MANJI ENTITET U VELIKOM PROBLEMU: RS ima najgori odnos broja osiguranika i penzionera u regionu | Slobodna Bosna\nMANJI ENTITET U VELIKOM PROBLEMU: RS ima najgori odnos broja osiguranika i penzionera u regionu\nFond za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske već godinama je u problemu zbog gotovo istog broja radnika i penzionera u Republici Srpskoj. Broj radnika i penzionera u Republici Srpskoj godinama je gotovo isti, pokazuju zvanični podaci, a Republika Srpska i dalje ima najgori odnos broja osiguranika i penzionera u regionu, prenosi BN.\nBilten Fonda PIO pokazuje da je na kraju 2017. godine u Republici Srpskoj bilo oko 300 hiljada osiguranika koji uplaćuju doprinose, dok je broj penzionera bio veći od 260 hiljada. Odnos radnika i penzionera je 1,15.\nPrema podacima Fonda PIO, u Federaciji BiH trenutno ima oko 410 hiljada penzionera, dok je broj zaposlenih premašio 512 hiljada, što znači da na jednog penzionera dolazi 1,24 radnika.\nTrenutni omjer 1,24 radnika na jednog penzionera u Federaciji BiH povoljniji je nego u susjednoj Hrvatskoj gdje na 1,16 zaposlenih dolazi jedan penzioner, kao i u odnosu na Srbiju gdje na svakih 1,18 zaposlenih dolazi jedan penzioner.


M. K. 18. novembra 2019. 06:30\nNova studija koju prenosi portal „Health“ pokazuje da to koliko često ljudi u vezi ili braku upražnjavaju seks, ima veze s tim koliko pažnje i brige pokazuju prema partneru.\nTo koliko često ljudi u vezi ili braku upražnjavaju seks, ima veze s tim koliko pažnje i brige pokazuju prema partneru.\nNaime, istraživanje objavljeno u časopisu „Journal of Personality and Social Psychology“ polazi od takozvanog „paradoksa intimnosti i želje“ koji je psiholozima poznat, a koji govori da ljudi „što su bliži i slobodniji jedno prema drugom, osećaju manje fizičke privlačnosti“, prenosi Prva.rs\nAli autori ove studije naglašavaju da intimnost „ne mora uvek da dovede do dosade i da ubije seksualnu želju“. Za deo istraživanja, naučnici sa „Baruch Ivcher School of Psychology“ u Izraelu zamolili su stotinu parova da tokom šest nedelja vode dnevnik. U njega su oba partnera beležila nivo seksualne želje preko dana, a napisali bi i svoje mišljenje o tome kako se ovaj drugi oseća.\nDr Gurit E. Birnbaum koja je vodila ovu studiju, kaže da rezultati pokazuju i da „se ljudi osećaju bolje i poželjnije uz partnere koji shvataju i podržavaju njihove želje i potrebe“.\n– Nije nužno dovoljno biti „fin“ prema nekome – kaže dr Birnbaum i naglašava da „uljudnost“ ne uslovljava bliskost dok je brižnost uslovljava.\n– Posvetite određeno vreme osobi pored vas, razgovarajte i slušajte je otvorenog uma, radite najbolje što možete da udovoljite partnerovim željama i potrebama – uverava Birnbaum i naglašava da ćete se tako i vi bolje osećati i da ćete tako oboje naučiti nešto novo o osobi nasuprot vas.\n– Želja prema nekome se manifestuje na više načina, a briga o drugom u njemu podstiče želju za vama, štaviše, lako biste mogli da se našete u sitauciji gde mahnito skidate odeću jedno s drugog. A bez obzira na čemu se zasniva vaša seksualna želja, briga o partneru će vam dugotrajno doneti užitak, u svemu pa tako i u krevetu – zaključuje dr Birnbaum.


NIN od 28/4/2022. | Nebojša Katić - Iz drugog ugla\nNIN od 12.5.2022. »\n28/04/2022 od Nebojša Katić\nZa slučaj da nekoga to interesuje, NIN je danas objavio moj odgovor na tekst iz prethodnog broja u kome sam bio glavni junak.\nKAKO NIN OBMANjUJE SVOJE ČITAOCE\nDa li su novinari NIN-a postali udruženje za blaćenje ljudi po narudžbini? Da li je NIN ozbiljan nedeljnik ili klizi u tabloidni brlog uobražavajući da je reputabilna novina? Na osnovu sopstvenog iskustva počinjem da verujem da je u pitanju ovo drugo.\nU poslednjem broju NIN-a od 21.4.2022. pojavio se tekst pod naslovom „Softveri za izvlačenje para“. Kroz insinuacije i nategnute konstrukcije NIN pokušava da kaže kako se u okviru zdravstvenog sistema Srbije događaju neke stvari iza kojih se krije korupcija, i da je jedno od preduzeća koje je deo te koruptivne prakse i Nites, čiji sam ja „suvlasnik“. A kako sam ja „suvlasnik“, onda je normalno da u podnaslovu teksta krupnim slovima bude i moje ime, a dalje u tekstu i moja „suvlasnička“ slika. A kad je tako kako ugledni NIN piše, zašto se ja sada bunim i preko novina odričem svog unosnog „suvlasništva“?\nNites je sistem od više kompanija koje rade u nekoliko država. Nites ima i svoju finansijsku filijalu u Londonu i ja sam jedan od dva direktora tog preduzeća. (Uzgred, reč direktor i reč vlasnik nisu sinonimi i nije neophodno ekspertsko poznavanje engleskog jezika da bi se to razumelo.) Londonsko preduzeće ne radi u Srbiji niti je ikada radilo u Srbiji. To preduzeće nema nikakve veze sa lobiranjem, ugovaranjem ili realizacijom projekata koje druge filijale Nitesa obavljaju na tržištima na kojima rade.\nNitesova filijala iz Londona nikad nije imala kontakte sa zdravstvenim sistemom u Srbiji, niti sa bilo kojim Nitesovim klijentom, na bilo kom Nitesovom tržištu. To se odnosi kako na formalne tako i na neformalne kontakte bilo koje vrste. Uz to, Nites iz Londona a ni ja lično, nikada nismo imali kontakte s bilo kim iz srpskih struktura vlasti ili javnih preduzeća. Moj „kontakt“ s vlastima se svodio samo na kritiku ekonomske politike vlasti, a neki od kritičkih tekstova i intervjua bili su objavljeni i u NIN-u.\nOrganizaciona struktura Nites sistema je takva da su i poslovanje, vlasnička i upravljačka struktura sistema potpuno otvoreni i lako se mogu proveriti kroz kompanijske registre tamo gde su Nitesove kompanije osnovane. U sistemu nema ofšor firmi, anonimnih društava ili trast kompanija iza kojih se može sakriti vlasništvo. Isto važi i za tokove novca.\nDa je NIN zaista hteo da proveri ko je vlasnik, ili ko su „vlasnici“ Nitesa, to je mogao saznati preko interneta za manje od jednog sata, bez velikog napora. Da je to bio stvarni cilj, NIN bi video da Nites ima samo jednog vlasnika i da to nisam ja. Iz kompanijskog registra i uredno priložene dokumentacije to je kristalno jasno, osim ako onaj ko to istražuje nije novinarski šarlatan ili diletant, ili ako ne skuplja informacije po kafanama.\nAko je ovako kako ja kažem, a jeste, kako je onda NIN zaključio da sam ja „suvlasnik“ Nitesa? Ili, ako sam ja suvlasnik Nitesa, ko su drugi „suvlasnici“, gde su ta imena u tekstu i zašto ih NIN krije? Šta je izvor NIN-ovih informacija i gde to mene nađoše kao „suvlasnika“?\nNIN nije pronašao da sam ja „suvlasnik“, već je to izmislio, ili je neko drugi to izmislio za njih. Besramna izmišljotina o „suvlasništvu“ je služila kako bi se moje ime i slika pojavili u tekstu sa čijom temom nemam nikakve veze. Zbog čega NIN ovo radi mogu da naslutim, ali za razliku od NIN-a koji svoje slutnje i laži može slobodno da štampa, ja i sa slutnjama moram biti oprezniji kako ne bih bio isto što i NIN. Tragično je u šta se pretvorila novina duge tradicije i na šta su se sveli NIN-ovi standardi u novinarstvu.\nna 10/05/2022 u 07:59 Gane\nNadovezao bi se malo na diskusiju o kamatama. Po g. Vidakoviću ekonomija najbolje funkcioniše kada su REPO stope oko 3-4%. Niske kamate nisu dobre jer banke ne mogu pokriti troškove rizičnih plasmana. Nama ostaje da čekamo i vidimo šta će se desiti. Ako FED i ECB uspeju obuzdati inflaciju sa kamatama od 3-4% oni koji su uzimali kredite u evrima mogu očekivati skok rate za 30-40% + ukalkulisni možda manji pad vrednosti RSD u odnosu na evro. Koliko god da zvuči surovo mislim da će se ovo moći izdržati uz neko još uvek podnošljivo stezanje kaiša. Ukoliko kamate nastave da rastu onda će 1% rasta kamate doprinositi više od 10% rasta rate na kredit + dinar će verovatno morati prilično devalvirati. To već ne znam kako će se izdržati ali o tome je trebalo misliti ranije. Meni je neverovatno da su ljudi prihvatali promenljivu kamatnu stopu (belibor i euroribor) nakon svih negativnih iskustava sa kreditima naročito u vezi sa CHF.\nSvako ko je uzeo kredit sa fiksnom stopom (mislim da građane) ima sada lagodnu poziciju, inflacija radi za njega i sada je bitno da se ne prevari da mu banke uvale neko refinansiranje ili da ga ubede da ranije otplati kredit. Treba po meni nastaviti sa otplatama rata do kraja. Šta će biti u budućnosti – videćemo. U mom selu sam od starijih ljudi čuo priču o „Bugarskoj prognozi“. Voditelj bugarskog dnevnika kaže “ Poštovani gledaoci danas je bilo lepo sunčano vreme a šta će biti sutra – videćemo“.\nOstaje nam da se nadamo da će se opšti nivo kamata stabilizovati na 3-4%. Mislim da bi to bilo najbolje za sve. Takođe, ponovo da istaknem mislim da je era niskih kamata prošla i da se u dogledno vreme neće vratiti.\nna 09/05/2022 u 10:01 Nebojša Katić\nZa Vladana – Da li ćete se zaduživati s varijabilnom ili fiksnom stopom ne zavisi samo od vas, već pre svega od banaka koje kredite nude. Ne možete fiksirati stopu, ako to banka ne nudi. O pogubnosti deviznih ili valutno indeksiranih kredita sam napisao veliki broj tekstova. Ali i ovde imate isti problem jer banke, uglavnom, samo takve kredite i nude. Zašto država to dopušta je ključno pitanje.\nSlabija rublja u ambijentu visoke inflacije, sankcija i već limitirane spoljne trgovine ne daje one pozitivne efekte koji inače idu uz depreciranu valutu. Sankcije će više doprineti diversifikaciji domaće proizvodnje nego što bi to uradila slaba rublja.\nŠto se tiče valuta delimično pokrivenih robom, to nije isto što i npr. zlatno važenje na kome je počivao globalni dolarski sistem do početka 70-tih. Delimična pokrivenost je samo neka vrste psihološke i ekonomske garancije da valuta može da bude prihvatljiva i za strance a ne samo za domaće, jer ima pokriće u realnim dobrima. Npr. norveška valuta nije rezervna valuta, ali je svima prihvatljiva zbog norveških energetski resursa koji su implicitno pokriće.\nna 08/05/2022 u 23:51 Vladan\nUpravo kako sam mislio. Varijabilna i refinansiranje u problemu.\nU celoj stvari mi samo nije jasno ko pri zdravoj pameti uzima promenljivu kamatnu stopu posle 2008. Ja sam mislio da posle 2008. niko vise nece pomisliti na varijabilnu. Jos vise ne razumem da neko uzima promenljivu kamatnu stopu u valuti koju NE zaradjuje…\nSad ja malo sa teme na temu:\nNafta skupa, prirodni gas skup.\nDa li ispravno razmisljam ako kazem da Rusiji zapravo odgovara slaba rublja jer za isto bure / 1m3 gasa dobije vise rubalja?\nNaravno arapima isto odgovara skupa nafta.\nZasto bi onda Rusija ista radila da zadrzi kurs rublje?\nZbog dugova koje ima u dolarima/evrima?\nAli Evropljani ionako placaju u evrima (koje posle Rusi konvertuju u rublje). Znaci Rusi mogu te evre da koriste da vrate dugove (bez da konvertuju), a pritom kurs drze niskim. Svakako ce smanjiti uvoz i osloboditi trziste za domace proizvodjace.\nSta mislite, koliko je verovatno da uvedu placanje gasa u zlatu?\nNe razumem koncept koji se pominje da ce u neke valute biti delimicno pokrivene robom.\n„Partially backed by commodities including oil, gas, and even gold.“\nOno sto ja razumem je: Donesi 20 dolara, dacemo ti uncu zlata. Potpuna pokrivenost. Ne znam sta znaci delimicna pokrivenost. Mozete li, molim Vas, da mi pojasnite?\nna 07/05/2022 u 08:15 Nebojša Katić\nZa Vladana – Rast kamata nosi dva rizika. Prva je što se najveći veliki broj kredita bazira na promenjivoj kamati. Drugi problem je što rast kamata pogađa u drugom koraku i dužnike sa fiksnim kamatnim stopama. Kako svi žive na dug – i države i građani i veliki delovi privrede – njihovo zaduženje u vremenu stalno raste, ne smanjuju se. Dakle, stari krediti se otplaćuju novim zaduživanjem, a ono postaje sve skuplje jer su kamate u porastu. Države stalno povećavaju dug u apsolutnom iznosu i uvek imaju potrebu za refinansiranjem.\nna 06/05/2022 u 22:12 Vladan\nza g. Katica,\nNa trenutak stavimo na stranu ekonomski rast.\nGledamo cisto odnos duznik-poverilac\nJedno pitanje iz rubrike glupih:\nSvuda citam kako ce podizanje kamatne stope razbiti mnoge…?\nRefinansirajuci krediti ce biti skuplji svakako. Ali niko nece refinansirati po vecoj stopi.\n1) Ali ako je kamata fiksna, fiksirana prilikom uzimanja, onda duznika bas briga sta se desava jer je on „osigurao nisku“ kamatu. Onu po kojoj se zaduzio.\nDa li sam u pravu? ili negde gresim?\nProblem ce biti za one koji su uzeli promenljivu kamatnu stopu.\n2) Kada min. finansija izdaje obveznice, premija (kamata) je isto fiksna.\nAko je budzet u ravnotezi i nema problema servisiranja postojecih, min. finansija nece uzimati nove pozajmice, kako vece stope onda uticu na njih?\nU problemu ce biti oni koji imaju deficit i/ili moraju da refinansiraju.\nDa li sam u pravu ili negde gresim? Gde?\nCisto iz ugla duznik-poverilac.\nna 05/05/2022 u 11:05 Nebojša Katić\nZa Aleksandra – Ne znam kakva je valutna struktura spoljnog duga Srbije jer se pregled objavljuje u evrima. Znamo koliko država Srbija duguje u dolarima, ali ne i koliko duguje privatni sektor. (Ne verujem da to može biti visok iznos.) Možda podatak postoji, ali ja ga nemam.\nDržava u dolarima duguje oko 3.7 milijardi i to je oko 10% ukupnog javnog duga. To nije mnogo i to je dobro. Nevolja s rastom američkih kamata je što dolar jača a to povećava dug iskazan u evrima ili u drugim lokalnim valutama. Problem je što će pre ili kasnije doći i do rasta ostalih kamatnih stopa i što će se dolarski efekat preliti kroz globalni sistem. I ostale zemlje kreću s podizanjem kamatnih stopa i Evropska centralna banka neće moći dugo da sedi na ogradi.\nna 04/05/2022 u 21:10 Aleksandar\nPostovani g Katicu,americki FED je upravo podigao referentnu kamatnu stopu za citavih 0,5%.(obicno to cini za po 0,25%,).Da li mozete da nam kazete za koliko ce to opteretiti ovogodisnji budzet Srbije,a za koliko ce poskupeti krediti u buducnosti?Hvala unapred na odgovoru…\nna 02/05/2022 u 11:08 Vuk\nSto se tice Engleske propagande, o uticaju Kine na Sri Lanku, imate zanimljiv tekst ovde:\nNa sajtu BBC-a je bila objavljena „ispravka“ u delu Corrections and Clarifications. Bez iznenadjenja, sada kada googlam da bih dodao link ovde, tu stranicu ne mogu da nadjem medju prvih deset, a prvi link je propagandni tekst koji opet osudjuje Kinu ze ekonomske muke Sri Lanke.\nna 02/05/2022 u 11:00 Gane\nU vreme pandemije Srbija je konvertovala kredite u juanima u evre i dobila negativnu kamatnu stopu. To su bili krediti na 20 godina. Onaj koji je prihvatio da varaća juane je računao da će juan padati u odnosu na evro. Kako sada stoje stvari to će se teško desiti.\nŠto se tiče Šrilanke, verovatno su krediti u juanima doprineli bankrotu jer je juan jačao u odnosu na evro od 2007 godine za skoro 100%. Od pandemije skoro 20%. Postao je vrlo skupa valuta a uz to su kamate na juane visoke.\nŠto se tiče kamata sve više stičem utisak da povratak na staro nije moguć. Kamate će rasti po mom utisku do 3-4% i to će dovesti do „reseta valuacija“. Karte u međunarodnoj podeli rada će biti drugačije podeljene i sve će se prevrednovati ali bukvalno sve, imovinske kategorije, aseti, robe……\nna 01/05/2022 u 22:37 Aleksandar\nPostovani,hvala Vam na odgovoru.Zaboravio sam na uticaj pandemije na turizam…\nna 01/05/2022 u 19:22 Nebojša Katić\nZa Aleksandra – Problemi Sri Lanke su kombinacija faktora – pandemija je uništila turističku industriju, država je smanjila poreze da olakša život građana, a potom je došlo do rasta cena sirovina i energenata. Zaduživanje je trajalo godinama i država se zanosila i ohrabrivala nedramatičnim odnosom spoljnog duga i BDP-a. Pri tome izgleda da su i infrastrukturne investicije bili prevelike za ekonomiju poput šrilankanske.\nPriča o kineskim kreditima koji su potopili Sri Lnku je netačna i politički naduvana. Ukupan obim kineskih kredita nije veći od obima japanskih. Pre će biti da je problem vezan za kredite koje je država uzimala od stranih, privatnih kreditora. Bojim se da je ovo tek početka kriza država u razvoju.\nna 01/05/2022 u 18:40 Aleksandar\nNovinari su ili glupi ili pokvareni ili oboje…Nevezano za ovo,da li bi mogli postovani g Katicu da nam objasnite kako je Sri Lanka prakticno bankrotirala?Cini mi se da je radila upravo ono sto Srbija radi vec 20 godina( fiskalna i monetarna politika po receptima MMFa i Svetske banke,a istovremeno uzimanje kineskih kredita i izvodjaca za infrastrukturu…)


Jelena Kostov sa naslednikom uživa u čarima Golije - PRess Serbia | PR PRess team\nJelena Kostov odlučila je da spakuje kofere i sa naslednikom Milijom otputuje na odmor.\nPevačica i njen sin oktobarske dane provode u jugozapadnoj Srbiji gde uživaju u svim čarima koje im pruža planina Golija.\nJelena je putem socijalne platforme Instagram podelila niz fotografija koje oduzimaju dah. Iako je bilo oblačno i hladno vreme, muzičku zvezdu nije sprečilo da pokaže koliko ona i mališan uživaju u netaknutoj prirodi.\nTagovidete jelena kostov pevacica


(19.02.2015 20:30)dealla Piše: Što se mene tiče moje dve mogu odmah da zatvore ili neko da mi objasni kako sam da ih zatvorim.\nNisu bitne za funkcionisanje L.-K.,a nisu više zanimljive ni za razonodu pa katanče na ormanče\nSad bi mogao kao neki da naširoko ali neka za sada toliko.\nNešto mi deluje kao da sam ovde negde prozvan ali nisam siguran u kom delu\nŠto se igara tiče, uopšte mi ne smetaju. Retko zalazim u taj deo i može da ih bude koliko god. Uostalom tu i ima najmanje šuma Voleo bih kada bi one teme koje se odnose na neke konkretnije stvari bile zbijenije pa da ne moram u više tema da pratim jednu istu stvar. Možda bi bilo dobro da neki admin s vremena na vreme napravi veliko spremanje i isprebacuje postove u odgovarajuće teme i zatvori one teme koje su duplirane.\nZnam da je to gnjavaža ali ako ne bude toga onda ćemo, ovim tempom uskoro biti zatrpani sa temama ili ćete morati da ograničite pravo na otvaranje novih tema. Da date neke šire odrednice o tome šta se u nekoj temi piše i da ih vi otvarate tek kada se ukaže potreba za novom temom.\nObrni, okreni ali uvek treba izbacivač


► Cakaj poručio Dačiću da je zbog njega 28 godina izbeglica\nMinistar spoljnih poslova Albanije Gent Cakaj poručio je danas u Varšavi ministru spoljnih poslova Srbije Ivici Dačiću da je zbog njega već 28 godina izbeglica.Tokom sastanka ministara spoljnih poslova u Varšavi, Dačić je zatražio da ministar spoljnih poslova Kosova Bedžet Pacoli napusti sastanak i posle toga je sam ustao da napusti sastanak.\nNa to je reagovao ministar spoljnih poslova Albanije, Gent Cakaj, poreklom sa Kosova.\nDačić je zatražio reč, ali mu to nije dozvoljeno od predsedavajućeg sastanka.\nOva epizoda događa se nakon što delegacija Srbije 5. marta u Tirani, na Konferenciji o klimi na zapadnom Balkanu, nije htela da učestvuje sa delegacijom Kosova, iako su obe pozvane na konferenciju, a predstavnici Kosova nisu prihvatili da budu predstavljeni pod fusnotom UNMIK-a pošto su nezavisna država, podseća portal. Srpska strana nije prihvatila učešće Kosova na konferenciji u Tirani i zbog toga je napustila konferenciju.\nGent Cakaj /


Okupljeni u Subotici poneli kolače, a za četvrtak najavili gradjanski koncert\nBeta 24. aprila 2017. 21:35\nGrupa gradjana u Subotici okupila se u ponedeljak uveče na centralnom gradskom trgu na 20. protestu „Protiv diktature“ i pozvala gradjane koji imaju instrumente da ih u četvrtak u 19 časova donesu i da održe koncert na gradskom trgu.\nJedan od govornika podsetio je da mediji imaju veliki uticaj na živote gradjana zbog kojih mogu biti izloženi manipulacijama, i da je zbog toga veoma bitno kako će da shvate poruke koje im se šalju putem medija.\n„Moramo filtrirati informacije jer od mnoštva informacija koje danas nalazimo na internetu, u štampi, na televiziji, mi sami moramo da odlučimo šta je istina, a šta nije, da ne dozvolimo da nam drugi serviraju svoje istine i svoje vidjenje stvari“, rekao je on.\nProtest se nastavlja u utorak u 19 časova ispred zgrade Narodnog pozorišta.


Hostel sa kapsulama umesto soba otvoren u Zagrebu. Da li biste ovde prenoćili? | Polazak\nNovi ugostiteljski koncept postaje sve popularniji, a u susednoj Hrvatskoj je nedavno otvoren hostel po uzoru na azijski model. Reč je o objektima koji umesto u sobama, gostima prenoćište obezbeđuju u futurističkim kapsulama.\nHoteli sa kapsulama\nKoncept hotela sa kapsulama je tip hotela koji je pre 20 godina razvijen u Japanu i sastoji se od velikog broja veoma malih soba – kapsula, sa ciljem da se pruži usluga jeftinog smeštaja i šro bolje iskoristi prostor. Kapsule kao smeštajne jedinice pružaju najosnovnije sadržaje po pristupačnim cenama, za goste koji ne mogu ili ne žele da priušte neki konvencionalniji smeštaj.\nPrvi hostel sa kapsulama u Zagrebu\nHostel ovog tipa nedavno je otvoren u Hrvatskoj, u samom centru Zagreba. Hostel Subspace raspolaže sa 22 kapsule za spavanje, koje svojim ambijentom gostima dočaravaju međuzvezdano putovanje. Jedna kapsula može da smesti jednu ili dve osobe, a ima ventilaciju, rasvetu, sef, ogledalo, USB punjač, LED ekran i slušalice. Deluje kao da ovaj smeštaj nudi sve što putniku današnjice na prenoćištu treba, pa se otvara pitanje da li su standardne hotelske sobe prevaziđene?\nAutobus i voz za Zagreb\nUkoliko budete istraživali Zagreb, imajte na umu da od Beograda do Zagreba dnevno saobraća četiri autobusa i dva voza. Niš Ekspres i Falcon su dva autobuska prevoznika koja voze redovnim linijama do Zagreba. U redovnom železničkom saobraćaju postoji jedan jutarnji i jedan večernji voz za Zagreb, koji u svom sastavu ima i spavaća kola. Putovanje vozom traje nešto više od 7 sati, što je za oko sat i po više od autobuskog putovanja, ali je po mišljenju mnogih putnika, konfor u vozu veći.\nS obzirom na to da se tip smeštaja sa kapsulama umesto spavaćih soba sve više širi iz Japana na ostale zemlje sveta, može se očekivati da će ovakvih hotela i hostela u našoj okolini uskoro biti još. Ušteda na kvadraturi je maksimalna, te su i cene smeštaja pristupačne, a to je već jedan od presudnih faktora koji će doprineti popularnosti ovakvih smeštajnih kapaciteta.


O debati » Debatni klub Fakulteta političkih nauka\nDebatovanje predstavlja simulaciju agrumentovanog vođenja diskusije koja se zasniva na formalnom nadmetanju u rasuđivanju, visprenosti i retoričkoj veštini.\nDebateri nastoje da razložno odbrane svoje pozicije mišljenja, koristeći logičke i teorijske konstrukcije u formulisanju argumenata i odgovoru na njih. Na ovaj način učesnici stiču veštine da kritički vide i jasno definišu problem, da individualno i racionalno donesu odluke koje će javno i uverljivo braniti pri čemu će biti tolerantni prema protivničkoj strani. Naglasak je na pravilnom, jasnom i argumentovanom izražavanju koje će stavove “druge strane” kritički propitivati, ali uvek u granicama kulturnog i tolerantnog ophođenja.\nU zavisnosti od formata, u debatovanju se nadmeću dva, odnosno četiri tima, koji naizmenično zastupaju i brane afirmativnu i negativnu stranu.\nDebatni program se kontinuirano realizuje na Fakultetu političkih nauka od 2002. godine. Generacije naših debatera su uspešno predstavljale Fakultet političkih nauka na brojnim domaćim i inostranim takmičenjima. Zbog svog značaja u razvoju veština koje su neophodne svakom politikologu, 2006. godine odlučeno je da debatovanje bude uvršćeno u ponudu fakultativnih modula na Fakultetu političkih nauka.\nBiti debater znači poštovati Debaterski kod, koji je bio sastavljen od najpoznatijeg debatera na svetu, tzv. Tune, koji je važio za debatnog gurua. Njegovo pravo ime bilo je Alfred Snajder, bivši predsednik Svetskog debatnog instituta, koji je radio na Univerzitetu u Vermontu, SAD.\nJa sam debater. Trudiću se da budem dostojan ove titule tako što ću poštovati debaterski kod. PRAVILA ZA MENE – Istražiću svoju temu i znaću tačno o čemu pričam. – Poštovaću temu debate. – Izabraću ubeđivanje pre nego prisilu i nasilje. – Učiću iz pobeda, a posebno iz poraza. – Biću velikodušan pobednik i …


Filmski pogled u etnografiju i antropologiju | kulturpunkt\nFilmski pogled u etnografiju i antropologiju\nMeđunarodni festival etnografskog filma ETNOFILm održat će se po treći put u Rovinju, od 8. do 10. travnja, u organizaciji Etnografskog muzeja Istre.\nETNOFILm domaćoj publici predstavlja recentne etnografske filmove svjetske produkcije i potiče diskusiju oko relevantnih vizualno-antropoloških tema. Festival promovira međukulturnu toleranciju, proučavanje i razumijevanje kultura te dokumentaciju nematerijalne baštine.\nU protekla dva izdanja ETNOFILm je u natjecateljskom dijelu programa predstavio preko četrdeset filmova iz cijelog svijeta, a ove godine zaprimljen je rekordni broj filmova - njih čak 101. U natjecateljskom dijelu programa ove godine prikazat će se odabranih 26, a selektorica programa je Sanja Puljar D'Alessio.\nNenatjecateljski dio programa osmišljen je u suradnji s Margaret Mead Film and Video Festivalom iz New Yorka, najstarijim američkim festivalom dokumentarnog i etnografskog filma. Direktorica njujorškog festivala Ariella Ben-Dov ove će godine biti i predsjednica žirija rovinjskog festivala.\nNovina ovogodišnjeg festivalskog izdanja je integralna radionica vizualne antropologije i montaže filma pod vodstvom danskog vizualnog antropologa Christiana Suhra Nielsena. U popratnom programu festivala održat će se koncert Damira Imamovića, poznatog sarajevskog glazbenika koji na suvremen, žanrovski hibridan način reinterpretira tradicionalni sevdah te izložba fotografija Domagoja Blaževića.\nFestival će se održati u rovinjskom Multimedijalnom centru, a sve projekcije su besplatne. Dodatne informacije možete potražiti na službenoj stranici festivala.\nIzvor: ETNOFILM / Foto: Michele Trentini, Cheyenne, 30 godina\nObjavio/la vatroslav [at] kulturpunkt.hr 09.03.2011\nchristian suhr nielsen


preuzmi besplatnu knjigu Dezinformacija : Vladimir Volkov PDF, ePuB - Hrvatske knjige\nDezinformacija : Vladimir Volkov\n"Dezinformacija – od Trojanskog konja do Interneta" u kojoj nam autor otkriva kako su dezinformatorska spremnost i mentalitet naglo prešli u službu zapadnog potrošacko-globalistickog sistema. Od reklame do rok-muzike, filma i prehrane, sve je danas pod znakom potajnog uticanja na podsvest i manipulisanja masama, a u tom zabrinjavajucem napretku Volkov izdvaja najizrazitije primere.\nU ovom ogledu, koji je ujedno i istorijski bukvar prepun anegdota, Volkov upreže sve svoje znanje da bi što tacnije opisao ovaj fenomen. Dezinformacija je, piše on, manipulisanje javnog mnjenja u politicke svrhe, putem informacije obradene zaobilaznim sredstvima. Na os\nnovu ove definicije, Volkov nam rašclanjuje najraznovrsnije oblike "nevidljivog rata" od Trojanskog konja do naših dana, tvrdeci da su sve to amaterski pokušaji do pojave totalitarnih sistema koji imaju i nameru i veštinu i sredstva da dezinformaciju pretvore u neophodno orude vlasti, uticaja, pa i u samu ideologiju.\nDevedesete danas : Rade Brajović\nDijagnoza – patriotizam : Nenad Veličković


Domaći integralni hleb sa i bez kvasca (recepti) - Čajevi\nIako smo svi skloniji da pre pojedemo nešto na brzinu iz pekare, kada bismo razmislili o tome kakav efekat kupovno pecivo ima na naš organizam, ne sumnjamo da bi svako radije odlučio da pripremi domaći hleb, a naročito onaj od integralnog brašna.\nIntegralni hleb i zdravlje\nIntegralni hleb i zdravlje su nerazdvojni, ali je uvek najbolja varijanta odlučiti se za pripremu domaćeg hleba, bez obzira da li u njega dodajete kvasac ili ne.\nTakođe, važno je da znate da će konzumiranje ove vrste hleba na dugoročnom nivou sasvim sigurno imati izuzetno pozitivan efekat na stanje vašeg zdravlja.\nDomaći integralni hleb sa kvascem recept\nUkoliko odlučite da pripremate integralni hleb sa kvascem, recept za njega je vrlo jednostavan, jer podrazumeva vrlo sličan način pripreme kao i kada je u pitanju priprema belog hleba sa kvascem. A to znači da treba najpre da odlučite koje sve vrste brašna želite da koristite, a zatim i da odlučite da li želite da pripremate posnu ili mrsnu varijantu ovog hleba. Pa tako, ako se odlučite za pripremu posnog integralnog hleba sa kvascem, recept podazumeva da treba da kvasac najpre razmutite u malo tople vode, dok je u drugoj varijanti preporuka da kvasac razmutite u malo ugrejanog mleka.\nDakle, najpre pomešate sve vrste brašna tako da bude oko 1 kilogram, zatim dodate pripremljen kvasac i so, te malo po malo oko 200 do 250 mililitara mlake vode i oko 200 mililitara maslinovog ulja. Na kraju, kada zamesite testo, premažite ga uljem po izboru, a najbolje da to bude maslinovo.\nKada pripremljeno testo nadođe, pecite ga na umerenoj vatri.\nIntegralni hleb bez kvasca recept\nKako se kvasac koristi za podizanje testa, to će se integralni hleb bez kvasca pripremati sa praškom za pecivo, koji ima istu funkciju kao i kvasac.\nU principu, recept za integralni hleb bez kvasca podrazumeva mešavinu različitih vrsta brašna, a sve u skladu da vašim navikama. Budući da recepata ima zaista mnogo, na vama je da pronađete onaj koji vam najviše odgovara. Mi ćemo navesti samo jedan od njih, a on podrazumeva kilogram mešanog brašna u željenoj razmeri (ražano, ječmeno, integralno, heljdino), uz dodatak 200 grama pahuljica (ovsenih, ječmenih, ražanih). Neophodno je da stavite pola kesice praška za pecivo, te jednu kafenu kašičicu soli, po želji možete da dodate i malo suncokreta, susama i semenki lana. Uz to, od sastojaka je potrebno i po 300 mililitara maslinovog ulja i mlake vode.\nPriprema ovog hleba je vrlo jednostavna, jer je potrebno izmešati sve navedene sastojke, pa dok se greje rerna, ostaviti zamešeno testo da odstoji prekriveno pamučnom krpom. Na kraju ga možete posuti i navedenim semenkama, ako želite.\nPeče se između pola sata i 40 minuta, ali ne na previše jakoj vatri.\nZašto je integralni hleb bez kvasca bolji od običnog\nAko vas zanima zašto je integralni hleb bez kvasca bolji od običnog, dovoljno je da navedemo da je običan hleb uglavnom pripremljen od belog brašna, a čak i kada je od integralnog, može lako da se dovede u pitanje njegov kvalitet, jer je dobro poznato šta rade neki od trgovaca.\nUz to, kvasac u hlebu najčešće dovodi do gojaznosti, nadimanja i različitih poteškoća sa radom organa za varenje, što su sasvim dovoljni razlozi da razmislite o pripremi domaćeg integralnog hleba bez kvasca.\nIntegralni hleb od ražanog brašna\nU principu, možete pripremati i integralni hleb od ražanog brašna, ali imajte na umu da iako je ovo brašno naročito zdravo, veliki je broj ljudi kojima ne odgovara njegov ukus. Zato se svakako savetuje primeniti prethodno naveden recept, u koji po želji možete dodati i nešto veću količinu ražanog brašna.\nIpak, ima i onih drugih recepata za pripremu ovog hleba koji su dosta komplikovaniji, te iziskuju pripremu prirodnog kvasca na prvom mestu, a tek onda i integralnog hleba od ražanog brašna.


“Za koju sedmicu Savjet ministara BiH će obezbijediti da taj novac dođe u Republiku Srpsku. Kada taj novac dođe u Srpsku vidjeće se koliko su glupe izjave da srpski predstavnici u Sarajevu koče da novac dolazi u Republiku Srpsku”, rekao je Crnadak na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nCrnadak je istakao da je za završetak ove priče zahvalio ruskom šefu diplomatije Sergeju Lavrovu tokom jučerašnjeg sastanka u Nikoziji, kao i za potpisivanje sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Ruske Federacije u vezi sa rješavanjem klirinškog duga.\nOn je rekao da je za njega, kao ministra spoljnih poslova, najvažnije da BiH i dalje ima najjaču moguću podršku Ruske Federacije Dejtonskom sporzumu, koja je članica Savjeta za sprovođenje mira u BiH.\n“Rusija poštuje našu volju da idemo u EU i naš konsenzus oko toga, isto kao što uvažava i cijeni našu želju da paralelno s tim nastavimo razvijati odnose sa Rusijom”, istakao je Crnadak i naglasio da je Republika Srpska prijatelj Rusije i njenog naroda.\nOn je rekao da je sa Lavrovim razgovarao o situaciji u BiH, koji je istakao podršku koju Republika Srpska ima od Ruske Federacije u skladu sa Dejtonskim sporazumom, kao i da je potrebno nastaviti sa reformama u BiH.\nGovoreći o najavama predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH Denisa Zvizdića o mogućnosti ponovnog razgovora u parlamentu BiH o setu zakona o akcizama, Crnadak je ocijenio da je uvijek dobro da se razgovara, te da pozicija Saveza za promjene nije po svaku cijenu bila apsolutno protiv, jer su samo željeli da zaštite poljoprivredne proizvođače.\nCrnadak se osvrnuo i na nedavne istupe predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika na javnom servisu, rekavši da bi čovjek koji obavlja takvu funkciju trebalo da isijava staloženošću i mirom, što sa Dodikom nije slučaj. BN\nTagovi: bihdenis zvizdicklirinski dugmilorad dodikMinistar spoljnih poslova u Savjetu ministara BiH Igor Crnadakrepublika srpskarusijasergej lavrov


CDPR: „Mladi i duvan“ tema nove konferencije o kontroli pušenja - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nRadio Budva Live: Hot Chocolate - Emma\nCrnogorsko društvo za borbu protiv raka (CDPR) pod pokroviteljstvom Ministarstva zdravlja Crne Gore i Fonda za zdravstveno osiguranje Crne Gore organizuje XVII Crnogorsku konferenciju o kontroli pušenja pod nazivom „Mladi kao ciljna grupa duvanske industrije”.\nXVII Crnogorsku konferenciju o kontroli pušenja će otvoriti direktor Instituta za bolesti djece KCCG dr Saša Radović u Multimedijalnoj sali KIC-a „Budo Tomović” u Podgorici u utorak 29. septembra 2020. godine sa početkom u 12 sati.\nNapominjemo da je novi Zakon o ograničavanju upotrebe duvanskih\nproizvoda stupio na snagu nedavno, tj 14. avgusta prošle godine, dok je prvi Zakon o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda donesen prije šesnaest godina, tj 10. avgusta 2004. godine sa izmjenama i dopunama iz juna 2011., jula 2012. i januara 2016. godine.\nKoliko je prvi bio dobar ili loš, da li je koristio ili nije\nprethodnih šesnaest godina, kao i da li će i koliko novi imati\nuspjeha, saznaćemo tokom predviđenih izlaganja eminentnih medicinskih stručnjaka, od kojih ćemo istovremeno saznati i ono najvažnije, a to je koliko je pušenje štetno po zdravlje.


Piloti-lovci u Kraljevskoj mornarici - Page\nOctober 17, 2021, 01:15:27 am\nPALUBA > Ratna mornarica > Kraljevska Jugoslovenska Ratna mornarica > Mornarička avijacija (Moderator: Dreadnought) > Topic: Piloti-lovci u Kraljevskoj mornarici\nAuthor Topic: Piloti-lovci u Kraljevskoj mornarici (Read 3372 times)\nPiloti-lovci u Kraljevskoj mornarici\n« on: March 09, 2016, 06:32:49 pm »\nOficiri Kraljevske mornarice koji su stekli ovo zvanje:\n- Anton A. Ostanek, poručnik bojnog broda II klase,\n- Zdravković M. Stevan, kapetan fregate,\n- Šoštarić-Pisačić A. Eugen, poručnik bojnog broda I klase,\n- Grošelj J. Augustin, poručnik bojnog broda I klase,\n- Župan J. Pavao, poručnik bojnog broda I klase,\n- Petrovič L. Vladeta, poručnik bojnog broda I klase,\n- Malnarič I. Ivan, poručnik bojnog broda I klase,\n- Uravić N. Nikola, poručnik bojnog broda I klase,\n- Supek V. Berislav, poručnik bojnog broda I klase,\n- Rajtner V. Stevan, poručnik bojnog broda II klase,\n- Stanić V. Dušan, poručnik bojnog broda I klase,\nRe: Piloti-lovci u Kraljevskoj mornarici\n« Reply #1 on: March 09, 2016, 07:55:42 pm »\nVladimire, samo jedno pitanje:\nda li su oni stekli zvanje pilota-lovca u Jugoslaviji, ili "van otadžbine" tokom rata u jedinicama RAF-a?\n« Reply #2 on: March 09, 2016, 10:06:21 pm »\nDo Aprilskog rata.\nMada, nekako kad govorimo o KM, vjerovatno ste u pravu jer kontinuitet KM se na neki način nastavio nakon njega, pa je i onima koji su postali piloti lovci nakon toga - mjesto na ovoj listi. Nemam, na žalost, dovoljno izvora o tome.\nKasnije ću spremiti listu hidropilota do 06.04.1941.\n« Reply #3 on: March 09, 2016, 11:02:35 pm »\nJedna korekcija: Stanić V. Dušan (VIII klasa PVA) je poručnik bojnog broda II klase, isto kao i Rajtner V. Stevan (VII klasa PVA). Redoslijed je formiran prema klasi\n« Reply #4 on: March 13, 2016, 01:18:47 am »\nNeki od oficira Kraljevske mornarice koji su završili III pilotsku (lovačku) školu Vazduhoplovstva vojske, godina i čin u školi:\n1933. godine (6. klasa lovačke škole):\nZdravković M. Stevan, poručnik bojnog broda I klase\n1935. godine (8. klasa lovačke škole):\nGrošelj J. Augustin, poručnik bojnog broda II klase\n1938. god (11. klasa lovačke škole)\nPopov V. Arkadije, poručnik bojnog broda II klase\nMalnarić N. Ivan-Milan, poručnik bojnog broda II klase\nRebula J. Ivo, poručnik bojnog broda II klase\n1939. god (12. klasa lovačke škole)\nSupek Berislav, poručnik bojnog broda II klase\nRajter V. Stevan, poručnik bojnog broda II klase\n1939. god (13. klasa lovačke škole)\nProtić S. Mileta, poručnik fregate\nGoršić P. Ilija, poručnik fregate\nBeran S. Igor, poručnik fregate\n« Reply #5 on: March 14, 2016, 01:26:09 am »\nOdlični podatci! Posebno za 13. klasu lovačke škole odnosno IX klasu PVA.\nDa li su i 12. i 13. klasa iz 1939?\nZa Protića imam podatke da je diplomirani hidroizviđač i diplomirani hidropliot, za Goršiča nemam nikakvih podataka, a za Berana sam našao da je vojni hidroizviđač. Da li je na listi koju imate možda Sinđelić A. Stevan, takođe IX klasa PVA? On je stekao zvanje vojnog hidroizviđača i diplomiranog hidropilota, a obično je na školovanje za pilota lovca slat neko ko je uz hidroizviđanje imao zvanja vojnog hidropliota ili diplomiranog hidropliota?\nHvala što ste dopisali PBB I kl. Iva Rebulu, preskočio sam ovog vojnog hidroizviđača i diplomiranog hidropilota, koji je pomorska i vazduhoplovna generacija sa navedenim Nikolom Uravićem, takođe PBB I kl.\n« Reply #6 on: March 14, 2016, 11:01:21 am »\nZa ove pilote oficire hidroavijatičare napisao sam ono kako su navedeni na klasnim slikama Treće pilotske (lovačke) škole.\nTo znači i da su sigurno završili lovačku školu jer su klasne slike rađene po njenom završetku.\nSvi koji su započinjali nisu uvek iz raznih razloga završavali predviđeni program lovačke obuke.\nUsled nedostatka adekvatnih trenažnih i lovačkih aviona u Pomorskom vazduhoplovstvu Kraljevine Jugoslavije ovakva obuka za dobijanje zvanja pilota lovca odvijala se posle 1930. u tzv. Lovačkoj školi Vazd. vojske.\nZajedno su na nju upućivani (po potrebi službe ili po molbi) i piloti iz Vazduhoplovstva vojske i Pomorskog vazduhoplovstva.\nUslov je bio da su prethodno imali pre svega zvanje vojnog pilota odn. hidropilota.\nIzviđači su prethodno morali da završe pilotsku školu da bi imali uslov za lovačku obuku.\nZvanje pilota lovca nije se uvek dobijalo automatski završetkom 3. pilotske (lovačke) škole, već na osnovu ispunjenja svih uslova koje je ovo zvanje podrazumevalo, a što je potvđivano Naredbom Komandanta Vazduhoplovstva vojske koji je bio nadležan za dodeljivanje vazduhoplovnih zvanja.\nZbog političkih tenzija i nadolazećeg vojnog sukoba u Evropi predviđeno je povećanja broja lovačkih aviona u naoružanju Vojske Kraljevine Jugoslavije.\nUbrzan je tempo obuke za pilote lovce, pa je tako u 1939. organizovano dva kursa umesto uobičajenog jednog kursa godišnje.\nKompletne službene liste pilota lovaca Pomorskog vazduhoplovstva nisu mi poznate pa je dobro da se uradi rekonstrukcija na osnovu dostupnih podataka.\nOdlična osnova su podaci iz SVL i podaci iz Personalnih kartona pripadnika Vojske Kraljevine Jugoslavije (odnosno NDH - koji su i dopunjeni poslednjim podacima iz perioda Aprilskog rata 1941).\n« Reply #7 on: March 14, 2016, 11:44:47 am »\nQuote from: vladimir bošković on March 09, 2016, 10:06:21 pm\nIma li na listi hidropilota mog rodjaka Đorđa Medunića pilota u činu narednika-vodnika?\n« Reply #8 on: March 14, 2016, 05:37:39 pm »\nLijepa tema ali ipak mislim da bi išla u personal.\n« Reply #9 on: September 04, 2018, 12:34:38 am »\nQuote from: m-hobby on March 13, 2016, 01:18:47 am\nTo su sama poznata imena. Čitaj knjigu Tino Jelavić RAF 352 sqd.\nGrošelj J. Augustin, poručnik bojnog broda II klase otišao u RAF tamo dobije DFC, njegova ratna priča nalazi se u knjigi Zapisani nebu A.Žerovc\nMalnarić N. Ivan-Milan, poručnik bojnog broda II klase. Prve žrtve 42. divizije bili su major Milan Malnarić, komandant. 423. vazduhoplovnog puka, i njegov strelac Stevan Abraham, borac. Oni su poginuli 21. marta 1945...Il-2\nRebula J. Ivo, poručnik bojnog broda II klase Pilot Harikena 351 sqd. RAF\nBeran E. Igor, poročnik bojne ladje I. razreda letalstva, pilot – lovec.\nRojen je bil 12. 9. 1912 v Mariboru. Pomorsko vojaško akademijo je končal 1937,\npilotsko šolo pa 1939. Leta 1941 je postavljen za poveljnika hidroplanske eskadrilje,\nki se je načrtno prebazirana v Aleksandrijo. Postavljen je za poveljnike 94 eskadrilje\nRAF. Padel je 14. 11. 1943 pri zračnem napadu na otok Kreta. Pilot Spitfajera.


maglaj.net - OPĆINA MAGLAJ - Općinski štab civilne zaštite: Saopćenje za javnost\nDanas je održana 8. redovna sjednica Općinskog štaba civilne zaštite, na kojoj je između ostalih tačaka razmatrana i Aktuelna situacija u pogledu pandemije COVID-19 na području općine Maglaj, kao i Aktuelna situacija u pogledu migrantske krize na području općine Maglaj.\nOpćinski štab civilne zaštite apeluje na građane općine Maglaj da proglašenjem prestanka stanja nesreće od strane Vlade Federacije Bosne i Hercegovine i ukidanjem naredbi Federalnog štaba civilne zaštite nije prestalo neophodno pridržavanje higijensko-epidemioloških mjera koje je svojom naredbom, odlukama i preporukama donio Krizni štab Federalnog ministarstva zdravstva u cilju praćenja situacije i poduzimanja mjera radi sprječavanja i ranog otkrivanja slučaja bolesti izazvane novim koronavirusom (COVID-19), te poziva da se pridržavaju svih donesenih higijensko epidemioloških mjera zaštite, održavanja socijalne distance i obavezno propisno nošenje zaštitnih maski.\nČinjenica da u posljednje vrijeme nemamo evidentiranih novozaraženih coronavirusom u Maglaju ne znači da je opasnost zaraze prošla, o čemu svjedoče novi klasteri u BiH.\nDo sada je na području općine Maglaj evidentirano 144 zaražene osobe, a od čega je u dva navrata kod 3 lica restestiranjem utvrđeno prisustvo coronavirusa.\nMolimo građane da ukoliko primjete simptome izazvane pojavom coronavirusa obavezno kontaktiraju Higijensko-epidemiološku službu.\nTakođe apelujemo na građane ukoliko primjete kretanje i zadržavanje migranata na području općine Maglaj, da prijave policijskoj stanici Maglaj na broj telefona 122\nBudimo oprezni, savjesni i odgovorni prema sebi i prema drugima.


MyCity » Hardware -> Storage (memorija, HDD, SSD, CD, DVD, USB flash) » Hdd ne bootuje sistem\nPoslao: 10 Sep 2012 21:08\nImam dva hdd-a na oba su instalirani sistemi na prvom su instalirani linux mint i win7 i on me uvek pre podzanja sistema pita koji cu sistem da bootujem medjutim danas uopste ne prepoznaje taj hdd vec samo ovaj drugi na kojem je Vista i kada sam usao na Vistu u My Computer bila su ocitana oba hdd ali sa ovog prvog nece da bootuje sistem . U cemu je problem? Cak sam i jumper stavio na ovaj prvi iako nije potrebno\nDa ti se nsto u biosu nije pobrkalo,udji u bios i pogledaj pod hdd priority da li ti je taj disk sto je na njemu mint i Win7 prvi stavljen.Ako nije stavi njega kao prvog.\nPoslao: 10 Sep 2012 21:39\nDa ali meni u biosu nema razlike samo pise hdd.I to normalno kad mi ucitava ja mogu da biram sisteme koje su i na jednom i na drugom hdd-u\nPoslao: 10 Sep 2012 22:14\nSead001 ::Da ali meni u biosu nema razlike samo pise hdd.I to normalno kad mi ucitava ja mogu da biram sisteme koje su i na jednom i na drugom hdd-u\nNe znam da li smo se dobro razumeli opcija u biosu hard disk boot priority, ne opcija first boot device ako si na to mislio.To je ova prva opcija kao na slici.\nE na nju kad kliknes na Enter trebalo bi da ti prikaze sve hard diskove koje imas spojene i onda izabers taj gde ti je win 7 i to sacuvas.\nPoslao: 11 Sep 2012 11:03\novo mi se pojavljuje kad udjem disc priority\nPoslao: 11 Sep 2012 12:05\nKoji su to diskovi Ata ili Sata i je li se vide u bios oba diska, probaj stavi bios na default i scuvaj,pa pogledaj kako ti ocitava hard diskove..\nOvako bi trebalo da bude ako imas vise diskova na racunaru..\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, BSD, darkangel, dijica, Dorcolac, dragon986, Drug pukovnik, goxin, HrcAk47, janezek67, Konda, miljannis, Mlav, Najax, nebkv, ObelixSRB, sabros, Singidunumac, Smd, zillbg


Kako je iz NBS saopšteno, odluka je doneta, zbog povoljnih privrednih kretanja, rasta BDP, za 7,6 odsto u prvoj polovini godine, ekonomskog rasta...\n- Brži rast ekonomske aktivnosti od očekivanog ukazuje da bi projektovana stopa rasta bruto domaćeg proizvoda Narodne banke Srbije od 6,5 procenata ove godine mogla biti i premašena - kažu u Centralnoj banci. - Više od polovine privrednog rasta trebalo bi da bude rezultat povećanja fiksnih investicija, a zatim i lične potrošnje.\nRazmatrajući kretanje inflacije, Izvršni odbor je imao u vidu da se inflacija kreće u granicama cilja (3, plus minus 1,5odsto) i da je, u skladu s očekivanjima, u junu i julu iznosila 3,3 procenata međugodišnje. Nešto viši nivo inflacije u odnosu na početak godine posledica je privremenih faktora, pre svega niske prošlogodišnje baze, rasta svetskih cena nafte i drugih primarnih proizvoda prethodnih meseci, što je uz zastoje u globalnim lancima snabdevanja dovelo do viših troškovnih pritisaka na svetskom i domaćem tržištu.\n- I dalje je niska istabilna bazna inflacija (oko 2 odsto), kao i kratkoročna i srednjoročna inflaciona očekivanja, koja se u slučaju finansijskog sektora nalaze oko centralne vrednosti cilja, a u slučaju privrede su i niža. Izvršni odbor očekuje da će inflacija i u narednom periodu nastaviti da se kreće u granicama cilja - najpre u gornjoj polovini cilja do drugog tromesečja 2022, da bi zatim, sa iščezavanjem efekta ovogodišnjeg rasta svetskih cena primarnih proizvoda i troškovnih pritisaka u proizvodnji i transportu, usporila ka centralnoj vrednosti cilja. U drugom delu 2022. godine očekujemo kretanje inflacije u donjoj polovini ciljanog raspona.\nNarodna banka Srbije BDP referentna kamatna stopa IO NBS infalacija


Video: Punk uvertira u SuperUho Festival - oda radničkoj klasi! - Hrvatska i svijet - RiRock.com © - glazbeni internet magazin\nVideo: Punk uvertira u SuperUho Festival - oda …\nKamen temeljac drugog izdanja SuperUho Festivala položit će dan prije početka festivala, 3. kolovoza jedan od najpopularnijih punk rock’n’roll bendova u svijetu i vrlo cijenjen u Hrvata – američki bend Flogging Molly. Euforičan i energičan koncert održat će se na velebnom šibenskom zdanju - tvrđavi Sv. Mihovila.\nCilj im je putem glazbe prenijeti na publiku-radničku klasu snagu i pozitivnu energiju potrebnu za borbu protiv bahatog i drskog političkog elitnog establišmenta koji iz godine u godinu sve više zanemaruje stanovništvo, što je dovelo do globalnog siromaštva, ekonomske i moralne krize.\nUpravo gore opisana vrijednost benda, brojni energični nastupi uživo diljem svijeta te neposredan i zdrav odnos s publikom doprinijeli su velikoj popularnosti koja i dalje neprestano raste.\nSuperUho Festival će ponovno organizirati uređen kamp u sklopu lokacije festivala, u čijem se neposrednom radijusu nalaze i glavna pozornica, uređena plaža te parkiralište velikog kapaciteta. Na svim ključnim lokacijama bit će dostupan besplatni wi-fi zahvaljujući Iskonu, koji je i 2015. godine kao generalni sponzor odlučio podržati SuperUho.\nVeliki večernji Iskon lounge te glazbom naoružana Iskonova dnevna pozornica na plaži Banj će tako i ove godine biti sastavni dijelovi i omiljena okupljališta festivalskih gostiju u pauzama između nastupa izvođača.\nŠibenik nudi SuperUho Festival


Srebrenički slavuj. Goga razvalio Šabanov hit, a onda sa Andreanom objasnio kako se pjeva. - UniversumX\nSrebrenički slavuj. Goga razvalio Šabanov hit, a onda sa Andreanom objasnio kako se pjeva.\nJedan od interesantnijih nastupa u emisiji „Nikad nije kasno“ imao je Nevres Hadžić Goga. Ovaj takmičar iz Srebrenika predstavio se pesmom „Viđaš li mi staru ljubav“ od Šabana Šaulića, a stručni žiri nije štedeo reči hvale za njega.\n„Wow, svaka čast“, prokomentarisala je Milica Todorović, dok je Mile Kitić rekao da nema šta da se priča jer je izabrao tešku pesmu na koju je on slab i čestitao mu na nastupu.\n„Iz emisije u emisiju sve si sigurniji. Ta tvoja snaga i iskustvo samo obećavaju da ćeš se ovim poslom baviti“, rekao je Saša Milošević Mare i dodao da bi bio greh ako pevanjem nešto ne uradi.\nU revijalnom delu takmičenja Nevres je u duetu sa Andreanom Čekić izveo hit „Kaznio me život“ i ponovo oduševio žiri.\n← Otkriveno ko je opljačkao kuću Saše Popovića. Evo ko je opustošio sef direktora Granda.\nMaja se zaigrala u teretani. Gledaocima pokazala donji veš. →


Kanjiža ima veliki priliv migranata koji traže način da se iz Srbije prebace u Mađarsku i druge članice EU-a (AP)\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas kako će ova država pomoći na sve moguće načine migrantima i da neće učestvovati u kampanji protiv njih.\nU Srbiju dnevno uđe hiljadu migranata, a od početka godine ih je ušlo 70.000.\nSrbija: Hiljade migranta prolazi kroz prihvatne centre\nOd početka godine u Srbiju je ušlo blizu 70.000 migranata.Iako su pojedini zvaničnici izjavljivali da je ta zemlja pod pritiskom EU da se što prije izgradi Prihvatni centar za migrante sa 400.000 mjesta, Vlada Srbije to nije potvrdila. Hiljadama ljudi koji su u tranzitu kroz gradove Srbije sporadično se pomaže, osim državne brige, najviše kroz […]\nMigranti isjekli ogradu, policija ih uhapsila\nVladajuća mađarska stranka saopćila da migranti koji su isjekli ogradu na granici sa Srbijom trebaju biti ‘kažnjeni za primjer’.


Kek nakon poraza u Parku Mladeži: Nismo bili dobro postavljeni, razočaran sam najviše sobom - Index.hr\nKek nakon poraza u Parku Mladeži: Nismo bili dobro postavljeni, razočaran sam najviše sobom\nSPLIT je u derbiju 27. kola svladao na Parku Mladeži Rijeku s 3:1.\n> Sjajna utakmica na Parku Mladeži: Split svladao Rijeku i najavio veliku borbu za Europu!\n"Vrlo teška i tvrda utakmica, to je bilo za očekivati. S ova tri boda uhvatili smo priključak, dobili dozu samopouzdanja za posljednjih šest utakmica. Znali smo da će se Rijeka braniti s puno igrača, teško je to probiti. Mi imamo igrače koji su to u stanju riješiti solo akcijama. Rebić, Belle, Erceg koji je u sjajnoj formi", rekao je pomoćni trener Splita Sablić.\n"Neugodna je Rijeka, ali naša obrana se dobro nosila s njihovim napadačima. To je ozbiljna momčad, ali sada lakše dišemo", dodao je.\nS druge strane Matjaž Kek bio je vrlo razočaran...\n"Čestitam Splitu na zasluženoj pobjedi, tri pogotka su puno u ovakvoj utakmici. Mi smo previše griješili, primili tri pogotka iz kontranapada. Sada na scenu stupaju živci, tko će izdržati. Ovo je nezgodan poraz, ali život ide dalje", rekao je Kek.\n"Slabo smo bili taktički postavljeni, nismo bili pametni da napravimo prekršaj. Tri pogotka na isti način. Žalosno je što je nam je poništen gol, ali i suci imaju pravo griješiti. Neka se analizira, ništa nam to sada ne znači", za kraj.


Zdravstveni sistem spreman, čeka se potvrda Delta soja\nZdravstveni sistem spreman, čeka se potvrda Delta ...\nObjavljeno: 16.08.2021. • 11:01 Autor: PR Služba Ministarstva zdravlja\nEminentni stručnjaci KCCG će zajedno sa kolegama u narednom periodu voditi COVID odjeljenje barske bolnice, navela je ministarka.\nOko 80 odsto pacijenata koji se nalaze na bolničkom liječenju nijesu vakcinisani, tako da koristim ovu priliku da još jednom apelujem na građane i građanke Crne Gore da se obavezno vakcinišu što prije i na taj način zaštitite prvo svoje lično zdravlje a nakon toga, naravno, i zdravlje svojih najbližih članova familije kao i kompletne nacije, istakla je ministarka zdravlja.\nDelta soj zdravstveni sistem revakcinacija Jelena Borovinić Bojović\nStigla prva isporuka od obezbijeđenih preko 150 hiljada Fajzer vakcina 02.08.2021.\nUspješna posjeta Zagrebu: Hrvatska spremna za obnovu ugovora o transplataciji organa 25.05.2021.


Od sutra upis imovine kod notara | 013 info\nOd sutra upis imovine kod notara\nMinistarstvo pravde\tSub, 30/06/2018 - 16:06\nMinistartsvo pravde saopštilo je da će građani od 1. jula prilikom kupovanja nepokretnosti – stana, placa, zemljišta, moći da kod javnog beležnika uknjiže svoju nekretninu i uvedu je u poresku evidenciju na licu mesta, bez odlaska u nadležne službe Katastra i Poreske uprave.\nJavni beležnici otpočinju elektronsku dostavu isprava koje se odnose na poslove prometa na nepokretnostima, i to nadležnoj službi za katastar nepokretnosti, Poreskoj upravi i poreskim administracijama lokalnih samouprava - opština i gradova.\nDo sada su građani, nakon zakazane posete kancelariji javnog beležnika radi obavezne potvrde pravnog posla, morali neposredno da odlaze na šaltere Poreske uprave, opštinske ili gradske uprave, kao i šalter nadležne službe katastra nepokretnosti.\nNova aplikacija za promet nepokretnosti za javne beležnike - „Promet nepokretnosti“ koju je izradilo Ministarstvo pravde, koristi podatke i šifrarnike Republičkog geodetskog zavoda (RGZ) i podatke o prometu nepokretnosti putem veb servisa automatski šalje aplikaciji e-šalter.\nsrbija notari Nekretnine imovina katastar poreska uprava


Potpredsjednik Vlade za politički sistem, unutrašnju i vanjsku politiku\nPotpredsjednik Pažin uručio ključeve od stanova zaposlenima u UIKS-u\nDatum objave: 30.12.2019 11:27 | Autor: KABINET POTPREDSJEDNIKA VLADE ZA POLITIČKI SISTEM, UNUTRAŠNJU I VANJSKU POLITIKU\nPotpredsjednik Vlade i ministar pravde Zoran Pažin uručio je danas ključeve od stanova u Podgorici koji su, u skladu sa odlukom Komisije za rješavanje stambenih potreba, dodijeljeni za četiri porodice zaposlenih u Upravi za izvršenje krivičnih sankcija, uključujući i porodicu pokojnog službenika UIKS-a Milana Radovića.\n„Zadovoljstvo mi je da sam danas u prilici da prisustvujem rješavanju stambenog pitanja za jedan broj porodica zaposlenih u UIKS-u. Drago mi je da država na ovakav način iskazuje poštovanje za njihov rizičan i odgovoran rad. Ovo je samo dio podrške države za rješavanje ovog važnog životnog pitanja zaposlenih u UIKS-u. Ovakva podrška biće nastavljena i Vlada je za tu namjenu obezbijedila 1,1 milion eura,“ naglasio je potpredsjednik Pažin.\nUvažavajući potrebe zaposlenih u sistemu izvršenja krivičnih sankcija, Vlada Crne Gore je opredijelila sredstva u visini od 1,1 miliona eura koja će parcijalno, u naredne četiri godine, uplatiti na račun novoformirane Stambene zadruge službenika UIKS-a, u cilju rješavanja stambenih potreba zaposlenih u zatvorskom sistemu Crne Gore.\nKABINET POTPREDSJEDNIKA VLADE ZA POLITIČKI SISTEM, UNUTRAŠNJU I VANJSKU POLITIKU\nFOTO I VIDEO: https://flic.kr/s/aHsmKmGDdb


Pregled austrijskog kratkog filma u Novom Sadu - EU Info Centar\nProjekcija austrijskih kratkih filmova pod nazivom „Österreichische Kurzfilmschau“ Austrijske filmske akademije, biće održana u CK13, Vojvode Bojovića 13, 25. novembra, sa početkom od 19 časova.\nPregledom su obuhvaćeni filmovi koji su nominovani ili dobili Austrijsku filmsku nagradu za najbolji kratki film. Na repertoaru je ukupno pet kratkih filmova – eksperimentalni, kratki igrani i animirani:\n„Izvinite, tražim sobu za ping-pong i svoju devojku“\nTokom čitave 2019. godine, odabrani filmovi iz ovog programa putuju kroz Srbiju i prikazuju se u prostorima kulturnih organizacija sa kojima Austrijski kulturni forum ima dugogodišnju uspešnu saradnju. Cilj programa je da skrene pažnju međunarodne publike na razno-likost austrijskog filma sa posebnim osvrtom na autore mlađe generacije.\nNakon projekcije filmova, direktor Austrijskog kulturnog foruma, Adrien Feix, razgovaraće sa publikom o mogućnostima saradnje ove kulturne institucije i naših organizacija kulture.\nOvaj događaj organizuje EU info kutak Novi Sad u saradnji sa Austrijskim kulturnim forumom i CK13.\nSubotom za najmlađe – Odeća kroz vekove


OVO JE NAJVEĆA MISTERIJA KORONE: Faktor koji presuđuje - život ili smrt\nNAUČNICI su na tragu da razreše jednu od najvećih misterija koje prate korona virus – zašto neki ljudi prođu samo s lakšim simptomima, dok se drugi bore za život.\nponedeljak, 10. 08. 2020. u 10:32 >> 10:33\nCRNOGORSKA POLICIJA O UBISTVU MALTEŠKE NOVINARKE: Nisu nam tražene nikakve provere\nU VEZI sa ubistvom malteške novinarke Dafne Karuane Galicije, Uprava policije nije dobijala direktne zahteve od policije Malte.\nponedeljak, 10. 08. 2020. u 12:07\nAPELACIONI sud u Kragujevcu potvrdio je presudu Višeg suda u Požarevcu.\nBEBA od mesec dana preminula je juče ujutru u stanu u zgradi u Kraljevu, nakon što ju je majka podojila.\nISCRPLjENOST uzrokovana visokim temperaturama obično nije ozbiljna sve dok se ne pretvori u toplotni udar. Evo kako da razlikujete jedno od drugog.\nROK za uplatu obaveze za treći kvartal godišnjeg poreza na imovinu za 2020. godinu za poreske obveznike - fizička lica, preduzetnike i pravna lica je 14. avgust, saopšteno je danas iz Sekretarijata za javne prihode.\nREPUBLIČKI geodetski zavod je, prema najnovijoj listi najposećenijih sajtova kompanije „Alexa Internet Inc“ koja je deo najveće svetske kompanije „Amazon“, zauzeo 40 mesto u Srbiji i time postao jedina državna institucija u našoj zemlji i jedina katastarsko-kartografska ustanova u Evropi koja se nalazi u top 50 sajtova na nacionalnom nivou.\nZAŠTITNIK građana je pokrenuo postupak kontrole Regulatornog tela za elektronske medije (REM).\nSVET JE TOTALNO ZALUĐEN NOVIM TRENDOM: Hit aplikacija koju morate da probate (VIDEO)\nPomama za FaceApp, aplikacijom kojom možete da maksimalno doterate svoje slike, proverite kako biste izgledali da ste suprotnog pola ili stariji 30 godina, pala je u zaborav. Zamenila ju je potpuno geniijalna i puno zabavnija aplikacija po imenu Reface.\nponedeljak, 10. 08. 2020. u 15:24\nCENE ugostiteljsklih usluga su tokom godinu dana porasle ukupno za 3,1 odsto.\nU TEŠKOM udesu koja se dogodila tokom vikenda, jedna osoba zadobila je teške telesne povrede, saopštila je Policijska uprava Vranje\n18:26 JOŠ NEMA ODLUKE O TRAMVAJU OD SLAVIJE DO KALEMEGDANA: Od ovoga će zavisiti da li će postavljati šine\n18:26 KORONA RAZARA BUBREGE: Dr Hrvačević objasnio šta sve korona radi ljudskom telu\n18:25 TRAMP DEMANTOVAO SI-EN-EN I NjUJORK TAJMS: Predsednik SAD postavio jednu fotografiju i "uzdrmao" celu zemlju\n18:07 ISPRAĆAJ RAJKA DUJMIĆA: Poznat datum sahrane, dozvoljeno prisustvo 400 ljudi\nVOĐA grupe Novi fosili Rajko Dujmić koji je je preminuo 4. avgusta u 66. godini od posledica teške saobraćajne nesreće, na večni počinak biće ispraćen 17. avgusta u 10 sati u krematorijumu Gradskog groblja Mirogoj u Zagrebu.\n36 BIL GEJTS PONOVO ŠOKIRAO SVET: Pandemija će za bogate biti gotova do 2021. godine - ostalima će trebati više vremena!


Marković nastavlja svedočenje, Šešelj u sudnici\nBlic - 12.08.2007\nSledeća nedelja u Haškom tribunalu\nB92 - 12.08.2007\nHag -- U Haškom tribunalu sledeće nedelje nastavlja se proces protiv M. Milutinovića, bosanskih Hrvata; i Šešešlj u sudnici. Na suđenju bivšem predsedniku Srbije Milanu Milutinoviću i petorici saoptuženih za ratne zločine nad kosovskim Albancima 1999, beogradski profesor prava i član delegacije u ...\n"Samo je mogao da podnese ostavku"\nB92 - 10.08.2007\nHag -- Na suđenju Milanu Milutinoviću u Hagu, Ratko Marković je kazao da je Milutinović mogao samo da podnese ostavku 1999. Milutinović je optužen za ratne zločine nad kosovskim Albancima u prvih šest meseci 1999. godine. Tokom unakrsnog ispitivanja, tužilac Tom Hanis predočio je svedoku odbrane ...\n"Milutinović sve činio za sporazum"\nB92 - 09.08.2007\nHag -- Na suđenju bivšem predsedniku Srbije Milanu Milutinoviću u Hagu nastavio je da svedoči Ratko Marković. Šef delegacije Srbije na pregovorima u Rambujeu 1999. Ratko Marković posvedočio je pred Haškim tribunalom da tadašnji predsednik Srbije Milan Milutinović nije opstruisao postizanje ...\nNastavljeno suđenje Milutinoviću\nB92 - 08.08.2007\nHag -- Na suđenju bivšem predsedniku Srbije Milanu Milutinoviću u Haškom tribunalu, nastavio je da svedoči profesor Ratko Marković. Svedočeći u odbranu Milutinovića, Marković je izjavio da su Milutinović i Vlada Srbije od 1998.\nMarković: Milutinović imao mala ustavna ovlašćenja\nBlic - 07.08.2007\nU nastavku iskaza na suđenju bivšem predsedniku Srbije Milanu Milutinoviću, svedok odbrane Ratko Marković rekao je danas pred Haškim tribunalom da je Milutinović imao veoma mala ustavna ovlašćenja i kao šef države i kao član Vrhovnog saveta odbrane SR Jugoslavije.\n"Milutinović imao mala ovlašćenja"\nB92 - 07.08.2007\nHag -- Svedok odbrane Ratko Marković rekao da je Milan Milutinović imao "veoma mala ustavna ovlašćenja kao šef države i kao član VSO" Svedočeći kao ekspert odbrane za Ustav, Ratko Marković je kazao da je funkcija predsednika Srbije bila "simbolična" zbog malih ovlašćenja propisanih republičkim ...\n"Milutinović samo potpisivao"\nB92 - 06.08.2007\nHag -- U Hagu je počeo dokazni postupak odbrane na suđenju bivšem predsedniku Srbije Milanu Milutinoviću i petorici suoptuženih. Prvi svedok koji se u sudnici pojavio na poziv bivšeg predsednika Srbije Milana Milutinovića bio je Ratko Marković, nekadašnji potpredsednik Vlade Srbije.\nBlic - 06.08.2007\nOdbrana bivšeg predsednika Srbije Milana Milutinovića najavila je danas pred Haškim tribunalom da će dokazati da su neosnovane optužbe protiv Milutinovića za ratne zločine nad kosovskim Albancima 1999. godine. U uvodnoj reči, branilac Judžin O'Saliven, koji je rekao da Milutinović nije kriv, naveo ...


Astrology Srbija - moda, lepota, lifestyle, horoskop... - Fashion&Friends na 40. salonu arhitekture - donnasfreeastrology.info\nMODA MORE / Vesti / Fashion&Friends na 40. salonu arhitekture\nKreativni koncept multibrand prodavnice FASHION&FRIENDS u Rajićeva shopping centru koji autorski potpisuju Jasenka Stekić, Retail development director Fashion Company, i dua Branka Obradović i Ratka Antonijević, Cappoto Build, učestvuje na 40. Salonu arhitekture u Muzeju primenjene umetnosti u Beogradu.\nFASHION&FRIENDS je vodeći regionalni multibrend prodajni lanac u vlasništvu FASHION COMPANY. Zastupa brendove koji pripadaju klasi svetski poznatih modernih urbanih brendova kao što su: Replay, Guess, Diesel, Tommy Hilfiger, Scotch&Soda, Liu Jo, Levi's, Calvin Klein, Superdry, Manila Grace, Steve Madden, Desigual, Cesare Paciotti, Timberland, Camper i drugi. Prostor zauzima 700 m² u okviru Rajićeva shopping centru u Knez Mihailovoj ulici 54.


“HLADNO PIVO” U SUBOTICI: KLJUČ ZA SVA ZATVORENA VRATA\nPamtim Kekinovu izjavu prošle godine sa dodele hrvatskih muzičkih nagrada “Porin” kad je na opšte zgražavanje većine Hrvata izjavio: “Grupa bez vokala je kao Vukovar bez ćirilice”\nSubotnjim koncertom kultnih zagrebačkih pank-rokera, benda “Hladno pivo” u Klubu “Pogon”, nastavljena je turneja koja promoviše njihov najnoviji, deveti po redu album – “Dani zatvorenih vrata”. Posle dvoipočasovne furiozne svirke Mileta Kekina i ekipe, može se slobodno reći da su Subotičani, ali i Zrenjaninci, Novosađani, Kikinđani prisustvovali koncertnom događaju godine. Sastav, iza kog se niže 27 godina karijere, opravdao je sva očekivanja, s pravom noseći epitet regionalne atrakcije.\nSjajna atmosfera u dupke punom “Pogonu”, koju je dobrano zagrejao bend “Nafta”, kulminirala je oko 23 časa s prvim taktovima nove pesme “Žena”. Sve probleme s ozvučenjem, uz izvinjenja benda što zbog igrarija “pizdurina od naših političara” oko granice nisu mogli svirati na sopstvenim instrumentima, nadomestila je odlična interakcija Mileta Kekina sa publikom, naročito mlađom. Za one starije, pak, druženje sa ovim legendama dodaje i notu sećanja na neke davne dane, koja sa svakim rifom sama naviru…\n… Septembar 1993, vrhunac hiperinflacije. Keva raspravlja koliko joj je milijardi ostalo posle pijace, dok ćale utišava sve za stolom u pokušaju da čuje poslednje vesti o broju mrtvih u Hrvatskoj nakon najnovijeg prekinutog primirja. Psuje i jedne i druge, zabrinut za svog brata koji se nalazi negde tamo. Za mene, klinca totalno nezainteresovanog za rat, to negde tamo je predaleko. Odlazim u sobu i odvrćem na kasetašu “Džinovski”, prvi album “Piva”, koji sam tih dana dobio na piratskoj kaseti.\nNije bilo teško jednom besnom tinejdžeru iz predgrađa da se identifikuje s temama koje su dominirale na prva dva izdanja zagrebačkih punkera. Simpatije o kojima smo sanjali tih dana sve više su ličile na “Princezu ispod neona”, ”Narcisoidni psi” su bili svuda oko nas, a ”Zakaj se tak oblačiš” je asocirala na sukobe koje smo imali sa dizelašima zbog punk garderobe. U mraku sobe naišao sam na ljude iz zagrebačkog predgrađa Gajnici, koji imaju slične probleme, snove, nadanja kao i ja. I bili su mi mnogo bliži od većine koji su me okruživali…\nDrugi album “G.A.D.”, izdat pre ravno 20 godina, samo je učvrstio pozicije “Hladnog piva”. Miletovi tekstovi su bili još žešći, društvena kritika još oštrija. Tu je “Šank” koji odslikava uništene sudbine tadašnje srednje generacije koja, iako skroz osiromašena, i dalje slepo veruje tabloidima, s jedne strane se prisećajući srećnijih vremena, a s druge bolnih glasnih žica od skandiranja u slavu demagoga na vlasti. Zvuči poznato? Potom, bolno stvarmi stihovi pesme “Moralne dileme vlasnika BMW-a”, gde crkva pomaže tajkunu da lakše opere savest. Na kraju, tu je i uvek aktuelna oda varkama liberalnog kapitalizma — “Diznilend”. Ovi i mnogi drugi angažovani tekstovi godinama su bili pesnica u oko establišmentu, mejnstrim tokovima i mediokritetima pod velom uglednih narodnih tribuna.\nNakon žestokih albuma iz 90-tih, usledila su mirnija i lirički zrelija izdanja u novom milenijumu, što su mnogi fanovi benda okarakterisali kao komercijalizaciju. Tako se desio “Svijet glamura”, album na kom je “Hladno pivo” dobrim podbacilo, da bi ove godine, konačno, izašli “Dani otvorenih vrata” u sopstvenoj izdavačkoj režiji — od prve do poslednje pesme ujednačeno izdanje, bez slabih mesta, podseća na “Hladno pivo” iz najboljih dana.\nMiletovi tekstovi pogađaju i dalje sve pore sistema, prelazeći često pun krug od satire i ironije na društvene anomalije do samoironije na vlastite slabosti. Pored “Firme”, radijskog favorita o tranzicionim gubitnicima, vrhunac albuma predstavlja poletno razigrana pesma “Dan oslobođenja”, u kojoj su u isti mah potkačeni proslava “Oluje”, lažni patriotizam, narcisoidnost političara i emigracija. Za ovo mini remek-delo je Mile Kekin u jednom intervjuu rekao: “Meni je to veoma draga i vesela pjesma koja pjeva o tom jednom fenomenu: borimo se jako za našu samostalnost, državnu, nacionalnu, ovo-ono, a u isto vrijeme sve više mladih ljudi odlazi iz tih samostalnih i lijepih novih država. To je pjesma koja pjeva kako se oslobađaju prazni gradovi.”\nI baš zato, pored samih britkih tekstova koji su oduvek bili glavno obeležje “Hladnog piva”, jednako je bitna ličnost frontmena Mileta Kekina. Uvek na strani slabijih i potlačenih, uvek glasnogovornik manjine neopterećene nacijom, crkvom ili staležom. I svaki put kad bi se pipci ekstremizma počeli širiti regionom, Kekinov glas razuma se trudio da ih nadjača. Kako za vreme samog rata, kada je za antiratni stav trebalo imati ogromna muda, tako i u poratnom periodu obeleženom ratnim profiterima, što ekonomskim, što političkim. Pamtim njegovu izjavu prošle godine sa dodele hrvatskih muzičkih nagrada “Porin” kad je na opšte zgražavanje većine Hrvata izjavio: “Grupa bez vokala je kao Vukovar bez ćirilice”.\nZbog takvih stavova “Hladno pivo” nikad nije bilo samo pank-rok bend, već lektira u funkciji obrazovanja i vaspitanja. Kao i “Partibrejkersi” sa himnom izgubljene generacije “Hoću da znam”, “EKV” sa “Dum-Dumom”, te “KUD Idijoti” sa “Jebem ti rat”. Kad smo već kod “KUD Idijota”, na kraju subotičkog koncerta je “Hladno pivo” pustilo kao omaž ovom velikom bendu legendarnu “Kad sunce opet zađe”. Bila je stvarno dirljiva slika gledati publiku kako u glas peva ovu stvar, dok se bend, posle više biseva, nije poklonio fanovima poslednji put to veče.\nIlija Dmitrović (Magločistač)\nUpišite tekst * × seven = twenty one


Raznolika modna ponuda Sportine Group u novom centru Aleja\nUz povratak standardnog poslovanja radnji nakon pauze uzrokovane pandemijom koronavirusa, otvorio se i najmoderniji shopping centar u Sloveniji – Aleja. Svi ljubitelji i ljubiteljke mode tako će uživati i u novootvorenim radnjama Sportine Group: XYZ, ARMANI EXCHANGE, SPORTINA i PARFOIS.\nU PROMENADI NOVI SAD I SPORTININE ZVEZDE\nSportina Group je 15.novembra otvaranjem 4 radnje: XYZ, ARMANI EXCHANGE, PARFOIS i ESPRIT stigla i u Promenadu, novi tržni centar od kojeg se puno očekuje u Novom Sadu. Tako je sada sa ukupno 28 radnji Sportina Group prisutna u 14 tržnih centara širom Srbije nudeći kupcima jedinstveno modno iskustvo.\nU glavnom gradu Kosova je u novootvorenoj radnji BOSS u Albi Mall Shopping Mall-u 20. septembra priređeno druženje pod okriljem ove cenjene robne marke. Uz domaćina zabave - popularno novinarsko lice Drina Ejupi, muzički bend i prisustvo oko 150 gostiju predstavljena je BOSS kolekcija jesen-zima 2019. U prijatnoj atmosferi gosti su mogli da dobiju informacije šta će ove zime biti aktuelno kod ovog brenda koji predstavlja originalni luksuz i omogućava svakom muškarcu da samouvereno izrazi svoju ličnost.\nSa šest novih radnji u Zadru Sportina Group beleži stotu otvorenu radnju u Hrvatskoj\nSportina Group širi svoje poslovanje, tako je na prvi proljetni dan otvorila šest novih modnih radnji u šoping centru Supernova Zadar. Otvorenjem ovih radnji Sportinu Group je proslavila jubilej jer je na hrvatskom tržištu otvorila ukupno 100 radnji. Kupcima nudi neograničene mogućnosti za kreativnost i izražavanje individualnog stila sa najboljom kombinacijom čuvenih modnih brendova prisutnih u radnjama XYZ Premium Fashion Store, Sportina, Armani Exchange, Superdry, Esprit i Parfois.\nFrancuski luksuz u XYZ radnji\nNa modnoj karti Beograda od sada možete pronaći još jedan luksuzan brend! XYZ abecedi svijetski poznatih brendova pridružio se i Balmain. Odlika ovog brenda je da se zbog vrlo visoke popularnosti ne vodi sezonskim trendovima, već pripada jednom od vodećih modnih lidera kojem se svi dive i kojeg rado prate. Balmain kolekcije namijenjene su za posebne prilike i pravi su »statement« komadi.\nMuška Balmain kolekcija u XYZ Premium Fashion Store-u biće dostupna u sezoni proljeće-ljeto 2019.\nXYZ Premium Fashion Store lansira novu web stranicu, koja će se na kataloški način predstaviti s autorskim fotografskim materijalom i modnim kombinacijama koje u potpunosti prate brend identitet XYZ. Primarna svrha web stranice je direktan prenos XYZ identiteta koji je izražen unutar prodajnog mesta i izvan njega. Na web stranici ćete naći pažljivo odabrane odevne kombinacije i modne dodatke koje predstavljaju ponudu radnje i prije svega slijedite misiju XYZ - moda za sve generacije i za svačiji ukus.\nParfois ugostilo poznate modne influenserke koje kroje modnu scenu regije\nDolazak nove Parfois kolekcije bio je obilježen ekskluzivnim događajem na lokaciji koja je specifična po predivnom predelu, vrhunskoj gastronomiji i poznatim sortama vina – u Goriškim Brdima. Tu su se, uz predstavnike brenda iz Potrugala, družile i poznate modne blogerke i uredenice koje je Parfois izabrao kao predstavnice nove kolekcije. Tokom dvodnevnog boravka u Sloveniji, naučile su više o kulturi, istoriji i viziji svijetskog brenda Parfois, a otkrile su i pravo značenje imena ovog modnog brenda. Naime, francuska reč »parfois« znači »ponekad«, a tom riječju se upravo vode modni dizajneri koji stvaraju njihove kolekcije.\nSportina Group je u upravi kompanije u Lescama nedaleko od Bleda, otvorila Digi Hub, platformu za brži digitalni razvoj same kompanije. Njegov osnovni zadatak je da poveže Sportinine talente sa spoljnim stručnjacima, istraživačima, privednicima i entuzijastima. Digi Hub je prostor, koji funkcioniše po principu otvorenog inoviranja, a fokusiran je na inmplementaciju najnovijih tehnologija na području obezbjeđenja jedinstvenog šoping iskustva, pametnih artikala i prodaje. Digi Hub je ujedno inkubator nove korporativne kulture, gdje preovlađuje preduzetnički duh, otvorenost, kreativnost, efikasnost, inovativnost, prijateljstvo i zabava.


Ništa ne može zaustaviti novi Mitsubishi Outlander - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nKako sat polako otkucava u ovoj godini, najnoviji Outlander modeli debitovaće 16. februara, a do tada, kompanija Mitsubishi pripremila nam je novi materijal kako bismo se dodatno uverili u snagu njene nove generacije kompaktnog terenca...\nPoslednji snimak predstavlja nam kamuflirani prototip japanskog proizvođača, pred kojim je postavljen niz teških prepreka i napornih testova, zaduženih za maksimalni stres nad njegovim Super-All Wheel Control AWD sistemom, sa ciljem da se ohrabre svi avanturistički vozači koji ovakav model žele da koriste u punom obimu, za šta je on kreiran pre svega, uprkos svim vremenskim uslovima i stanju na putevima.\n“Iskoristili smo sve što znamo o terenskim i normalnim uslovima vožnje iz našeg reli segmenta, radi primenjivanja poslednje Super-All Wheel Control tehnologije u najnovije razvijenoj platformi automobila”, objasnio je glavni inžinjer Outlander linije, Kentaro Honda. “Takođe smo posebno razvili novi selektor moda vožnje kako bismo omogućili značajno sigurnije upravljanje u svakom momentu i po bilo kojim vremenskim uslovima. Nadamo se da će brojni kupci doživeti predivno iskustvo sa našim novim i poboljšanim vozačkim performansama, potpuno novog modela Outlander.”\nSpreman za zvanično predstavljanje tokom onlajn događaja zakazanog za 16. februar u 12.00 po centralnoevropskom vremenu, novi 2022 Outlender dolazi kao veći i daleko odvažniji model u poređenju sa prethodnim generacijama. Novi terenac kreiran je na nasleđu Pajero/Montero linija i razvijan je pod proizvodnim konceptom “I-Fu-Do-Do”, koji stoji za veličanstven i autentičan, što se odnosi i na japanski brend, takođe.\nPrednji deo u obliku slova X, nastavlja svoju ulogu jedne od glavnih odlika dizajnerskog jezika kompanije, uokvirenog nešto oblijim stilskim linijama, sa velikim bočnim usisnicima vazduha, smeštenim ispod tankih LED farova, krovnom konstrukcijom plutajućeg stila, finiširanom spojlerom i masivnim branicima na oba kraja.\nNovi Outlander će prema saznanjima biti baziran na identičnoj platformi kao poslednji Nissan Rogue / X-Trail modeli i najverovatnije će koristiti četvorocilindrični motor zapremine 2,5 litara. Ova jedinica dobra je za 181 ks i 245 Nm obrtnog momenta, a dolazi uparena sa CVT transmisijom i prednjiom vučom u standardnom formatu, ili opcionim pogonom na sva četiri točka. U ponudi će se najverovatnije naći i 2,4 litra velike hibridne jedinice, baš kao i motori priključnog hibridnog pogonskog sklopa.


Mars po horoskopskim znacima – Astro Aquarius\nAstro Aquarius / 20. decembra 2016. / 0 Komentara\nNa ovom linku imate uputstvo za kreiranje grafičkog prikaza natalne karte.\nU karti ćete naći simbol Marsa i simbol odgovarajućeg horoskopskog znaka, a u tekstu pročitati interpretaciju shodno tim simbolima. Ono što tražite odgovara ovim grafičkim prikazima:\nInterpretacija Marsa po horoskopskim znacima\nBlizanci su znak ideja i komunikacije, braće i obrazovanja, kao i kratkih putovanja i usavršavanja. Mars u znaku Blizanaca se izražava kroz navedene oblasti čineći osobu pomalo razdražljivom, nervoznom, odsutnom i često rasejanom. Ovo su osobe koje rade više stvari istovremeno, ne fokusirajući se ni na jednu dugotrajno. Ne vezuju se za ciljeve i nisu istrajni.\nVrlo su kreativni, ali njihova inspiracija je prolaznog karaktera. Vole da čitaju, pišu i putuju. Obično vole da rade u paru ili timu, često imajući potrebu da sve svoje aktivnosti dele sa nekim, bilo da je prijatelj, brat, sestra ili kolega. Vole da su angažovani ili bar upućeni u većinu aktivnosti. Veoma radoznali i sangvinični, lako uspostavljaju kontakte sa drugima, često govore više jezika i imaju mnoštvo prijatelja. Mars u Blizancima daje večito mlade ljude, tako da neke od njihovih profesija mogu biti usmerene na rad sa mladima.\nTo su dobri učitelji i na neki način velika deca. Njihov trud za stvari i osobe traje koliko i interesovanje. Nakon prestanka interesovanja za datu oblast, mogu biti veoma hladni, nezainteresovani i tupi. Potrebno im je da imaju više poslova da bi održavali svoje uzbuđenje i intelektualnu napetost. Mogu imati problem sa isprekidanim snovima, bolovima u očima. Često imaju problem i sa alergijama, kijavicama i uopšteno plućima.\nAko želite saznati poziciju Vašeg natalnog Meseca, i šta njegova pozicija govori o emotivnim potrebama ispratite sledeći link:\nastroaquarius, bik, blizanci, cilj, devica, ego, energija, jarac, lav, mars, mars po horoskopskim znacima, mars u biku, mars u blizancima, mars u devici, mars u jarcu, mars u lavu, mars u ovnu, mars u raku, mars u ribama, mars u skorpiji, mars u strelcu, mars u vagi, mars u vodoliji, mesec po horoskopskim znacima, motivacija, natalna karta, ovan, planete, rak, ribe, skorpija, strelac, usmerenje, uspeh, vaga, vitalnost, vodolija, zivotna energija


Дан библиотеке 2013 – Jabooka\nDan biblioteke 2013\n23. aprila 2013. 10. aprila 2017. Narodna Biblioteka Vesti\nPovodom Dana biblioteke, u petak, 26. aprila u 12 časova, u galeriji jagodinskog Zavičajnog muzeja, otvorena je izložba „Znamenite ličnosti stare Jagodine“, autora Marije Crnković. Izložbu je otvorio gradonačelnik grada Jagodine Ratko Stevanović, a u kulturno-umetničkom delu programa su učestvovali učenici jagodinskih osnovnih i srednjih škola ( Gimnaije „Svetozar Marković“, Elektotehniške škole „Nikola Tesla“, Osnovnih škola: „Rada Miljković“, „17. oktobar“, „Milan Mijalković“ i Muzičke škole „Vladimir Đorđević“). Izložba je izazvala veliko interesovanje Jagodinaca, naročito mladih.\nIzložba se može pogledati u Zavičajnom muzeju do polovine maja meseca.\nIzložbu je svečano proglasio otvorenom gradonačelnik grada Jagodine Ratko Stevanović, koji je najpre, u ime lokalne samouprave i predsednika Skupštine grada Jagodine, Dragana Markovića Palme, kao i u svoje ime, čestitao jagodinskoj Biblioteci, matičnoj biblioteci Pomoravskog okruga, 162 godine postojanja i rada.\n– Ovom izložbom želimo da se podsetimo naših nekadašnjih sugrađana koji su doprineli i razvoju našega grada i Srbije i koji su na osnovu svoga rada ušli u istoriju i na koje mi danas moramo i treba da budemo ponosni. Oni su pored svog znanja, veštine, umeća, imali i jednu jaku želju da svojim potomcima ostave modernu i bogatiju Srbiju – poručio je Stevanović u svom govoru na otvaranju izložbe fotografija i dokumenata o znamenitim ličnostima Jagodine.\nPo rečima Marije Crnković, autorke ove izložbe, namera joj ja bila da široj javnosti predstavi znamenite ljude Jagodine, među kojima su Kapetan Koča Anđelković, Radič Petrović, značajne političare 19. veka, Avrama Petronijevića i Stevču Mihailovića, Svetozara Markovića, po kome je ovaj grada nosio ime u jednom preiodu svog postojanja, zatim poznate pedagoge Sretena Adzića i Dragoljuba Petrovića, kao i mnoge druge koji s svojim delovanjem doprineli razvoju grada i upisali se u stranice, kako zavičajne, tako i srpske istorije.\nNa svečanosti su govorili i direktori jagodinskih ustanova kulture, Zavičajnog muzeja i Narodne biblioteke.\nZoran Petrović, direktor Zavičajnog muzeja je govorio o veoma uspešnoj i dobroj saradnji jagodinskih ustanova kulture.\nVesna Crnković, direktorka Narodne biblioteke je govorila o načinu funkconisanja moderne biblioteke i uputila je poruku mladima. Evo dela njenog govora:\nPotovani gradonačelniče, uvaženi gosti, dragi prijatelji,\nBiblioteka nije samo zgrada u kojoj sede bibliotekari među policama i knjigama, biblioteka nisu ni kompjuteri i internet koji nude informacije skoro kao i knjige, biblioteka su saradnici na programima, knjigoljupci, naučni radnici, kreativni umovi, talenti, istraživači, avanturisti, edukatri, posetioci programa, diskutanti, ljudi bez ideja, ljudi sa idejama, recitatori, pisci, učesnici na tribinama, čuvari kultrne baštine, partneri, poljoprivrednici, muzičari, nezaposleni, željni znanja, željni druženja…\nBiblioteku čini i dobra saradnja, ne samo sa brojnim korisnicima gore navedenim, već i sa lokalnom vlasti, Ministrastvima, vladinim i nevladinim organizacijama i agencijama, udruženjima građana, ustanovama obrazovanja, ustanovama kulture, međunarodnim organizacijama, donatorima….\nZa ovogodišnji Dan biblioteke, želimo da podsetimo sve gore navedene, na neke naše sugrađane, Jagodince, koji su živeli u 18. i 19. veku, a sa kojima se i danas srećemo svakodnevno u našem gradu, a da toga često nismo ni svesni. I danas ulazimo u zgrade koje je neko od njih projktovao, i danas ulazimo u škole koje je neko od njih osnovao, i danas rade fabrike koje je neko od njih otvorio… Zahvaljujući našim mladim prijateljima mi smo čuli kratke biografije nekih od njih. Odabrali smo, upravo naše mlade saradnike da nam ukrase ovaj naš Dan, jer mislimo da sećanje, na znamenite Jagodince sa izložbe i one koji nisu na izložbi, sećanje na neke od nas koji će možda biti znameniti, pripada njima i mi želimo da im kažemo sada, da je važno da se sećaju i da znaju ko su bili njihovi preci…\nI ovogodišnji Dan biblioteke je obeležila torta koju je biblioteka dobila od Ljiljane Vulić, vlasnice SZR „Asura“, u znak poštovanja i zahvalnosti što je korisnik projekta „Poljoprivredne biblioteke u Jagodini – AgroLib Ja“.\nMi joj se od srca zahvaljujemo, a tortom smo zasladili ovu našu malu svečanost.\nPLM konferencija u Kejptaunu


Kvalitetni dečji dušeci po povoljnim cenama | JYSK\nKVALITETNI DEČJI DUŠECI\nDušek za dečji krevet je od izuzetne važnosti kada je reč o kvalitetu dečjeg sna. Zbog toga treba obratiti posebnu pažnju pri kupovini - kako biste odabrali odgovarajući model za vaše dete. U JYSK asortimanu možete pronaći kvalitetne modela dušeka.\nSvaki od modela sastoji se od tipa pene koja pruža udobnost i podržava telo dok spava, kako bi se obezbedili najbolji uslove za dečji san. Kako je podloga za spavanje od izuzetne važnosti za san vašeg deteta, dečji dušeci u JYSKu nude najviši nivo kvaliteta. Takođe možete pronaći i kvalitetne komode u koje ćete lako odložiti sve dečje sitnice.\nDušeci - Dečji dušeci


BEOGRADSKE PRIČE: Isto mesto, druga vlast | Beograd | Novosti.rs\nZoran Nikolić | 10. oktobar 2019. 10:15 | Komentara: 0\nSa iste tačke pre Drugog svetskog rata fotografisan kapitalistički projekat, i posleratni socijalistički uzlet\nDve fotografije rečito govore o smenama vlasti i ideologija u ovom gradu. Jedna je napravljena tokom 1939. godine, dok je druga nastala posle svih surovih događaja u Drugom svetskom ratu.\nNa prvom snimku vidi se ambijent predratnog, "kapitalističkog" Beograda. U toku su bili radovi koje je Gradska opština (Beograd je tada bio organizovan u samo jednu opštinu sa oko 400.000 stanovnika), dogovorila sa "Danskom grupom", spojem dva preduzeća koja su nasipala oblast od Mosta kralja Aleksandra do Ušća.\nBilo je to vreme kada su se ondašnje vlasti nadale da neće doći do velikog ratnog sukoba kakav je pretio Evropi. Tridesete godine bile su godine investicija, a grad je dobijao neke nove, dragocene obrise. Veliki arhitekta Dragiša Brašovan je u predratnoj štampi najavio gradske urbanističke planove u okviru kojih bi na levoj obali Save trebalo da ponikne naselje za oko pola miliona ljudi. Bila je to prva ideja nastajanja današnjeg Novog Beograda.\nPročitajte još - Beogradske priče: Krvnička eksploatacija nadničara\nPosle rata novi, socijalistički sistem ima svoje potrebe i vizije kako bi ovaj deo grada trebalo da izgleda. Prvi zadatak bio je da sve što je nastalo u predratnom periodu bude "poništeno", i oni su se pravili kako su "krenuli od nule". Potpuno je u sećanjama sugrađana bilo potisnuto sećanje da je nastipanje počelo krajem tridesetih godina prošlog veka. Suština je bila da se sve ideje o nastanku Novog Beograda objave kao lovorike genijalnog pristupa novih vlasti.\nTako je i bilo. Prvo su krenule radne akcije pa je masa mladih ljudi, uz tradicionalnu ideološku euforiju krenulo da podiže novi grad. Istina, taj posao ih baš nije proslavio, i dok ozbiljne mašine i još ozbiljniji arhitekte i inženjeri nisu uzeli stvari u svoje ruke, novobeogradska gradilišta uglavnom nisu donela neke bitne rezultate.\nIpak, sećanje na ova dva kadra, smenu ideologija i različite poglede na istu oblast ostalo je zapisano. Ko želi da se vrati ka prošlosti, ovde može da joj vidi jasne "potpise".\nSudbina dva različita fotografa odvela ih je na isto mesto u različito vreme. Snimci su napravljeni pre mnogo decenija, ali je ineresantno da se na oba snimka jasno vidi zvonik Saborne crkve. To je potpuno logično, jer je ova referetna tačka pomagala posmatraču da jasno stvori predstavu o delu grada koji je na snimku.


Srbija donirala 10.000 doza vakcina Kantonu Sarajevo - Novi Horizonti\nSrbija donirala 10.000 doza vakcina Kantonu Sarajevo\nNa Međunarodni aerodrom Sarajevo dans je sletio avion sa 10.000 vakcina protiv COVID-19 za Kanton Sarajevo, koje je donirala Srbija.\nAvion je sletio nešto prije 15 sati, a njime je stigao i Zlatibor Lončar, ministar zdravlja Srbije, koji je i uručio donaciju premijer Kantona Sarajevo Edinu Forti, te ministru zdravstva KS Harisu Vraniću.\nRiječ je o prvom dijelu donacije. Naime, Vlada KS je potpisala ugovor sa Vladom Srbije o donaciji 20.000 doza vakcina proizvođača AstraZeneca.\n← Čini tevbu i traži oprost od Allaha za svoje grijeha sve dok šejtan ne bude poražen\nVeterani “Laste”: Mandićeva izjava teška je uvreda za sve građane Sarajeva →\nI braća Nijaz i Abdusamed Čeho na takmičenju u učenju Kur’ana\nKomitet u Auschwitzu podržao Inzkovu odluku o kažnjavanju negiranja genocida


Daljnja podjela na nas i njih i podgrijavanje ratnih teza | BiH | Al Jazeera\nNema dileme da je BiH izabrala pravi put odlučivši se za izlazak iz jugoslovenske federacije i obnovu samostalnosti – od toponima postala je međunarodno priznata država i članica UN-a.\nDan nezavisnosti Bosne i Hercegovine se ne proslavlja, nego obilježava (Armin Durgut / PIXSELL)\nObnova nezavisnosti države Bosne i Hercegovine izložena je već gotovo trideset godina različitim interpretacijama. Dio javnosti smatra je neophodnim potezom u procesu raspada bivše savezne države Jugoslavije (SFRJ), drugi dio očekivao je da će ona biti samo prelazna faza do disolucije zemlje, treći uzrokom ratnih dešavanja u posljednjem desetljeću dvadesetog vijeka.\nUzevši u obzir sve okolnosti koje su vladale s početka devedesetih godina prošlog stoljeća, drugog puta nije bilo. Za razumijevanje povijesnog trenutka neophodno je navesti neke činjenice.\nNenaviknuta na pravila demokracije, u vremenu političke tranzicije od jednopartijskog sistema ka nečemu nepoznatom, Bosna i Hercegovina se suočila sa formiranjem tri nacionalna pokreta koji su se u javnosti predstavljali kao političke stranke – Stranka demokratske akcije, Hrvatska demokratska zajednica BiH i Srpska demokratska stranka. Bošnjaci, Hrvati i Srbi većinom su pristupili tim pokretima ili bili njihovi simpatizeri. Svako kolebanje u podršci smatrano je nacionalnom izdajom.\nRaspad Jugoslavije počeo je jačanjem dvaju velikodržavnih projekata, srpskog i hrvatskog, koji su imali različite ciljeve. Ali i jedan i drugi su Bosnu i Hercegovinu promatrali kao teritorij na koji su dijelom polagali pravo. Politički predstavnici BiH odlučili su se na proces osamostaljenja nakon što njihovi prijedlozi, i ne samo njihovi, o labavoj jugoslovenskoj federaciji nisu prihvaćeni.\nŠta je u praksi ostalo od referendumskog pitanja?\nU tadašnjoj Skupštini Republike BiH, većinom glasova, donesena je odluka o raspisivanju referenduma o nezavisnosti, na temelju zahtjeva Europske zajednice i preporuka Badinterove komisije. Izjašnjavanje građana organizirano je krajem februara 1992. godine i provedeno pod međunarodnim nadzorom. Najveći broj pripadnika srpskog naroda u Bosni i Hercegovini, prema instrukcijama rukovodstva SDS-a koji ih je predstavljao, bojkotirali su referendum. Dio Hrvata i Bošnjaka (tada Muslimana) se kolebao, ali je nakon kampanje legalnih vlasti u koju se uključio i vrh Katoličke crkve, odlučio podržati nezavisnost.\nReferendumsko pitanje bilo je: Jeste li za suverenu i nezavisnu Bosnu i Hercegovinu, državu ravnopravnih građana, naroda Bosne i Hercegovine – Muslimana, Srba, Hrvata i pripadnika drugih naroda koji u njoj žive?\nDvije trećine ukupnog stanovništva izašlo je na referendum, a 99 odsto njih zaokružilo je – za. U noći kada su objavljeni rezultati izjašnjavanja, a nakon ubistva jednog srpskog svata nadomak Stare pravoslavne crkve, naoružane pristalice SDS-a uz podršku Jugoslovenske armije (zaboravlja se da je ona već krajem 1991. iz službenog imena izbacila termin „narodna“, a sa kapa skinula petokraku i stavila trobojku) blokirali su Sarajevo barikadama kojima su iscrtane linije budućeg fronta oko grada koji će držati u opsadi duže od Staljingrada – 1425 dana.\nPotom se proces obnove nezavisnosti pretvorio u borbu za opstanak, jer se nadmetanje s političkog i parlamentarnog terena prenijelo na ratišta. Osamostaljenje od bivše savezne države poslužilo je protivnicima opstanka države Bosne i Hercegovine da pokušajima teritorijalnog komadanja spriječe njen opstanak i dokazuju kako ona ustvari ne postoji i nema perspektivu. Međunarodno priznanje države s izmijenjenom unutarnjom strukturom je potvrđeno, a rat završen mirovnim sporazumom u Dejtonu.\nŠta je ostalo od referendumskog pitanja u praksi? Bosna i Hercegovina je nezavisna i suverena taman toliko koliko je njen Ustav potvrđen u Parlamentarnoj skupštini i koliko su izabrani i imenovani predstavnici pri donošenju odluka lišeni uticaja stranih ambasada i Ureda visokog predstavnika. Bošnjaci, Srbi i Hrvati nisu ravnopravni, uglavnom na teritorijama na kojima druga dva naroda čine većinu.\nGrađani i ostali su, upravo zbog političkog rata kolektiviteta, ostali bez mnogih elementarnih ljudskih prava. Bosna i Hercegovina je izgubila termin „republika“ u svom zvaničnom imenu, sa unutrašnjim ustrojstvom koje je plod trulog kompromisa njenih zvaničnih, legalnih vlasti sa predsjednicima susjednih država koje su imale, a siguran sam da dijelom i danas imaju, teritorijalne pretenzije prema BiH.\nPut ka zavisnosti od odnosa velikih sila na Balkanu\nU dvadeset godina 21. stoljeća nezavisnost kao bijeg iz velikodržavnih projekata transformirana je u put ka zavisnosti od odnosa velikih sila na Balkanu, od dobre volje EU da otvori ili zatvori puteve BiH ka ovoj asocijaciji. Borci za nezavisnost objeručke su prihvatili zavisnost od stranaca, svoju nemoć i neznanje da jačaju državu skrivali su iza mišića velikih sila. Protivnici nezavisnosti deklarativno se zalažu za integracije, ali i dalje se protive obaveznom odricanju dijela nezavisnosti i suvereniteta u korist europskog zajedništva.\nIako su u Parizu 14. decembra 1995. predstavnici tri države regiona – BiH, Hrvatske i Srbije (SRJ) – stavili potpis da će, između ostalog, podržati međusobno bezuslovno priznanje, u političkoj javnosti BiH i dalje traje podjela na „nas“ i „njih“, preko domaćih političkih aktera se podgrijavaju ratne teze o „humanom preseljenju naroda“ i „svim pripadnicima naroda u jednoj državi.“\nNema konsenzusa o ustroju i budućnosti zemlje, jedno se tvrdi u razgovorima sa stranim delegacijama, a potpuno drugo čini u praksi kada se razmatraju euroatlanske integracije i izvršavaju obaveze na tom putu. U svojim aktima institucije Bosne i Hecegovine su kao strateške ciljeve naveli članstvo u EU i NATO-u. I sve čine da se to ne desi.\nDan nezavisnosti Bosne i Hercegovine se ne proslavlja, nego obilježava. Nema slavljenja tog povjesnog čina, uglavnom su to na pojavnoj, ceremonijalnoj, ravni, protokolarna obilježavanja praćena ispraznim govorima i bez suštinskog sadržaja. Ako ne znaju drugačije, neka se samo sjete kako su to radile vlasti u bivšoj, Titovoj Jugoslaviji. U povijesti postdejtonske BiH prepisali su i preuzeli mnoge loše stvari, svečanosti iz tog vremena bar nisu izgledale loše. I što je najvažnije, imale su sadržaj i cilj.\nNezavisnost vrijedna ponosa i slavlja\nPrethodnih godina ponašanje političkih predstavnika zagovornika bosanskohercegovačke nezavisnosti pokazivalo je da im je stalo samo do forme. Ne dao Bog da se u dane vikenda organiziraju prijemi i svečanost, uglavnom se to radi u radne dane da se političkim predstavnicima ne remeti komfor. Okupi se diplomatski kor i ljudi bliski vlasti, otvori šampanjac ili neko bezalkoholno piće i na tome se završi.\nKoliko se značaja istinski pridaje praznovanju nezavisnosti i državnosti Bosne i Hercegovine govori i činjenica da mlade generacije uopće nemaju izgrađen odnos prema političkom značaju tog vremena, čak ne znaju odgovor na pitanje zašto je taj 1. mart ili 25. novembar značajan.\nNema dileme da je Bosna i Hercegovina izabrala pravi put odlučivši se za izlazak iz jugoslovenske federacije i obnovu samostalnosti. Od toponima postala je međunarodno priznata država i članica Ujedinjenih naroda. Dobila je svoje institucije, granice, pasoše, obilježja, njene reprezentativne selekcije i sportski pojedinci su je ponekad stavljale na naslovnice velikih svjetskih medija. Umjesto ratnih slika, iz Bosne i Hercegovine počele su stizati i dobre priče.\nNa kraju, događaji i politički procesi koji su se odigrali u postratno vrijeme na Zapadu Balkana nisu ponudili nikakve argumente da je nakon izlaska Slovenije i Hrvatske iz te zajednice postojala perspektiva opstanka krnje Jugoslavije. Čak se pokazalo da su stanjem u takvom savezu bili nezadovoljni i oni koju su u njemu najduže bili, pa je proces morao biti zaključen proglašenjem nezavisnosti Kosova i izlaskom Crne Gore iz zajednice sa Srbijom.\nUnutarnjo-politička nadmudrivanja, iluzije da je mirnim putem moguće realizirati ratne ciljeve, nejasnom europskom ulogom u političkoj obnovi BiH nakon rata i besperspektivnošću koju političke elite svakodnevno produkuju umrtvila su osjećaj građana Bosne i Hercegovine da su nezavisnost i državnost značajne za svakog pojedinca. I vrijedne ponosa i slavljenja, a ne samo obilježavanja.