"Postoje dve osnovne motivacione sile: Strah i ljubav. Kada smo uplašeni, mi se povlačimo od života. Kada smo zaljubljeni, mi smo otvoreni za sve što život ima da ponudi - sa strašću, uzbuđenjem i prihvatanjem. Moramo da naučimo da prvo volimo sebe, u svom svom sjaju i svoj nesavršenosti. Ako ne možemo da volimo sebe, ne možemo biti u potpunosti otvoreni prema sopstvenoj sposobnosti da volimo druge ili svom potencijalu da stvaramo. Evolucija i sve nade za bolji svet nalaze se u neustrašivosti i posvećenoj viziji ljudi koji prihvataju život " - Džon Lenon\nBio je ovo fenomenalan vikend! Počelo je fenomenalnim tonom, saznavanjem da sam nominovana za prestižnu APCTC "trener godine" nagradu. To je stiglo kao grom iz vedra neba! Kako vam se to čini kao primer voljenosti i priznanja!? Zaista sjajan osećaj!\nA sada kada ulazimo u nedelju u kojoj će većina ljudi uraditi sve da budu nežni sa svojim partnerima, ili će očekivati da njihovi partneri budu nežni prema njima, ja bih da vam postavim par pitanja.\nDa li se osećate kao da dobijate dovoljno ljubavi, ili da li, kao i većina ljudi, osećate da život nije fer i da je ljubav je rezervisana za one koji imaju više sreće od vas!? Kakav je vaš odnos sa samim sobom? Kada ste poslednji put dozvolili sebi da budete voljeni? Kada ste poslednji put zaista priznali i cenili sebe? I time ne mislim na jednostavne afirmacije bez duše, pune straha i sumnje, nalik na "volim sebe i život je neverovatan"...\nOno o čemu pričam je stvarna, duboka, sirova ljubav prema sebi. Ljubav koja čini da svaki atom u telu vibrira i peva! Ljubav koja popunjava sve pore vašeg bića! Ljubav oslobođena straha i uslovljavanja! Samo LJUBAV! Čista nerazblažena, neiskvarena LJUBAV!\nDa li ste nežni prema sebi? Da li ste neko ko se oseća voljenim/om? Da li ste neko ko dovoljno voli?\nAko još niste, kako bi bilo da sada počnete!? Ali, pre nego što krenemo dalje, dozvolite mi da podelim svoju priču...\nVidite, pre nekog vremena, mislila sam da sam volela sebe bezuslovno, mislila sam da je biti veseo i biti uspešan u preformulisanju situacija, videti svet kroz ružičaste naočare, biti okružen ljubavlju i brižnim ljudima bilo dovoljno da se osećam voljeno i budem voljena... i jeste bilo... u to vreme...\nAli onda sam otišla u Japan, i u toku ove posete, odlučila sam da se uputim u Kjoto, gde sam zatekla sebe (molim vas nemojte me pitati kako), jer se takve stvari jednostavno dese) u hramu Shunkoin, dočekana od strane dobroćudnog monaha koji je bio čista LJUBAV. Ljupki osmeh, sa dražesnim laganim korakom, blagim i nežnim pokretima, toplim glasom. Iz njega je prosto tekla ljubav! I želela sam da naučim kako da postignem to stanje! Ili slično! Htela sam da isijavam ljubav, budem ljubav, dišem ljubav i živim ljubav... bez napora! Tada sam primetila, da je moja " ljubav " do tad bila uslovljena i zavisna od spoljnih faktora, dok je njegova jednostavno bila tu... On je bio ljubav!\nOVAJ ARGUMENT ĆE DA UBEDI SVAKU OSOBU: Naučite jednu frazu koja se smatr...


Mladi Eko-reporteri | Fee Srbija\nKroz program Mladi Eko-repoteri učesnici, od 11-25 godine, istražuju pitanja i probleme vezane za zaštitu životne sredine i izveštavaju o njima kroz pisani, fotografski ili video zapis, predlažući rešenja kad god je moguće. Program razvija veštine i znanja učesnika, pruža im dublje razumevanje održivog razvoja, jača njihove komunikacione veštine, podstiče ličnu inicijativu i timski rad, razvija socijalnu odgovornost i unapređuje liderske sposobnosti.\nSvi mladi od 11-25 godina koji žele da postanu Mladi Eko-reporteri i da istažuju lokalne probleme i pitanja u životnoj sredini mogu da se prijave. U program mogu da se uključe škole, fakulteti i svi zainteresovani pojedinci.\nCilj kojem težimo jeste da se program ne svodi samo na takmičenje, već da imamo aktivne Mlade Eko-reportere tokom cele godine, koji će pratiti probleme u životnoj sredini i o tome izveštavati. Na taj način će uticati na podizanje svest lokalne zajednice i pozivati na promene.\nTema ovogodišnja takmičenja je “Energetska efikasnost”. Mladi eko-reporteri bi trebali da istaknu probleme u životnoj sredini vezane za energetsku efikasnost, sa posebnim osvrtom na svoju lokalnu zajednicu i ukoliko je moguće daju rešenje za problem koji opisuju. Ove godine bavćemo se pitanjima poput značaja uštede energije, obnovljivih izvora energije, potreba za očuvanjem prirodnih resursa, menjanjem ljudskih navika u cilju uštede energije i sl.\nMladi Eko-reporteri mogu da rade samostalno ili u grupi. Konkurs je otvoren do 1. februara 2019. godine, nakon čega će nacionalni žiri izabrati najbolji članak, fotografiju i video iz sve tri uzrasne kategorije (11-14, 15-18, 19-25 godine). Pobednike nacionalnog konkursa očekuju nagrade i dalje internacionalno takmičenje sa ostalim Mladim eko-reporterima iz 35 zemalja širom sveta gde se sprovodi ovaj program.\nVaše radove možete slati na mail adresu : yre@feeserbia.com\nPriručnik za učenike, studente i mentore.\nPogledajte najbolje radove Mladih eko-reportera u 2016. godini, 2017. godini, 2018. godini.


A. Milić | 09.08.2018. | 20:15\nPartizan Zvezda Šaban Šaulić zet Zoran Mirković fan\nDRULOVIĆ: Zasluženo slavili. MIRKOVIĆ: Nismo se obrukali\nMIRKOVIĆ MORA PROTIV "SVOG" PARTIZANA: Nema mesta za emocije\nKAJLI DŽENER UHODIO PSIHOPATA! Rijaliti zvezda jedva umakla poremećenom fanu!\nLOŠA UVERTIRA ZA ČETVRTAK! Mirković grmi: Osim želje, ništa nije valjalo!


17. jul. 2018. 07:30 Objavljeno u POSAO, PRIVREDA\nBANJALUKA, Veće plate, bolji uslovi rada i uređen sistem godinama su glavni motivi za odlazak građana BiH u inostranstvo, a koliko je situacija alarmantna pokazuje podatak da je Njemačka samo lani našim građanima izdala 15.000 viza, dok je istovremeno na hiljade njih bolji život potražilo u Sloveniji.\nU Ambasadi Slovenije pojašnjavaju da je riječ o građanima sa državljanstvom BiH koji su zahtjeve za boravak u Sloveniji predali, kako u Sarajevu tako i u slovenačkim ambasadama u drugim zemljama.\nNaglasi su da se dozvole za boravak građanima iz BiH izdaju u svrhu zaposlenja u Sloveniji, spajanja porodice i studiranja.\n– U posljednje vrijeme primjetan je povećan broj zahtjeva državljana BiH za izdavanje boravišnih dozvola u Sloveniji, a razlozi su od socijalnih prilika u BiH, do nedostatka radnika pojedinih zanimanja u Sloveniji i EU – naveli su u Ambasadi Slovenije.\n– Po osnovu tog ugovora oni veoma lako ostvaruju uslove za boravak u Sloveniji, koja je prva stanica na putu do zaposlenja u EU. Njemačka je interesantna zbog zapošljavanja medicinskog kadra – rekao je Vukajlović. Dodao je da su razlozi za odlazak uglavnom lični i porodični prosperitet.\n– Nije to toliko zbog nedostatka posla, kao što se najčešće misli, jer posla ima i ovdje. Problem je što je u BiH sve predodređeno ljudima koji su podobni, a izostanak jednake šanse za sve glavni je okidač za migriranje – rekao je on.\n– Nepotizam i sugrađani koji rade za male pare naveli su me da okrenem novi list, spakujem kofere i teška srca napustim svoj grad i sa nadom u bolji život odem u Njemačku. Ovdje radim već godinu, a moje znanje i trud, koje sam uzaludno trošio u našim firmama, napokon su došli do izražaja – kazao je Simić. Sreću u tuđini potražio je i Banjalučanin Marko P., koji je posao zidara prije tri godine dobio u slovenačkom Velenju.\n– Radio sam i u Banjaluci, posla je bilo, ali dnevnica u Sloveniji mi je tri puta veća, a i prava radnika se mnogo više poštuju – rekao je on.\n– Sa Njemačkom imamo sporazum koji se isključivo odnosi na zapošljavanje medicinskih radnika, odnosno takozvanih njegovatelja, dok ugovor sa Slovenijom podrazumijeva zapošljavanje radnika svih profila. Oba sporazuma su na snazi od 2013. godine i od tada do 30. aprila ove godine u Sloveniju je otišlo 24.216 građana, dok je u Njemačkoj od 2013. godine do kraja maja posao dobilo 3.917 njegovatelja – rekao je zamjenik direktora Agencije Željko Tepalčević.\nKljučne riječi: bih, njemacka, odlazak radnika, posao, slovenija


Proizvod zbog kojeg će svaki make up look izgledati besprijekorno\nGovoreći o kvalitetnom make upu, sve kreće od podloge. Naravno, u pozadini se nalazi ispravna njega lica i redovita beauty rutina, no kad je riječ o dekorativnim proizvodima, primer je taj zbog kojeg će make up na licu trajati dugo i izgledati besprijekorno. U početku su primeri bili namijenjeni samo da bi šminka na licu potrajala što duže, no kako vrijeme odmiče, tako su kozmetički brendovi doveli formule do savršenstva pa tako svatko može pronaći idealan proizvod za svoj tip kože, njezine nepravilnosti, ali i efekt koji se želi postići. Primer je najbolji saveznik masne kože jer je to tip tena na kojem se dobar make up najbrže “izgubi” zbog proširenih pora, ali i stvaranja nepoželjnog sjaja na licu. Mnogi u takvim situacijama posežu za matirajućim puderom, no to nije dobar proizvod s obzirom na to da može doći do stvaranja suprotnog učinka i cakey efekta na licu.\nProizvod koji je unio malu revoluciju u beauty rutinu\nBaš iz tog razloga, primer je proizvod koji mora biti početak svake make up rutine, a dovoljno je nanijeti tek tanak sloj kako bi ovaj neizostavan proizvod u kozmetičkoj torbici imao dobar učinak. Nakon nanošenja, koža postaje zaglađenija, stvara se dobra podloga te posljednje, ali ne i manje važno, zahvaljujući dobroj podlozi, šminka će biti izdržljiva i besprijekorna.\nOvaj proizvod nazivaju i pravim malim čarobnjakom u kozmetičkoj torbici, a nesumnjivo je da je unio malu revoluciju u make up rutinu. Upravo iz tog razloga, vrijeme je da ga, ako još niste, konačno dodate u beauty rutinu, a mi u nastavku donosimo nekoliko favorita.\nNARS Pore & Shine Control Prime\nFoto: Instagram, Bobbi Brown Cult Beauty, Clinique, Estee Lauder, Shiseido\nEkskluzivne premijere filmova o Peteru Lindberghu, Renzu Pianu, Marcelu Duchampu, Kevynu Aucoinu i Etgaru Keretu


Obilježen Dan bošnjačke nacionalne zastave (FOTO) | Bošnjačko nacionalno vijeće\nObilježen Dan bošnjačke nacionalne zastave (FOTO)\nU Novom Pazaru juče je svečano obilježen Dan bošnjačke nacionalne zastave, ustanovljen na osnovu Zakona o zaštiti prava nacionalnih manjina. U prostorijama i na zgradama lokalnih organa, uz državne simbole, istaknuti su i simboli bošnjačke nacionalne zajednice.\nPodizanjem na jarbol bošnjačke nacionalne zastave, uz intoniranje himne sandžačkih Bošnjaka u Novom Pazaru je svečano obilježen 11. maj – Dan bošnjačke nacionalne zastave.\nPredsjednik Bošnjačkog nacionalnog vijeća Esad Džudžević rekao je da je obilježavanje Dana bošnjačke nacionalne zastave jedan od ostvarivanja nacionalnih prava Bošnjaka koje im garantuje Zakon o manjinama.\nPredstavnici Bošnjačkog nacionalnog vijeća uručili su zahvalnice predstavnicima podmlatka bošnjačkih partije za poseban doprinos jačanju bošnjačkog nacionalnog jedinstva i afirmaciju mira i tolerancije u Sandžaku tokom kampanje za izbore 6. maja.\nUlicama Novog Pazara organizovan je defile učesnika 7. Smotre bošnjačkih narodnih igara i koncert u dvorani Kulturnog centra.\nDan bošnjačke zastave u Sandžaku je neradni dan, tako da danas nijedna javna ustanova čiji je osnivač Grad Novi Pazar nije radila, a ma zgradama i u prostorijama lokalnih organa u Novom Pazaru, uz državne simbole, istaknuti su i simboli bošnjačke nacionalne zajednice.


You are at:Home»Gospodarstvo»U BiH se očekuje pad bruto domaćeg proizvoda od 2,3 posto\nBy Glavni urednik on\t 27. svibnja 2020. Gospodarstvo\nU BiH se, pod pretpostavkom da širenje virusa korona bude ograničeno na prvu polovinu godine, na kraju ove godine može očekivati realni pad bruto domaćeg proizvoda /BDP/ od 2,3 posto, navode iz Direkcije za ekonomsko planiranje BiH, piše Srna.\nPočetak ove godine karakterisalo je dodatno usložnjavanje međunarodnih ekonomskih prilika i pojava virusa korona, što će imati vrlo negativne implikacije na gospodarska kretanja u svijetu, regiji i u samoj BiH. Intenzitet i dužina trajanja novonastalih okolnosti u suštini će odrediti kretanje ekonomskog rasta kratkoročno, ali i srednjoročno, navode iz Direkcije za ekonomsko planiranje. Svjetska banka predviđa u ovoj godini drastičan pad BDP-a na širem europskom i euroazijskom prostoru u intervalu od 2,8 do 4,4 posto, u zavisnosti od trajanja i inteziteta širenja pandemije kovid-19, dok se za područje zapadnog Balkana predviđa pad BDP-a od 1,9 do 3,2 posto u slučaju prelivanja krize i u drugu polovinu ove godine. Navodi se da, usprkos neizvjesnosti o dužini trajanja i kvantifikaciji posljedica pandemije virusa korona na svjetsko gospodarstvo, nema nikakve sumnje da će ekonomske posljedice biti izrazito negativne.\nVeć sada je sasvim izvjesno da će širenje ovog virusa prevashodno dovesti do usporavanja svjetske trgovine, a posljedično i ostalih komponenti ekonomskog rasta, kao što su investicije i privatna potrošnja. Neizvjesnost i turbulencije na međunarodnom i na domaćem tržištu prilično negativno bi se mogle odraziti na kretanja investicija u ovoj godini.\nOvo se prevashodno odnosi na privatne investicije u okviru kojih se očekuje pad od više od 10 posto, dok će kretanje javnih investicija u velikoj mjeri zavisiti od raspoloživosti financijskih sredstava i opredjeljenosti nadležnih institucija hoće li koristiti ovu polugu za očuvanje ekonomskog rasta.


TREĆI ALBUM BLAZIN’ QUARTETA: BALKANSKI DŽEZ KAO DOSETLJIVA POSTMODERNA LUDORIJA\n31/03/2017 Višnja Ivanić\nDžez sastav Blazin’ Quartet objavio je treći studijski album balkanskog džeza nazvan La mer, la pierre, la terre, l’oiseau (More, kamen, zemlja, ptica) u izdanju muzičke kuće „Coolabel”. Beogradska publika biće u prilici da premijerno čuje nove numere 7. aprila (21 čas, beogradskI Mikser House). „Blazin’ Quartet” stvorio je autentičnu mešavinu balkanskog melosa, modernog džeza i elektronske muzike, a čine ga Sarajlija i Parižanin Srđan Ivanović (bubnjevi), Kristof Panzani iz Francuske (saksofon, klarinet), Grk Andreas Polizogopulos (truba) i Bugarin Mihail Ivanov (kontrabas) koji stvaraju na relaciji Pariz-Beograd-Amsterdam. Kao gost na ovom albumu pojavljuje se i poznati italijanski gitarista Federiko Kasagrande.\n– Možda bi završetak nekog vica bio drugačiji, ali kad spojite Grka, Bugarina, Francuza i Bosanca dobijate džez kvartet, koji voli da eksperimentiše sa zvucima i da kreira svoj muzički svet. Još specifičnije, svet balkanskog džeza – objašnjava Srđan Ivanović, frontmen sastava „Blazin’ Quartet” i dodaje da je lepota muzičkog jezika u tome što lako komuniciraju sa publikom sa različitih prostora:\n– Krčeći put do prepoznatljivosti svirali smo na različitim festivalima po Evropi, ali smo shvatili da u Parizu isto razumeju balkanski folklor kao i u Beogradu, Zagrebu ili Sarajevu.\n„Blazin’ Quartet” je 2008. pobedio na najvećem džez takmičenju u Holandiji „Dutch Jazz Competition” a iste godine je dobio priznanje „Holland Casino Jazz&Pop Award”. O njemu su izveštavali brojni svetski mediji među kojima je i prestižni američki magazin „Downbeat”.\n– Dosetljive postmoderne ludorije mladog „Blazin’ Quartet-a” vredne su pomena. Predvođeni gipkom rukom bubnjara Ivanovića oni izvrću konvencije, što se i može očekivati od benda čiji se jedan od albuma zove ’Jalkan Bazz – navodi se u izveštaju Džosefa Vudarda, muzičara i kolumniste različitih magazina među kojima su i „Rolling Stone” i „Downbeat”.\n– Beograd se poslednjih godina učvrstio kao prestonica džeza, o čemu svedoče široka ponuda za ljubitelje ove vrste muzike, kao i veliki broj posetilaca na festivalima, koncertima i svirkama. Nekada smo i mi bili deo te koncertne publike, a kako smo u ovaj album utisnuli mnoge delove naših života, tako su se na njemu našli i snažan duh Balkana i zaleđe beogradskih muzičara – ističe bubnjar Srđan Ivanović.\n„Blazin’ Quartet” je objavio albume „Finding a Way” i „Jalkan Bazz”, dok će se njihov album „La mer, la pierre, la terre, l’oiseau” uskoro naći u prodaji. Sastav je, između ostalog, svirao u Brazilu, Kini, Grčkoj, Francuskoj i na Tajlandu, a sarađivao je sa brojnim svetski priznatim muzičatima među kojima su Rambo Amadeus i Timoti Robert. Sva četiri člana benda su školovana na prestižnim evropskim muzičkim konzervatorijumima, a pojedinačno su nosioci brojnih muzičkih priznanja.\n„Blazin’ Quartet” će, početkom aprila, imati mini-turneju po Srbiji. U Kulturnom centru Pančeva nastupaće 3. aprila. Dan kasnije sviraće u novosadskom multimedijalnom prostoru „Firchie Think Tank Studio”, a 5. aprila u subotičkom „Klein Housu”. Kragujevčani će imati priliku da ih čuju 6. aprila u SKC-u, a Beograđani 7. aprila u „Mikser Housu”.\nCITY, KULTURA\tAndreas Polizogopulos, BALKANSKI DŽEZ, balkanskog melosa, Blazin’ Quartet, Downbeat, Džez sastav, elektronska muzika, Holland Casino Jazz&Pop Award, kristof panzani, mešavina, mihail ivanov, moderni džez, modernog džeza, muzički jezik, muzički svet, sržan ivanović, zvuci\n← MAKE-UP INSPIRACIJA: DIOR TRENDOVI ZA PROLEĆE/LETO 2017.\nČUPAVE LETNJE PAPUČE: KAKAV LUDI OSEĆAJ KAD URONIŠ U KRZNO I PLIŠ →


Atlantik Grupa kupila "bakinu tajnu"\nBiznis Autor:Tanjug12. nov. 201414:37 > 14:52\nHrvatska Atlantic Grupa potpisala je ugovor o stopostotnom preuzimanju kompanije "Foodland” sa sedištem u Beogradu i proizvodnim pogonima u podnožju Kopaonika, u naselju Igros.\nPreuzimanje formalno stupa na snagu po odobrenju Srpske komisije za zaštitu konkurencije, očekivano početkom iduće godine, preneo je portal SEEbiz. U 2014. očekuje se ukupan promet ove kompanije od osam miliona evra.\nAkvizicija prehrambene kompanije s prepoznatljivim brendom „bakina tajna“ i paletom proizvoda vrhunske kvalitete predstavlja pojačanje brendiranog asortimana Atlantik grupe i dodatni impuls u internacionalizaciji poslovanja.\nAsortiman “Foodlanda” prisutan je u više od 20 zemalja, a oko trećine ukupne proizvodnje izvozi se na tržišta izvan regije (zapadnoevropsko, američko, australijsko, rusko, japansko).\n“Foodland” je prema podacima Agencije za privredne registre u 2013. imao prihod od 1,2 milijarde dinara ili nešto više od 10 miliona evra. Dobit je nešto veća od 100.000 evra.\nPo pisanju Tportala, preduzeće je visoko zaduženo, i to prema finansijskim institucijama: kratkoročne obaveze su veće od sedam miliona evra, a dugoročne iznose oko milion i po evra. Zaduženost je takođe dvostruko veća od kapitala što upucuje da kompaniji hitno bila potrebna dokapitalizacija ili jak strateški partner.\nDosadašnji većinski vlasnik “Foodlanda” Vaso Lekić rekao je da dalji razvoj kompanije i proizvoda u asortimanu zahteva značajna ulaganja, zbog čega su već duže vreme su o oblicima dokapitalizacije pregovarali s nizom potencijalnih partnera, prenosi SEEbiz.\nPredsednik Uprave Atlantic Grupe Emil Tedeski naglasio je da su proizvodi “Foodlanda” pravi dragulj prehrambene industrije i najbolji ambasador kvaliteta i mogućnosti koje ima autentična regionalna proizvodnja hrane u svetu. „Bakina tajna’ nudi džemove, slatko i sokove od jedinstvenog lokalnog voća – bilo divljih kupina, jagoda, drenka ili koprive, stopostotne sledljivosti i pripremljene na domaći način“, dodao je Tedeski.\nKrunski dijamant svakako je domaći ajvar koji su kao delikates prepoznali svetski prehrambeni trgovački lanci poput švedskog Coopa, australijskog Woolworthsa ili američkog Rossa, pa premium trgovci kao što su francuski Lafayette i Le Bon Marche, švajcarski Globus, švedski Hemkop, britanski Selfridges, ruska Azbuka Vkusa, americki Fairway ili japanski Fressay.


TotalCar.rs » Teaser: Opel GT Concept\nTeaser: Opel GT Concept\nkoncept, novo, Opel, teaser, TOP, Video\n0 komentara 3902 pregleda\nOpel je otišao korak dalje u svojoj teasing kampanji najavljenog GT Concepta, objavljivanjem drugog videa o ovom modelu. Nemački proizvođač će ovo vozilo predstaviti na Salonu automobila u Ženevi početkom marta.\nVideo ne otkriva mnogo, već nudi kratak prikaz zadnjeg dela GT Concepta. Reč je o očigledno sportskom vozilu sa velikim točkovima koji se nalaze iza blatobrana agresivnog izgleda, sa farovima i LED dnevnim svetlima u istom stilu. Tu su i GT oznake na donjem delu prednjih blatobrana. Opel je objavio i sliku na kojoj se mogu videti dvostruke izduvne cevi sa GT oznakom između.\nOva kompanija kaže da će GT Concept biti više od sportskog automobila. On nudi i pogled u inovativni dizajn Opela koji nastoji da redefiniše svoju dizajn filozofiju.\nOvo vozilo će debitovati 3. marta u Ženevi. Plan Opela je da prikupi povratne informacije publike na osnovu kojih će biti doneta odluka da li će ući u proizvodnju. U slučaju da se to dogodi, proizvodna verzija mogla bi se na tržište pojaviti već naredne godine.\nU Volkswagenu priznali ko im je najveći rival\nFerrari 458 Italia Monte Carlo Carbon Edition\nNa ruskim putevima se vozi nešto što niste videli!


Grădina Zoologică Timişoara : hoteli blizu, fotografije, adresa, Румунија plan, blizu, rezervacija\nGrădina Zoologică Timişoara (Румунија)\nLokacija: Timişoara, Romania\nInternet sajt: http://www.zootimisoara.ro/en/\nPovršina: 6.34 ha (15.7 acres)\nDatum otvaranja: 1986, 2007\nStil hotela PACIFIC HOTEL TIMISOARA je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je zapad za grad Sustra, a nalazi se u ulici Mihail Kogalniceanu 8, na samo 50 minuNastavakta kolima od centra grada.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Dumbravita, a nalazi se u ulici Iosif Bulbuca street No 20, na samo 6 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Hotel Lido je Biznis-hotel, a pruža pun komforNastavak i usluge kao što su: Poslovni centar. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.U njemu postoji brza internet konekcija.Pripada hotelskom lancu UZ.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte\nStil hotela LE BARON HOTEL TIMISOARA je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 49 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Cl Dorobantilor 92 94, a pNastavakozicija mu je zapad za grad Sustra. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Timisoara, a nalazi se u ulici Turda 28, na samo 8 minuta kolima od centra grada.Vandia ima 15 soba/e/u. Cene se kreću od 13 520 dinar - Srbija za najjeftiNastavaknije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa 1 double room single use do soba tipa 1 Suite.U hotelu Vandia pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Timisoara: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano. Stil ovog hotela je Porodičan.Ima brzu internet konekciju.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Giarmata je udaljen 7 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 15 minuta kolima.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: limuzine.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Turda. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Perionica, Besplatan parking, Samo Nastavakza nepušače, Klimatizovano. Na 426 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Str. Turda nr 28 sa pozicijom jugozapad za grad Turda, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


Borba protiv auto-mafije koja u Sarajevu dnevno ukrade više od dva vozila – Fokus.ba\nBorba protiv auto-mafije koja u Sarajevu dnevno ukrade više od dva vozila\nPostupajući tužitelj ispitat će osumnjičene pripadnike auto-mafije koji su lišeni slobode na Ilidži, a Tužilaštvo BiH, kako su navelim radi opsežan predmet u borbi protiv struktura auto-mafije povezane sa prekograničnim i organizovanim kriminalom, javlja Anadolu Agency (AA).\nNaime, kako je navedeno iz Tužilaštva BiH, postupajući tužitelj Tužilaštva BiH, čim se steknu uvjeti, ispitat će uhićene osumnjičene, koji su lišeni slobode prilikom razmjene vatre sa policijom, u pokušaju krađe skupocjenog motornog vozila u naselju Ilidža.\n”S obzirom da su osumnjičeni i ranjeni, čim se steknu uvjeti, bit će ispitani i bit će predložena mjera pritvora, a već je izdata naredba da budu pod stalnom stražom i nadzorom policije. Navedeni osumnjičeni su pripadnici organizirane kriminalne skupine, koja već duži vremenski period prema operativnim i obavještajnim saznanjima, djeluje u Sarajevu i BiH”, naglasili su iz Tužilaštva BiH.\nPokušaj krađe BMW-a na Ilidži završio vatrenim obračunom s policijom FOTO I. Kralj / Fokus.ba\nTužiteljstvo BiH, navode, u suradnji Graničnom policijom, MUP-om Kantona Sarajevo i SIPA, zbog postojanja elemenata međunarodnog i organiziranog kriminala, provodi intenzivne aktivnosti u borbi protiv skupine osumnjičenih pripadnika, koji vrše krađe, otuđenja, krivotvorenje dokumentacije i dalju prodaju skupocjenih motornih vozila.\nS obzirom na alarmantnu situaciju u ovoj oblasti, naročito u glavnom gradu BiH, gdje se godišnje otuđi ili ukrade blizu 1000 vozila (više od dva vozila dnevno) potreban je, navode iz Tužilaštva BiH, angažman svih policijskih i pravosudnih struktura, a naročitio sa razine entiteta i kantona, u procesuiranju počinitelja kaznenih djela, koja nemaju elemente međunarodnog i organiziranog kriminala.\nTužilaštvo traži da se Mektiću zabrani komentarisanje predmeta u medijima\nTužilaštvo BiH odbilo da objavi optužnicu protiv Dragana Mektića i ostalih


Dogovoru treba dati šansu | BN\nDogovoru treba dati šansu\nMinistar inostranih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak učestvovao je 10. septembra 2018. godine, na poziv zamjenika premijera i ministra inostranih poslova Republike Slovenije Karla Erjaveca, na 13. bledskom strateškom forumu u Bledu.\nBosna i Hercegovina 11.09.2018 | 18:50\nTokom svog obraćanja, govoreći o stanju u regionu, ministar je naglasio da bi, nakon uspješno okončanih razgovora Atina-Skoplje, konačni dogovor između Beograda i Prištine bio veliko olakšanje i ogroman doprinos dugoročnoj stabilnosti regiona.\n"Trebamo se zapitati možemo li sebi dozvoliti da odbijemo konačno rješenje kosovskog pitanja, kompletan dogovor, uz punu saglasnost obje strane, samo zato što se pomjera administrativna linija, iako ne ugrožava nijedan treći subjekat? Mislim da ne trebamo odbaciti nijedno rješenje prije nego što ga vidimo", naglasio je ministar Crnadak.\nOn je takođe naveo da je danas, posebno u BiH, popularno govoriti o tome kako je korekcija granice u razgovorima Beograd-Priština opasna za BiH, ali da niko još nije objasnio na koji način.\n"Pustimo Beograd i Prištinu da pokušaju riješiti svoje odnose i postići definitivan dogovor, sa što manje bočnih i vanjskih uticaja. Nemojte da im smetamo, da govorimo da nešto što nismo ni vidjeli ne valja i da je opasno. Tako im samo odmažemo. Uvijek imate vremena da nešto odbijete, zato prije bilo kakvog izjašnjavanja treba vidjeti cjelovito rješenje i saslušati argumente", zaključio je na kraju obraćanja ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak.\nOvogodišnji Bledski strateški forum okupio je više od 1200 učesnika iz 60 zemalja. Forum su uvodnim obraćanjima otvorili slovenački premijer Miro Cerar i zamjenik premijera i ministar inostranih poslova Slovenije Karl Erjavec, saopšteno je iz MIP BiH.\nKako kazete. Strateški forum. Jel to neka zehebancija. Il vi ozbiljno.


Obuka o standardu ISO 20000 – Sistemi upravljanja uslugama informacione tehnologije | SGS Srbija\nUsluge obuke Obuka o standardu ISO 20000 – Sistemi upravljanja uslugama informacione tehnologije\nOva obuka vam pomaže da razumete zašto organizacija vodi računa o pouzdanoj IT infrastrukturi, kvalitetu usluga IT službe za korisničku podršku i zadovoljstvu kupaca u IT sektoru.\nStandard ISO 20000 čine dva dela: ISO 20000-1 je formalna specifikacija i određuje zahteve koje organizacija mora da ispuni prilikom pružanja upravljanih usluga čiji je kvalitet prihvatljiv za kupce; ISO 20000-2 predstavlja kodeks prakse koji opisuje najbolju praksu tokom procesa upravljanja uslugama u okviru standarda BS 15000-1. Kodeks prakse je posebno koristan za organizacije koje pripremaju proveru prema standardu ISO 20000-1 ili planiraju poboljšanja usluga.\nObuka analizira svrhu i zahteve standarda ISO 20000 i način na koji on omogućava smanjenje IT troškova i garantuje kontrolu nad IT infrastrukturom.\nObuka predstavlja uvod za sve koji se bave razvojem i primenom sistema upravljanja prema standardu ISO 20000 i njegovim upravljanjem. Ako planirate da završite i druge obuke u vezi sa standardom ISO 20000 kao što su obuka za internog proveravača i obuka za glavnog proveravača, tokom ove obuke ćete steći znanje o standardu ISO 20000 na osnovu koga ćete razvijati veštine provere.\nUspešnim završetkom ove obuke i obuke za internog proveravača sistema menadžmenta kvalitetom delimično ispunjavate zahteve obuke za sertifikaciju za glavnog proveravača Međunarodnog registra sertifikovanih proveravača (IRCA).\nOdmah se javite SGS-u da biste saznali više o SGS-ovoj obuci o standardu ISO 20000.


Masovni trend: Sve više građana izlaz iz kovid krize traže u kocki – Gluporije\nMasovni trend: Sve više građana izlaz iz kovid krize traže u kocki\nGrađani ispred ambasade SAD-a u Sarajevu poručili: “Palmer pravi treći entitet”\nPrihodi od naknada za priređivanje igara na sreću za devet mjeseci ove godine u Republici Srpskoj veći su za 52 posto u odnosu na isti period prošle godine, a stručnjaci smatraju da je jedan od razloga za to pandemija u kojoj je došlo do siromaštva, te se ljudi okreću igrama na sreću kako bi riješili svoje egzistencijalne probleme.\nIz Republičke uprave za igre na sreću potvrdili su “Nezavisnim” da prihod od naknada za priređivanje igara na sreću, nagradnih i zabavnih igara i poreza na dobitke od igara na sreću za devet mjeseci 2021. godine iznosi 48.631.588 KM.\n“Prihod od naknada u prvih devet mjeseci ove godine je veći za 67 posto u odnosu na devet mjeseci 2019. godine, kada je on iznosio 29.182.933 KM”, naglasili su iz Republičke uprave za igre na sreću.\n“Karakteristično je i to da je u doba pandemije virusa korona došlo do naglog siromaštva stanovništva i jedan dio pokušava na taj način da se domogne materijalnih sredstava za rješavanje određenog problema”, naveo je Ljuboja.\n“Ovo nije samo situacija kod nas, nego i u zapadnim zemljama, ali su tamo primanja i problemi drugačiji. Mi imamo drugačije okolnosti i životni standard, društveno-politički i ekonomski standard i dobar dio ljudi pokušava da u kratkom roku riješi svoje egzistencijalne probleme, ne znajući da to neće riješiti na taj način, već će izazvati samo dublju krizu. U državama u kojima je ekonomija stabilna ljudi manje pribjegavaju igrama na sreću”, pojasnio je Ljuboja.\n“Druge aktivnosti su uglavnom zamrle, nemamo više privredu kakvu smo nekada imali, prešlo se na druge stvari, a najlakše su igre na sreću i kladionice koje rade i virtuelno. Ovo je masovni trend, posebno kod nas, jer što se društvo manje razvija, ljudi u tome vide neku šansu i nadaju se da će im to donijeti neki dobitak”, naglasio je Šijaković.\n“I da se pokuša eliminisati ili ograničiti prostorno ili vremenski, to bi izazvalo drugu vrstu reakcije. Takve igre se mogu preseliti online, jer svi oni koji direktno dolaze u kladionice su informatički manje pismeni ili čisto dolaze na piće jer sve kladionice imaju kafić u okviru svojih poslovnica. Ovo je svjetski trend koji će se masovno povećavati. Mislim da je jedino rješenje da se ljudima pruži neka druga mogućnost, da rade nešto i stvaraju konkretno, ali mi za to nemamo uslove”, objasnio je Šijaković.


Piontek: Olakšati poslovanje ugostiteljima, ukinuti pojedine namete\nJožef Piontek, foto: Natalija Jakovljević\nVlada Srbije je u decembru isplatila jednokratnu pomoć za ugostitelje i turističke agencije, zbog poslovnih poteškoća koje su prouzrokovane epidemijom korona virusa.\nMenadžer Kafe poslastičarnice “Momento” iz Subotice Jožef Piontek (Jozsef Piontek) u intervjuu za portal Slobodna reč govori o tome na koji način, kroz svoj posao, vidi ovu situaciju i na koji način bi se mogao dodatno olakšati rad ugostitelja u Srbiji.\n„Iza nas je izuzetno teških deset meseci gde je vladala velika nesigurnost, bojazan i jako malo posla“, kaže Piontek.\nPrema njegovim rečima, postoje privrednici iz svih ovih ugroženih grana koji bi rado formirali neki stručni tim i predstavili vlastima pojedine načine i instrumente kojima bi država mogla pomoći, kao što je ukidanje pojedinih nameta i druga moguća rešenja koja bi znatno olakšala poslovanje ugostiteljima.\nDa li je Kafe poslastičarnica “Momento” dobio jednokratnu pomoć od države i da li smatrate da je ovo adekvatno rešenje koje može da pomogne u prevazilaženju finansijske krize koja postoji u pojedinim privrednim granama?\nVerujem da su svi koji su mogli aplicirali za ovu jednokratnu pomoć države, kao što smo i mi. U ovakvim teškim momentima, kada nemamo posla i velika je neizvesnost, svaka pomoć je dobro došla. Iako smatram da ova vrsta pomoći i u ovom obimu nije adekvatna, ipak, koristim priliku da se zahvalim na njoj. U svakom slučaju više je od ništa. Smatram da postoje ljudi iz svih ovih ugroženih privrednih sfera koji bi rado formirali neki stručni tim i predstavili vlastima pojedine načine i instrumente kojima bi nam država mogla pomoći i izaći u susret. Na primer, bilo bi neophodno da se za vreme ove pandemije ukine plaćanje doprinosa zaposlenima, da se smanji stopa PDV-a naših usluga, da se ukinu plaćanje zakupa onima čiji je objekat u državnoj svojini, kao i da se ukine plaćanje zakupa javne površine.\nKafe poslastičarnica Momento, foto: Jožef Piontek\nNa koji način vaša firma prevazilazi ovaj period od 10 meseci i na koji način je organizovan rad u vašem objektu?\nRad našeg objekta smo organizovali u skladu sa uredbama i odredbama Vlade Republike Srbije koje se odnose na ovu novonastalu situaciju izazvanu epidemijom korona virusa. Iza nas je izuzetno teških deset meseci u kojem je vladala velika nesigurnost, bojazan i jako malo posla. Ovaj period smo prevazišli tako da smo se fokusirali na to da sačuvamo dobro zdravlje svih zaposlenih, a opet da možemo malo i da radimo kako bi mogli da isplatimo zarade zaposlenima i dospele obaveze dobavljačima. Dodatno smo obratili pažnju da ne pravimo nepotrebne troškove sa kojim bi još više ugrozili svoje poslovanje.\nDa li ste se možda privremeno preusmerili i na neke druge poslove koji mogu da vam garantuju neku dodatnu egzistencijalnu sigurnost?\nNismo se preusmeravali na druge alternativne poslove koji bi nam omogućili neku sigurnost i dodatnu zaradu, nego smo se skoncentrisali na postojeće resurse i na to kako iz njih da izvučemo najviše i najbolje. U ovakvim situacijama treba što racionalnije pristupati rešavanjima novonastalih situacija i što brže i bolje izaći iz njih.\nUkoliko se ovakva situacija sa epidemijom nastavi, a prema svemu sudeći hoće još nekoliko meseci, na koji način će vaša firma da prevaziđe ovaj period?\nPo nekim našim predviđanjima ova situacija će da potraje bar još šest meseci i shodno tome planiramo i svoje poslovanje. Ono što mi možemo da uradimo je da se i dalje čuvamo da se ne zarazimo i razbolimo, da smanjimo sve moguće rashode, da se maksimalno domaćinski ponašamo sa svim onim što imamo i da verujemo da će ova epidemija u skorijoj budućnosti proći.\nKakvi su vaši budući poslovni planovi i da li možda imate neki savet privrednicima koji se nalaze u istoj ili sličnoj situaciji, na koji način preživeti ova vremena?\nNaši budući poslovni planovi su veoma prosti i skromni. Sačuvati zdravlje, biti strpljivi i moliti se da budemo u mogućnosti da radimo. “Momento” će uvek biti tu za svoje posetioce. I dalje ćemo nastojati da našim mušterijama ponudimo dodatnu vrednost i sve ono što možda u drugim lokalima neće pronaći. Jedino što bih svima preporučio je da poštuju mere Vlade Srbije i da čuvaju svoje mentalno i fizičko zdravlje i da na taj način prebrodimo zajedno ova teška vremena.


Hotel Cresta Davos, hotel Швајцарска. Ograničeno trajanje ponude!\nCresta je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Samo za nepušače, Televizija. Nalazi se u ulici Talstrass 57, pozicija mu je jug za grad Davos, a od centra je udaljen samo 3 minuta hodom.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nBežični internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Davos)\nNalazi se u ulici Talstrasse 62, pozicija mu je jug za grad Davos Platz, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Porodičan za grad Davos Platz. U njemu 131 m -\nNa 6 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Promenade 124, a pozicija mu je jugozapad za grad Davos Dorf. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovo\nDischma ima 25 soba/e/u. Cene se kreću od 8 450 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Na 6 minuta hodom udaljenosti od 325 m -


Radoman Irić | Page 9 | VRANJSKE\n„Dete iz epruvete“ dobilo sina\nMILOŠ TRAJKOVIĆ, PRVI JUGOSLOVEN ZAČET VANTELESNOM OPLODNjOM\nU glavi mi je bio haos pri pomisli da sam baš ja ta žena koja ne može da rodi. Komšije i rodbina su me sažaljevali, mnogi su me izbegavali. A kada sam rešila da rodim dete na način koji je do tada bio bauk, ljudi su se krstili. Čak i moj doktor u Vranju „savetvao“ me je da se okanem „ćorava posla“, govoreći da se na taj način porodi samo jedna od hiljadu žena – priseća se majka Slavica ...\nOdustajemo od izbora...\nNEPRISTOJNA PONUDA NOVICE TONČEVA NAPREDNjACIMA\n...ali pod uslovom da tri miliona dinara umesto na tendere uložite u razvoj lokalne samouprave Rat saopštenjima surduličkih socijalista i naprednjaka ne jenjava. Naprotiv. Odbor SPS iz Surdulice, protekle nedelje u samo tri dana, tri puta se oglasio oštro intoniranim saopštenjima i „novim dokazima“ koji treba da diskredituju njihove političke protivnike. Oni, što u ozbiljnom, a što...\nNi za vodu, ni za hleb\nBUJANOVAC: OTKAZI U HEBI\nPošto su me, po povratku iz rata, iz firme uputili da svoja prava ostvarim tamo gde sam postao invalid, sada mi preostaje samo da štrajkujem glađu – kaže Saša Stojković, jedan sa liste od 33 otpuštena radnika, inače ratni vojni invalid i otac četvoro dece Priče i zle slutnje su se obistinile: u protekla tri-četiri dana, čak 33 radnika Fabrike mineralne vode i skokova „Heba“ iz Bujanovca...\nODISEJA U AUTOBUSU KAVIM JEDINSTVA\nNadam se da vlasnik „Kavim Jedinstva“ ima želju da vidi sopstvene autobuse koji leti idu bez klime, a zimi bez grejanja, kojima su vrata često poduprta trupcima da se u vožnji ne bi otvorila, u kojima iz svakog drugog sedišta putnik može da bude katapultiran pri najmanjem kočenju i autobuse koje ne znaju šta su usisivač, krpa i sredstvo za higijenu U Srbiji biti lojalan građanin,...\nMinistar je malo nervozan\nOn je dovoljno uradio za Srbiju, za prosvetu, za nas prosvetne radnike i decu posebno. Na ovaj način je sam završio posao, sam je sebe smenio. Sada komotno može i treba da ide. Srećan mu put – poručuju ministru Verbiću vranjski prosvetari U ovom trenutku malo reći da je štraj prosvetara običan štrajk, jer ovoj agoniji, koja traje već pet meseci, skoro da nema leka. U taj princip spojenih...\nUlice u Vranju kao u Bejrutu\nOKRUGLI STO VRANjSKIH: SAOBRAĆAJNA INFRASTRIUKTURA\nZa saobraćajnu infrastrukturu izdvojeno je 20 odsto budžeta, ili oko 40 miliona dinara, dok su realne potrebe, da nam ulice ne bi izgledale kao poprište gerilskih borbi, 300 miliona dinara Saobraćajna infrastruktura je jedan od onih važnih segmenata života po kome se raspoznaju ljudi i njihovi gradovi, odrednica kojom se meri kvalitet života. Mi smo hteli da čujemo šta o tome kažu...\nKuće nisu šibice\nU Vranju ima 4.617 objekata podignutih bez dozvole a najveći problem što čitava stvar oko njihove legalizacije ide dosta sporo je cena – za dvospratnu kuću, recimo, ona košta oko 1.000 evra. Tokom prošle godine srušeno je 20 bespravno podignutih objekata U Vranju problem divlje sagrađenih objekata nije strašan.To su nam u razgovoru potvrdili prvi ljudi dve najvažnije institucije u čiju...\nLečenje bolesne firme\nZAVOD ZA JAVNO ZDRAVLjE: MILENA MIŠIĆ UMESTO ERŽIKE ANTIĆ\nRadnicima se duguje blizu 50 miliona za šest mesečnih zarada, plus 30 miliona na konto izvršnih sudskih rešenja radncima koji su tužili firmu, plus novi milioni onima koji će sada posegnuti za tužbom, plus 10 miliona duga dobavljačima, plus... Prošlog petka, 6. marta, neki minut posle osam časova, na faks vranjskog Zavoda za javno zdravlje (ZZJZ) iz kabineta ministra zdravlja,...\nDo autonomije kroz državne institucije\nALBANCI I GODIŠNjICA REFERENDUMA\nČini se da više nema takvog entuzijazma kao pre 23 godine, kada se 97 odsto Albanaca izjasnilo za „teritorijalnu i političku autonomiju s pravom priključenja Kosovu“ Albanci u Srbiji ne odustaju od osnovnih principa autonomije, kako god se ona zvala i šta god značila. Međutim, većina njih zna koji put ih tamo vodi, ali danas nikako nisu saglasni o metodama te borbe, a posebno ne sa...


Neobičan zaključak lekara: "Sve ga ukočilo" – Nadlanu.com\nNeobičan zaključak lekara: "Sve ga ukočilo"\nObjavljeno 5. maja 2014. / 12:12:04\nJedna niška doktorka je u pojašnjenju vrste bolesti pacijenta napisala: “sve ga ukočilo”, što je u ambulanti na Paliluli “slatko” nasmejalo medicinske sestre, ali i samog pacijenta.\nIako je reč o anamnezi, odnosno “podacima koje pacijent daje lekaru o ranijem stanju svog zdravlja pre sadašnje bolesti”, neobičan opis je slatko nasmejao sve koji su ga čitali.\nPacijent I.N. (40) kaže da se, pored svih muka tog dana, drugog dana Uskrsa, i on nasmejao u zdravstvenoj ambulanti u naselju Palilula gde se događaj zbio.\n– Onako iskrivljen otišao sam u ambulantu jer sam Uskrs praktično preležao u krevetu zbog ukočenosti i bolova u leđima. Dao sam dokument medicinskoj sestri da mi po tome da lekove u injekciji. Tad je ona počinje da se smejulji i pokazuje drugoj sestri koja se smejala zarazno. Gledam ja – šta je smešno? Em sam onako ukočen, iskrivljen i pogrbljen, em one se „kidaju“ od smeha – priča ovaj Nišlija za Južne vesti.\nKaže da mu je u prvom momentu pomalo bilo i neprijatno.\n– Ležao sam sa otkrivenim delom zadnjice i beše mi neprijatno. Mislim se šta li se smeju mojoj zadnjici? One, da bi opravdale svoje ponašanje, poturaju mi onaj papir pod nos gde piše „sve ga ukočilo“ i počinjem i ja da smejem. A, što se više smejem, više boli, ali u onoj situaciji stvarno je sve bilo smešno! Svi u ordinaciji smo se „pokočili“ od smeha – priča bivši pacijent i dokumentuje papirom „smešni“ događaj.\nInače, I.N. je sada potpuno u redu, jer mu je doktorka dala prave lekove koji su ga „ispravili“.\nAnamneza je inače razgovor sa bolesnikom u cilju prikupljanja informacija koje su bitne za otkrivanje stvarne prirode bolesti i tačno postavljanje dijagnoze.\nTo je medicinska veština koja od doktora zahteva znanje i strpljenje. Ona mora da bude potpuna i najvažniji je deo postupka za utvrđivanje bolesti, kaže stručna literatura o ovom delu medicinske struke.\n– To podrazumeva prikupljanje podataka od pacijenta o tome kada su se pojavili simptomi, koji, da li ih je bilo ranije… da li u njegovoj porodici neko boluje od nečega što bi moglo da se poveže sa tim problemima, bilo da je nasledno ili prenosivo, a zatim i predlog za terapiju. Moglo je da piše u tom delu, na primer, Išijas (lat. Ischas, ischialgia) ili nešto slično, a ovako napisana anamneza stvarno je smešna – kaže na kraju za Južne vesti jedan od zdravstvenih radnika – pojašnjavaju lekari.\nNikolas Kejdž u filmu "Džo" glumi bivšeg robijaša!\nUHVAĆEN NA DELU: Huligan snimljen kako razbija stajalište u Novom Sadu\nNIŠ: Uskočio u ledenu reku da spasi napuštenog psa (VIDEO)\nVlada na "ekskurziji", građani u magarećoj klupi: Ministri prave selfije u…


COSATTO 3SIXTI HRANILICA ZA BEBE DRAGON KINGDOM | Toy Land\nCOSATTO 3SIXTI HRANILICA ZA BEBE DRAGON KINGDOM\nUšteda: 49,80 €\nAko tražite najbolju hranilicu za Vašeg mališana, onda ne morate da gledate dalje od Cosatto 3Sixti hranilice. Ova hranilica će Vas oduševiti sa svojom funkcionalnošću i praktičnošću, i sa još nekoliko extra dodataka.\n-Prva stvar koju uočimo je moderni dizajn i jaka cirkularna baza. Bela plastika daje ovoj hranilici "fresh look", a svi dizajnovi sedišta su jako svetli, zanimljivi i intresantni maloj deci.\n-Ova hranilica ima hidraulično dugme na bazi, preko kojeg možete vrlo lako podesiti visinu koja Vama odgovara. Ovo je odlično kada stolica treba da se postavi ispod stola za ručavanje, tako da Vaša beba može da se priključi obrocima.\n-Sedište može da se rotira za 360 stepeni, što znači da Vaše dete može biti rotirano ka Vama, a da nemorate da pomerate celu hranilicu. Ovo je savršeno za multitasking rodtielje! Pored toga, postoje 6 tačaka na koje sedište može da se klikne i zakoči kako se ne bi dalje okretalo.\n-Sedište ima prelepi ergonomski dizajn, sa zakvrivljenim naslonom za kičmu i osloncem za noge kako bi Vaše dete bilo u idealnoj poziciji. Jastuci su postavljeni tako da detetu bude što je mekanije moguće, i jastuci se mogu skidati radi pranja. Pored ove pozicije za hranjenje , hranilica može da se podesi u još dve pozicije za spavanje u zavisnosti od bebinog doba.\n-Vaše dete je obezbedjeno sa patentiranim "five-point harness" sistemom kopčanja, tako da je sigurno u svojoj hranilici u svim trenutcima. Kopčanje je prilagodivo dobu deteta, tako da ne morate da brinete da će postati usko.\n-Jedna od najboljih stvari na ovoj hranilici je poslužavnik za hranu. Ne samo da se može skinuti sa hranilice za lak ulazak i izlazak iz hranilice, poslužavnik može biti zaključan u 3 pozicije kako bi mogli da izaberete najbolju poziciju za hranjenje Vašeg deteta. Pored ovoga, poslužavnik je sastavljen iz dva dela, od koga se jedan deo može skloniti za pranje (mašina za sudove - ok) , i opet prosto ubaciti kada dodje ponovno vreme za hranjenje.\nOvo je zabavno i moderno sedište koje Vam zauzima jako malo prostora, izgleda prelepo i lako je za čišćenje. Inovativne i praktične funkcije čine Cosatto 3Sixti hranilice najboljim izborom za hranjenje beba i dece do 3 godine.