Ekskluzivno: kako je tekla operacija odvajanja Elektromreže Srbije (EMS), za račun Vuka Hamovića i Vojina Lazarevića\nKo igra u strujnom kolu?\nJavno preduzeće "Elektromreža Srbije" je stvoreno od imovine dela EPS-a, pod imenom "Elektroistok". Tako se nekad zvalo prenosno preduzeće u okviru EPS-a, koje je bilo zavisno društvo i neodvojivi deo EPS-a. Imovina sledećih zavisnih društava je ušla u sastav JP "EMS" : "Elektroistok Beograd" pod kojim se podrazumeva i preduzeće za izgradnju elektroenergetskih objekata i sistema "Elektroistok izgradnja d.o.o. Beograd", preduzeće za projektovanje, konsalting i inženjering elektroenergetskih i telekomunikacionih objekata i sistema "Elektroistok-projektni biro d.o.o. Beograd", zatim preduzeće za upravljanje prenosnim sistemom "Elektroenergetski koordinacioni centar Beograd".\nMeđutim, kada je Mlađan Dinkić rešio da u sklopu izborne kampanje za izbore 2008. narodu "podeli" besplatne akcije Javnih preduzeća, na spisku preduzeća čije se akcije dele nema JP "EMS", iako je to veliko Javno preduzeće sa 100% učešćem Republike Srbije u njegovom kapitalu, dok vrednost tog kapitala prevazilazi pola milijarde evra. Da ne bude zabune, Zakon o pravu na besplatne akcije i novčanu naknadu koju građani ostvaruju u postupku privatizacije (objavljen u Službenom glasniku RS br. 123/2007 od 26.12.2007.) kaže doslovce u članu br.18: Nosioci prava ostvaruju pravo na podelu akcija bez naknade (u daljem tekstu: besplatne akcije) u sledećim javnim preduzećima, odnosno privrednim društvima sa većinskim učešćem državnog kapitala, odnosno privrednim društvima koja obavljaju delatnost od opšteg interesa:\nTu stoji JP "EPS" pod brojem 3, ali nigde ni pomena o JP "EMS". Čak poslednja rečenica kaže da će Zakon da se primenjuje na sva preduzeća koja budu izdvojena iz pomenutih 6 preduzeća, naravno posle stupanja Zakona na snagu. Međutim, nigde ne piše da će Zakon da se odnosi na preduzeća koja su ranije izdvojena kao što je na primer JP "EMS". Izgleda da su rešili da "zaborave" da postoji JP "EMS". To je najnepobitniji dokaz da su celokupnu imovinu JP "EMS" planirali da poklone cenjenoj gospodi Vuku Hamoviću i Vojinu Lazareviću od samog početka izdvajanja EMS-a. Čak su toliko daleko otišli u toj nameri da, kad su rešili narodu da "podele" akcije javnih preduzeća, nisu ni pomislili da deo od imovine EMS obećaju narodu, već će 100% otići Hamoviću i Lazareviću!\nMožda bismo mogli da pitamo i gospodina koji ga je, nakon navodnog izbacivanja iz Vlade, postavio u taj izmišljeni Komitet i izjavio: "Dinkić je čovek za kojeg su se Arapi vezali, jer oni tako posluju i koji bi trebao i posle mandata ove Vlade da bude tu". Uglavnom, njih dvojica bi morali da znaju odgovor na pitanja: Zašto se od građana Srbije vešto krilo da je EMS posebno Javno preduzeće? Zašto EMS nije obuhvaćen pri podeli besplatnih akcija građanima? Zašto je bilo važno čak ni nominalno ne okrnjiti ni deo od 100% akcija EMS? Kome je obećano 100% akcija EMS?\nKada je počelo restruktuiranje EPS-a, te 2005. iz njega je između ostalih izdvojeno i preduzeće Energosoft d.o.o.. Osnovna delatnost preduzeća je da razvija informatičke tehnologije za potrebe prvenstveno velikih sistema kao što je elektrodistributivna delatnost. Privatizovano je 2007. a većinski udeo u njemu ima "Rudnap grupa" Vojina Lazarevića. S druge strane Vuk Hamović preko nekih drugih titulara osniva 2005. preduzeće za "računovodstvene, knjigovodstvene i revizorske poslove; poresko savetovanje" pod nazivom ProInter Solutions and Services d.o.o. Beograd. Ovo preduzeće se ni na koji način ne može povezati sa poslovanjem EFT-a Vuka Hamovića ili sa njim lično, međutim, on iza njega stoji logistički. Potvrda da vlasnik preduzeća nije onaj koji ga je registrovao se nalazi u tome da se formalno svake godine nekoliko puta promeni vlasnik preduzeća u Agenciji za privredne registre (APR), kao i da se često menja direktor preduzeća.\nOsnivački ulog preduzeća do kojeg preduzeće odgovara za svoje poslovanje je 500 evra, a godišnji promet mu je preko 220 miliona dinara. Vuk Hamović je oprezan i ne želi da bude doveden u vezu ni sa kojim biznisom van prodaje struje, te je i taj biznis prebacio iz Londona u Švajcarsku. Razlog za to je više nego očigledan: Švajcarska ne priznaje krivično delo "zloupotreba službenog položaja" koje je vrlo popularno u Srbiji, pa za slučaj da nekad neka vlast ipak proba da ga goni, on je na vreme biznis prebacio u Švajcarsku. Kapital Vuka Hamovića stoji iza još jedne firme pod nazivom Alti d.o.o. koja je široj javnosti poznatija kao matična firma za WinWin maloprodaju računara i računarske opreme.\nNekad je Hamović finansirao DSS, a Lazarević je bio finansijer DS, tu su se podelili za svaki slučaj. Dolazak na vlast SNS je bio njihov zajednički projekat. Čim je došao na vlast Aleksandar Vučić, dozvolio je pomenutoj gospodi da postavljaju komercijalne direktore po firmama u sistemu EPS, kako bi za njih pisali i nameštali tendere. Analiziraćemo samo najnoviji u nizu nameštenih tendera u Rudarskom basenu "Kolubara" d.o.o. koji je deo EPS. Tamo je dolaskom SNS na vlast postavljen 2012. gospodin Igor Smiljković za pomoćnika direktora za komercijalne poslove (komercijalni direktor). On je u periodu 2004-2010. bio generalni direktor u "Rudnap Global Trade" Vojina Lazarevića. Odmah je postavljen i Zoran Kovač za rukovodioca sektora za komercijalne poslove (malo manja funkcija od komercijalnog direktora, izuzetno bitna), koji je bivši zaposleni Vuka Hamovića.\nTender za javnu nabavku usluga "Uvođenje softverskog sistema za upravljanje i planiranje resursima PD (ERP sistem), sa pratećim licencnim softverom i hardverom" raspisuje RB Kolubara dana 12.03.2014. i krajnji rok za podnošenje ponuda na tenderu je 11.04.2014. Pošto se na tender javilo još nekoliko firmi koje imaju licencu za uvođenje ERP sistema, sem konzorcijuma Hamović-Lazarević oličenom u pominjane tri firme, odmah su u Kolubari pred sam kraj tenderske utakmice promenili pravila igre.\nDana 3. 4. 2014. Milorad Grčić generalni direktor RB Kolubara potpisuje "izmene i dopune tenderske dokumentacije" kojima se pred sam kraj tendera pooštravaju uslovi za manje konsultantske kompanije koje su se prijavile na tender i ostavlja se samo prostor za konzorcijum Hamović-Lazarević. Međutim, malo su preterali sa uslovima jer po novim pravilima traže "potvrde proizvođača za ponuđeni hardver (računarsku opremu, prim.au.)" te su tako izbacili iz igre čak i Alti d.o.o. koji je deo konzorcijuma: Energosoft, ProInter, Alti.\nNaime, Alti nije ovlašćeni prodavac od strane proizvođača računarske opreme koju prodaje, a sam nije proizvođač računarske opreme. Proverili smo kod proizvođača vodećih računarskih brendova i oni sami kažu da ne znaju po kom sistemu završava njihova roba kod Alti d.o.o. (matična firma za WinWin), pretpostavljaju preko trećih firmi kompenzacijom. Zato su brže-bolje iz Alti d.o.o. otišli u APR da menjaju Osnivački akt preduzeća i da preregistruju osnovnu delatnost koja je bila "prodaja računara, računarske opreme i klima uređaja kao i servisiranje istih" u "proizvodnju računara i periferne opreme". To su predali u APR 10. aprila 2014.\nDok su bageri nestajali u moru vode na Tamnavi Zapad, direktor Rudarskog basena Kolubara Milorad Grčić je bio na svečanom potpisivanju ugovora sa konzorcijumom Hamović-Lazarević. Čisto da se zna koje stvari imaju prioritet u zemlji Srbiji. Da li je baš bilo neophodno da direktor Kolubare u tom trenutku ide na svečano potpisivanje ugovora kojim Kolubara namešta posao od četiri miliona evra Hamoviću i Lazareviću?\nUvođenje ERP sistema u RB Kolubara, samo je deo šire priče za uvođenje SAP sistema na nivou celog EPS. Nabavka SAP sistema je po istom principu poverena direktno konzorcijumu Hamović-Lazarević, s tim što taj sistem košta mnogo više. Samo da se uvede u RB Kolubara, koštaće 22 miliona evra, a gde su ostali delovi EPS? Pre privatizacije EPS treba ga zadužiti do guše uz pomoć raznih fantomskih firmi iza kojih stoje gospoda Hamović i Lazarević. Moramo napomenuti da se JP "EPS" i JP "EMS" zadužuju po Zakonu o javnom dugu. To znači da se javna preduzeća zadužuju u ime Republike Srbije. To se vidi iz Statuta JP "EMS" u sekciji XIII član 34.\nDok su bageri nestajali u moru vode na Tamnavi Zapad, direktor Rudarskog basena Kolubara Milorad Grčić je bio na svečanom potpisivanju ugovora sa konzorcijumom Hamović-Lazarević


Giorgio Ricci: "Bitno je pokušati učiniti Serie A globalnijom" | Ju1897.net\nGiorgio Ricci: "Bitno je pokušati učiniti Serie A globalnijom"\nJuventusov Chief Revenue Officer, Giorgio Ricci smatra da bi Serie A trebala pratiti trend iz La Lige, te također jednu utakmicu po sezoni izvoziti u inostranstvo. Plan za odigravanje ligaškog susreta između Barcelone i Girone u Majamiju 26. januara razbjesnio je širu javnost Španije, a u toku je čak pokrenut i pravni postupak kako bi se blokirala izvoženja utakmica La Lige u inostranstvo.\n"Pokušati učiniti šampionat više globalnim je zaista bitno," izjavio je CRO Juventusa za BBC Sport. "Izvesti u inostranstvo jednu od 38 ligaških utakmica je dobra opcija. Ukoliko pogledamo neke od razvijenijih šampionata po pitanju komercijalne strategije, poput NBA ili NFL-a, svi oni izvoze jednu ili dvije utakmice izvan svojih granica, u Englesku ili negdje drugdje u Evropu. Mislim da je to dobra strategija. Ključno je pronaći pravu ravnotežu između komercijalnih potreba i održavanja domaćeg DNK, što zapravo i predstavlja esenciju fudbala."\nGiorgio Ricci je u nastavku intervjua objasnio i bitnost potpisivanja Cristiana Ronalda od strane Juventusa. "Cijeli posao oko Ronalda kretao se od sportskih do poslovnih potreba kluba. To je jedinstven slučaj u fudbalu koji je kombinovao plan razvoja i povratak planu, na i izvan terena."


Sadik Idrizi: Veze Bošnjaka Kosova i Bosne i Hercegovine nikada nisu bile slabije | STAV\nSadik Idrizi rodio se 1954. godine u Kruševu, općina Dragaš, Kosovo. Historiju književnosti i srpskohrvatski jezik završio je na Filološkom fakultetu Univerziteta “Kiril i Metodij” u Skoplju 1977. godine, a trogodišnje doktorske studije iz oblasti filoloških nauka na Univerzitetu u Novom Pazaru. Doktorsku disertaciju Lingvostilističke osobenosti narodne poezije Gore odbranio je 2012. godine. Radio je kao profesor u osnovnoj i srednjoj školi u Kruševu i Dragašu, a u više je mandata bio i direktor OŠ “5. oktobar” u Kruševu. Od osnivanja Edukativnog fakulteta u Prizrenu, 2003/2004. akademske godine, angažiran je kao predavač na predmetima: Akademsko pisanje i kultura jezika, Fonetika, Morfologija, Sintaksa i Stilistika. Učestvovao je u izradi nastavnih planova za predmet Bosanski jezik i književnost za V, VI, VII i VIII razred osnovnih škola, kao i u izradi nastavnih planova za III i IV razred srednjih škola na Kosovu. Bio je poslanik u Parlamentu Kosova od 2002. do 2004. godine, kao i od 2007. do 2010. godine, dok je od 2004. do 2007. godine bio ministar u Vladi Kosova. Objavio je više naučnih radova iz oblasti jezika, književnosti, folklora i kulture. Do sada je objavio i više knjiga pjesama i pripovijedaka. Poezija mu je prevođena na turski, albanski, bugarski, slovenački i romski jezik. Prijevodi s makedonskog, albanskog i engleskog jezika. Za Stav govori o književnom naslijeđu Gore, poziciji Bošnjaka na Kosovu, njihovom odnosu prema Bosni i Hercegovini, kao i o političkim prilikama na Kosovu.\nSTAV: Trebali smo se sresti na manifestaciji “Dani Hasana Kaimije”, ali su granični policajci spriječili da kao građanin Kosova iziđete iz Srbije i uđete u Bosnu i Hercegovinu. Zašto se to desilo? Da li se građanima Kosova inače onemogućava ulazak u Bosnu preko Srbije?\nIDRIZI: I dalje ne mogu vjerovati da s urednom vizom, s kojom sam nedavno boravio u Sarajevu, ne mogu ući na teritoriju Bosne i Hercegovine iz Republike Srbije. Granični policajci su mi na prijelazu u Malom Zvorniku dugo objašnjavali da s kosovskom ličnom kartom i potvrdom ne mogu napustiti Srbiju na graničnim prijelazima prema Bosni, ali da bez problema mogu ući u Hrvatsku, Mađarsku i druge zemlje Evropske unije. Dakle, građani Kosova mogu s ličnom kartom ući na teritoriju Srbije, ali ne mogu u Bosnu čak ni s urednom vizom. Šta reći drugo osim da je u pitanju selektivni pristup i apsurdna situacija u koju su dovedeni žitelji Kosova?!\nSTAV: Rijetko se susreću ljudi s tako širokom biografijom, pa se forma intervjua čini preuskom da bi se sve teme kojima se bavite i spomenule. Stoga, krenimo redom kako bismo uspjeli predstaviti bar dio Vašeg izuzetno značajnog opusa. Stručne oblasti kojim se bavite jesu jezik i književnost, na čemu ste i doktorirali 2012. na temu Lingvostilističke osobenosti narodne poezije Gore. Gdje Vas je odvelo istraživanje za ovu temu i do kakvih ste zaključaka došli? Kakve specifičnosti nudi usmeno književno naslijeđe Gore?\nIDRIZI: Gora posjeduje bogato kulturno naslijeđe koje je djelomično zabilježeno i istraženo. U posljednjih dvadesetak godina pojačano je interesiranje za prikupljanjem i bilježenjem narodnih umotvorina s ovog područja, tako da su one u najvećem broju sačuvane od nestajanja u vremenu disolucije, globalizacije, migracije i urbanizacije. Najprije su zabilježene pjesme, a onda pripovijetke i kratke forme. Objavljeno je više knjiga pjesama i pripovijedaka iz kosovskog, ali i iz albanskog dijela Gore. Goranski govor razvijao se pod posebnim historijskim i lingvističkim okolnostima, zbog čega je veoma interesantan za proučavanje teorije jezičkih kontakata, kao i teorije razvoja jezika u tuđem jezičkom okruženju. U njemu su sačuvani mnogi arhaizmi i rijetke jezičke konstrukcije (što je odlika jezika u izolaciji), koje su u ostalim slavenskim jezicima odavno izišle iz upotrebe ili su njihova daleka jezička prošlost. Pojedini jezički oblici, likovi i forme koji su se u narodnoj poeziji Gore održali u okamenjenom obliku predstavljaju lingvističke raritete na cijelom južnoslavenskom prostoru.\nSTAV: Je li bogato usmeno naslijeđe koje ste predstavili u svojim knjigama i radovima danas živo među žiteljima Gore? Igra li ta poezija i danas ulogu vezivnog tkiva goranskog identiteta?\nIDRIZI: Goranska narodna poezija prisutna je u životu Gorana u obimu u kojem je to moguće u ruralnoj sredini u vrijeme prodora i utjecaja savremenih medija i komunikacija. Nažalost, dio ovog blaga postepeno nestaje, izumire, zajedno s nestajanjem starijih pokoljenja. Najbogatiji i najčistiji goranski govor čuva se u narodnom usmenom stvaralaštvu.\nSTAV: Kako Gorani danas definiraju svoj identitet? Jesu li svjesni vlastite narodne posebnosti i koliko, u isto vrijeme, njeguju svoje orijentalno-islamsko naslijeđe?\nIDRIZI: Do propasti Osmanske imperije 1912. godine Gora je bila geografska i duhovna cjelina, a zatim se našla na mjestu uspostavljanja granica između Albanije i Srbije. Londonskim mirom, kojim je izvršena podjela teritorija, a što je potvrđeno Bukureštanskim dogovorom 1913. godine, devet goranskih sela pripalo je Albaniji. Konačna podjela uslijedila je marta 1923. godine, kada je definitivno uspostavljena granica između Albanije i Kraljevine SHS. Ovom podjelom najveći dio Gore pripao je Kraljevini Jugoslaviji (21 selo), a manji dio Albaniji (9 sela). Poslije Drugog svjetskog rata dva sela (Urvič i Jelovjane) pripala su Makedoniji. Ipak, i pored velikih promjena koje su se dogodile u posljednjih sto godina (brojne migracije, izolacije, česte promjene granica, država, sistema, vlasti i sl.) u svim dijelovima Gore – na Kosovu, Albaniji i Makedoniji – djeca usvajaju goranski govor u prirodnom okruženju, u prirodnim situacijama od rođenja nadalje.\nDanas se dosta govori o identitetu, vode se i mnoge javne i privatne rasprave o identitetu stanovnika Gore – jesu li oni Gorani ili su Bošnjaci, a da ne govorimo o drugim mišljenjima da su oni Srbi, Makedonci, Albanci, Turci ili Bugari. Porijeklo i etnogeneza stanovnika Gore veoma je složeno i kompleksno pitanje koje više decenija zaokuplja mnoge istraživače s Balkana, pa i šire. Posebno je to interesiranje pojačano u periodu raspada Jugoslavije, odnosno proteklih dvadesetak godina. O Gori su pisali mnogi autori koji su u svojim historijsko‑političkim ili antropogeografskim istraživanjima uglavnom bili jednostrani, a u zaključcima tendenciozni.\nSTAV: Orijentalno-islamsko naslijeđe nesumnjivo spaja Gorane i Bošnjake. Međutim, šta je s nacionalnom sviješću? U Gori danas žive i oni koji se izjašnjavaju kao Gorani i oni koji se izjašnjavaju kao Bošnjaci?\nISRIZI: Svi Gorani svjesni su da pripadaju istoj zajednici. To se najbolje vidi u inostranstvu, u stranom okruženju. Tu se Gorani nađu na okupu, druže se, pomažu se, savjetuju… Možda se neki više prilagode stranoj sredini, a neki manje, ljudi iz jednog sela više međusobno kontaktiraju, ali, sve u svemu, van Gore svi su “našinci”.\nRazdor se pojavio, prije svega, na domaćem terenu, u samoj Gori. Jedna grupa političara, javnih djelatnika i uvaženih ljudi, ustrajava u tome da su Gorani prosto Gorani i ništa drugo. Drugi se trude da i dalje prošire bošnjačku nacionalnu svijest. Odatle se razdor prenio i na nivo zvanične administracije, tako da u Gori zvanično žive i Gorani i Bošnjaci. Argumenti i jedne i druge strane uglavnom su svima poznati: Gorani nemaju veze s Bosnom, ili su s Bošnjacima prirodno, historijski i porijeklom vezani. Uz to, mnogo više skriveno, vrvi i sukob u vezi s vjerskom orijentacijom. Za jedne vezivanje za Bosnu (Bošnjake) znači preveliko sužavanje identiteta u vjerske okvire, za druge je to vraćanje nečeg prirodnog, što se ranije moglo negirati. Svoju ulogu igra i odnos prema dešavanjima tokom devedesetih: izrazito je to u vezi sa zločinima počinjenih nad Bošnjacima u Bosni i Hercegovini i Sandžaku, te odnosu prema albansko-srpskom sukobu između 1988. i 1999. godine.\nSTAV: Kako danas žive Bošnjaci na Kosovu i s kojom se vrstom izazova suočavaju?\nIDRIZI: Bošnjaci Kosova brojem su više nego prepolovljeni. Na popisu 1991. registrirano je 67 hiljada Muslimana, dok je na popisu 2011. godine popisano blizu 28 hiljada Bošnjaka i oko 10 hiljada Gorana(ca). Danas ih je svakako manje. Iseljavanje je proces koji neprestano teče i koji utječe na ukupno stanje u bošnjačkoj zajednici. Kada nemate broj, vi ste beznačajni, bez obzira na prava koja su vam zagarantirana.\nSTAV: Bosanski jezik priznat je na Kosovu, a bošnjačkim učenicima omogućeno je izučavanje vlastitog jezika i nacionalne grupe predmeta. Učestvovali ste u izradi nastavnih planova za osnovne i za srednje škole na Kosovu. Kako je tekao proces priznavanja bosanskog jezika na Kosovu?\nIDRIZI: Bošnjaci i bosanski jezik ustavne su kategorije na Kosovu. Ustav Republike Kosovo definira da “turski, bosanski i romski imaju status službenih jezika na opštinskom nivou ili će biti korišćeni kao službeni na svim nivoima, u skladu sa zakonom”. Prema zakonu, bosanski je službeni jezik u opštinama u kojima Bošnjaci čine najmanje 5% stanovništva, a to su opštine Prizren, Peć i Dragaš. Nastava na bosanskom jeziku u osnovnim i srednjim školama uvedena je nakon rata i u drugim opštinama gdje živi i manji procent Bošnjaka, dok su prvi fakulteti u Peći i Prizrenu otvoreni 2002. i 2003. godine.\nSTAV: Jeste li se u toku izrade udžbenika mogli osloniti na Sarajevo? Koju ste vrstu pomoći dobili od Bošnjaka iz Bosne i Hercegovine?\nIDRIZI: Nastavne planove za sve nivoe obrazovanja pisali su bošnjački intelektualci i profesori s Kosova, među kojima su i značajna imena kao što je bio akademik Alija Džogović. Kao osnova za izradu kurikuluma iz nacionalne grupe predmeta poslužili su nastavni planovi iz Federacije BiH prilagođeni kosovskim prilikama i uslovima. Također, u nastavi su korišteni udžbenici iz Bosne i Hercegovine.\nSTAV: Na kojoj su razini danas veze Bošnjaka Kosova i Bosne i Hercegovine? Jesu li one samo kulturološke?\nIDRIZI: Veze Bošnjaka Kosova i Bosne i Hercegovine na najnižem su nivou u posljednjih dvadeset godina. Sve je svedeno na individualne i sporadične kontakte. Jedino Institut za jezik i “Preporod” čine napore da se pokrenu određeni projekti. Univerziteti s Kosova na kojima se nastava izvodi na bosanskom jeziku uspostavili su određene kontakte i potpisali memorandume o saradnji s univerzitetima u Bosni, ali postoje ogromne prepreke u njihovoj realizaciji. Razmjena studenata i profesora gotovo je nemoguća zbog viznog režima uspostavljenog između Bosne i Hercegovine i Kosova, koji je nepremostiva barijera.\nSTAV: Specifičnost političke situacije u Bosni i Hercegovini onemogućuje da Bosna prizna Kosovo, prije svega zbog političara iz Republike Srpske kao eksponenta politike Srbije u Bosni i Hercegovini. Koliko ta činjenica utječe na slabe političke veze Bošnjaka Kosova i Bosne i Hercegovine?\nIDRIZI: Bošnjaci Kosova svjesni su dejtonskog ustrojstva i pozicije Bosne i Hercegovine, ali nikako ne mogu razumjeti inferioran i inertan stav i odnos bošnjačkih političkih lidera prema Bošnjacima Kosova. Niko iz Republike Srpske ne može spriječiti bošnjačke političare da posjete Bošnjake Kosova. Ne moraju to uraditi s državnog nivoa, ali je sasvim realno i moguće da to urade kao članovi političkih partija, ili čak kao privatna lica. Za Bošnjake Kosova bio bi to znak da nisu sami. Bajramska čestitka reisa Kavazovića povrijedila je Bošnjake Kosova, kad ih, možda nenamjerno, uopće nije ni spomenuo.\nSTAV: Između 2002. i 2010. godine bili ste u dva navrata poslanik u Parlamentu Kosova kao i ministar u Vladi Kosova. Koliko se danas politička klima izmijenila na Kosovu u odnosu na taj period?\nIDRIZI: Sve do proglašenja nezavisnosti na Kosovu 2008. godine narod je imao nadu da će se stanje poboljšati, međutim, malo je toga urađeno. Kosovo je na polju infrastrukture lider u regiji. Ima najbolje izgrađene autoputeve, moderne zgrade, škole, ali narod, posebno mladi, želi da napusti Kosovo jer ne vidi perspektivu. Svakim danom sve više njih odlazi i ne zanimaju ih visoka politika i patriotizam, već samo zaštita i spas porodice.\nSTAV: Kako gledate na odnos Srbije prema Kosovu? Je li priznanje Kosova od Srbije samo pitanje dana, ili smatrate da će politika Beograda nastaviti insistirati na dosadašnjoj retorici?\nIDRIZI: Odnos Srbije prema Kosovu konstantan je od 1912. godine. I pored toga što vlast i većina stanovnika znaju da je Kosovo nepovratno i zauvijek izgubljeno, niko ne smije javno prihvatiti takvu realnost. Retorika Beograda bit će ista u zavisnosti od unutrašnjih potreba, jer se najviše konzumira radi nekakvog mira u kući. Ne vjerujem da će Beograd priznati nezavisnost Kosova, ali će sigurno prihvatiti mnoge uslove koji će mu biti postavljeni na putu ka Evropskoj uniji.\nBošnjaci Hamza Ridžal kosovo Sadik Idrizi


Povratak moćnih odela - Harper's BAZAAR Srbija\nModa / Trendovi 16. april 2019.\nPovratak moćnih odela\nProleće je najbolje godišnje doba za nošenje dvodelnih kompleta u bilo kojoj situaciji.\nSlobodno možemo reći da se odela više ne smatraju odećom koja je namenjena isključivo za posao. Sada ga možemo nositi i na zabave, večernje izlaske, pa čak i u onim situacijama u kojima jednostavno želimo da izgledamo sređeno i osećamo se moćno – zbog čega su dobili taj epitet.\nOdela mogu preneti vašu ličnost na pravi način i istaći vaš istančan modni ukus. Takođe su odlična kada želite da promenite haljine i ostale dvodelne kombinacije koje ste do sada nebrojeno puta nosili. Mogu se nositi sa čipkanom majicom, na bretele, košuljom, pa čak i majicama sa grafičkim printom, a nekad i bez ičega, kada želite da postignete seksepilan look na najjednostavniji način. Najbolje idu uz visoke potpetice i retko im ko može odoleti.\nIpak, odela su najomiljenija među poznatim damama, a tu su i one zvezde koje na crvenom tepihu vole da nose ovakav komplet i pokažu na drugačiji način svoj stil. U nastavku vam predstavljamo nekoliko dama koje su pravi “zagovornici” odela i koje u njima izgledaju i više nego savršeno. Da li se slažete sa nama?\nmoda trendoci mocna odela povratak prolece dame zvezde celebrity koje dame najvise vole odela\nTrendovi 01. jun 2020.\nSerita haljina koju potpisuje brend Cult Gaia, osvojila je srca poznatih dama.\nTrendovi 31. maj 2020.\nKako da kombinujete šorts i košulju na pravi način\nŠorts je odevni komad koji ostavlja utisak opuštenog i ležernog odevanja.\nTrendovi 30. maj 2020.\nDa li ćemo dane odmora provesti na moru, još uvek nije poznato.\nTrendovi 29. maj 2020.\nKreatorka koja zna da su cipele ženska modna opsesija\nAmina Muaddi dizajnira ženske snove\nFashion throwback - najbolji i najmoderniji trenuci 1970-ih\nTwiggy, Jane Birkin i druge žene koje su stvorile stil 70-ih i danas su nam izvor inspiracije.\nTrendovi 28. maj 2020.\nMules – ovo su najelegantnije cipele sezone\nŽenstvene, ekscentrične i maštovite, papuče su s pravom jedan od najuzbudljivijih trendova u obući ikada.\nNajlepše cvetne haljine za novu sezonu\nPravo je vreme za ulaganje u romantičnu cvetnu haljinu.\nTrendovi 27. maj 2020.\nKako nositi bisernu ogrlicu: 10 modnih ideja Marca Jacobsa\nOmiljeni dodatak dizajnera.\nTrendovi 26. maj 2020.\nModni dizajneri nam predstavljaju odevne komade sa printom drveća, cveća I potpune eksplozije boja.\nFashion talks: Tamara Kalinić\nEkskluzivno za Harper's BAZAAR Srbija Tamara Kalinić predstavlja pet odevnih komada koje smatra osnovom dobrog stila\nNeophodnu dinamiku ovog leta ispratićete samo jednim odevnim komadom.\nProfitabilna investicija: 15 modela sunčanih naočara koji nikada neće izaći iz mode\nKupovina za sva vremena.\nDuksevi koji će biti relevantni u bilo kojoj sezoni\nI koje vredi dodati vašem ormaru!\nTrendovi 25. maj 2020.\nIz serije "Dinastija"\nTrendovi 24. maj 2020.\nHaljina-košulja - osnova letnje garderobe\nUprkos oblačnom maju, meteorolozi obećavaju vrelo leto.\nTrendovi 23. maj 2020.\n10 elegantnih belih haljina koje dodajemo našoj letnjoj garderobi\nIdealno je vreme da odaberemo savršenu belu haljinu za letnju sezonu.\nTrendovi 22. maj 2020.\nNajmoderniji kupaći kostimi u koje treba investirati ovog leta\nTrendi vodič, bez obzira na veličinu ili oblik vaše figure!\nTrendovi 21. maj 2020.\nOd XS do XXL - bela vezena maksi haljina brenda H&M je neopisiva\nBez sumnje, ovo je jedna od najlepših haljina ovog leta koja i dalje može biti vaša ako otrčite u prodavnicu H&M.\nAlessandra Ambrosio pokazuje kako nositi najmoderniji print sezone\nJednostavno i elegantno!\nmoda poznati trendovi luksuz enterijeri shopping kultura događaji


Sudijska “podvala” u režiji šabačkog Dona!? (3) - Embargo\nSudijska “podvala” u režiji šabačkog Dona!? (3)\n24 маја, 2018 24 маја, 2018 admin\t0 Comments\nŽuta čivija zakovala pravo i pravdu u mrtvački sanduk\nŠapčani ovo neće progutati! Sa ovom čivijom, “kreator ove sudske podvale”, moraće samog sebe da ubode, tamo gde ga najviše boli…\nNije tačno da gradonačelnik nije odgovoran za završni račun gradskog budžeta, što je tobože sudiji Biljani Mraović poslužio kao osnov za oslobađajuću presudu Nebojši Zelenoviću, „ junoši jednog jedinog šabačkog Dona“!?\nAntikorupcijski portal Embargo je dobio jasne dokaze da je sudija u ovom predmetu tumačila pravo i pravdu onako „ kako ga ona vidi“, a ne kako piše u udžbenicima i Statutu Grada Šapca!? Iako nam nije namera da se ovoliko „duboko“ bavimo pravom i pravosuđem, zbog osetljivosti teme ( pokradena je narodna kasa za neverovatnih 5 miliona evra?!) pokušaćemo samo da dočaramo neke detalje sa više nego simptomatičnog sudskog procesa gradonačelniku Šapca.\nNa prvom ročištu nije se pojavio optuženi Nebojiša Zelenović, već samo njegov advokat Miloš Paligorić iz Beograda. Na drugom ročištu pojavio se Nebojiša Zelenović i njegovi svedoci, Marijana Kostadinović i Dragica Trninić iz Uprave grada Šapca!? Izgleda da je njihov zadatak bio da „iznesu neistine kojim bi se odgovornost sa gradonačelnika prebacila na sve druge u Upravi“!?\n– Tvrdili su da gradonačelnik nije odgovoran za trošenje budžeta što je u osnovi neistina ili bolje rečeno čista laž – tvrdi za Embargo dobar poznavalac ovakvih slučajeva. – Odgovornost je prebačena na Jovana Nedeljkovića, tadašnjeg načelnika gradske Uprave koji je podneo ostavku na tu funkciju ubrzo posle otkrivanja nepravilnosti u trošenju budžeta grada Šapca za 2015. godinu. Da je to laž pretpostavljam da su znali svi u sudnici.\nDokazi o zloupotrebi i trošenju budžeta u iznosu od 5 miliona dinara neosporivi su i deo su nalaza DRI koje je potvrdio i veštak. To u stvari na ovom “ laponskom” suđenju niko nije ni sporio, već je samo bio cilj da se od odgovornosti skloni najodgovorniji u Gradu Šapcu, gospodin Nebojiša Zelenović?!\nA, “ako koza laže, rog ne laže”, pa tako u odluci o budžetu grada Šapca u članu 10 jasno i nedvosmisleno definiše se, da je za izvršenje svih odluka u budžetu odgovoran gradonačelnik i da je jedini naredbodavac za izvršenje budžeta gradonačelnik!!! Samo ova činjenica dovoljna je da se poruši odluka sudije Biljane Mraović I da se dokaže da u ovonm slučaju nikako ne može biti nepoznavanje Zakona, već da je u pitanju nešto sasvim drugo…Možda ucena? Ko zna? A, narod mora znati, ko i zbog čega štiti nekoga ko je u najmanju ruku saučesnik u krađi 5 miliona evra njihovih para?!\nZašto sudija Biljana Mraović ove podatke nije htela da uzme u obzir prilikom odlučivanja pitanje je za više pravosudne instance koje će se svakako baviti ovim slučajem. Uostalom, ovo je prvostepena presuda I valčja očekivati da će se tužilac sigurno žaliti…\nIzuzetno je značajno navesti i to, da je sudski veštak iznenađen načinom vođenja sudskog procesa i načinom na koji je tretiran od strane sudije Biljane Mraović kao veštak u slučaju u kome su svi podaci jasni i precizni i u kom nema prostora za bilo kakve promene i insinuacije, a ponajmanje dovođenje u bilo kakvu sumnju?\nNezvanično, kaže “ da u dugoj radnoj karijeri nikada nije ni prisustvovao, a ni bio veštak u čistijoj situaciji za osudu, gde ne postoji niti jedan opravdan razlog za oslobađajuću presudu, a ona je izrečena odmah posle drugog ročišta”!!!\nU sudskoj praksi države Srbije ne postoji nijedna oslobađajuća presuda za optužnice koje su podignute na osnovu prijava DRI (Državne revizorske institucije). Jedan predmet je u Beogradu zastareo, a sve ostale presude su bile osuđujuće. DRI podnosi uvek iste prijave za iste nezakonitosti, samo su iznosi različiti. Ovde je iznos od 5 miliona evra maksimalan, a kazne nema!\n– Oslobađajuća presuda je presedan i na višem nivou mora biti osporena – tvrde za Embargo sudski eksperti. – I to ne zato što mi mrzimo ili ne Nebojišu Zelenovića, već zato što je to u skladu sa pravdom i istinom.\nDušan Petrović je jedan od glavnih aktera one “slavne reforme pravosuđa po babu I stričevima, ličnim zaslugama za nehapšenja lopova”! Sa ciljem “da se postave sudije i pravosudni sistem tako, da kada jednog dana ne budu na vlasti i kada on i njegovi saradnici u prevarama i zloupotrebama dođu pred taj pravosudni system, onda će ih te sudije, umesto na robiju – oslobađati pod svakojakim smešnim argumentima”…\nTako je i u slučaju gradonačelnika Zelenovića: Neoborivi i nesporni dokazi su upravo nalaz DRI na osnovu kog je pokrenuto suđenje i Odluka o budžetu koja nedvosmisleno definiše samo jednu osobu zaduženu i odgovornu za budžet.\n← Sudija ćerkin posao „platila oslobađanjem od lopovluka“ gradonačelnika Zelenovića!?\nKrivična prijava, jaka „ko crna zemlja“ protiv gradonačelnika Nobojiše Zelenovića!? (4) →\n3 септембра, 2019 3 септембра, 2019 embargo\t0


Kreditibilitet i pouzdanost izvora online vesti – Opusti se\nIMT\t 26 novembra, 2021 no Comments\nPronalazak, čitanje i kompletno pregledanje online vesti postalo je deo svakodnevnice ljudi. Često je to način da se započnu radna, ali i jutra tokom vikenda, kao i da se napravi predah od velikog broja obaveza, zadataka i aktivnosti tokom dana. Brojni internet izvori i resursi su dostupni na samo jedan pritisak tastera ekrana telefona, ili tastature računara.\nU izobilju izvora u kojima se mogu pronaći najnovije vesti dana, nekada je teško pronaći one koji su pouzdani, potpuni i tačni, odnosno jednom rečju kredibilni za obaveštavanje i informisanje javnosti. Tada je važno znati da zvanični medijski portali predstavljaju zvanične kuće koje prezentuju vesti, ali se uz proveru može verovati i izvorima koje ih potpuno verodostojno i u identičnom obliku prenose sa primarnih izvora na druga mesta za oglašavanje.\nSadržina i kvalitet online vesti\nČinjenica je da najnovije vesti iz minuta u minut privlače značajnu publiku, jer svako voli da bude u toku sa dešavanjima u zemlji i širom sveta. Upečatljiv naslov najčešće je primarni element koji treba da učini magičan „klik“ koji vodi direktno na postavljene vesti, kako bi se sama objava posetila. Dalje, način na koji je sadržaj oblikovan, kreiran i prezentovan ima zadatak da zadrži posetioce na pregledanju čitave vesti.\nSve zajedno, imaće dejstvo na to da li će se vesti dana dalje preneti, „podeliti“ na društvenim mrežama i prepričati porodici i prijateljima. Dodatno, veoma je važno napraviti pouzdanu sliku da se korisnici interneta ponovo vrate na isto mesto informisanja, gde će se uvek nalaziti najnovije vesti. Sve navedeno, mogu da ostvare poznati i novi medijski portali, koji se bave svim događajima, njihovim predstavljanjem i širenjem među publikom.\nMedijski portali na kvalitetan način prenose vesti, uz posvećenost svakom detalju, slikama, video snimcima i animacijama.\nAžurnost, potpunost i tačnost\nImperativ kredibiliteta za vesti dana jeste da budu potpune i tačne. Veoma je značajno da se sve pre finalne izrade i objavljivanja proveri i ispita, u bilo kojoj oblasti i kategoriji. Najnovije vesti dešavaju se svakodnevno i postavljaju na medijski portal, a zatim „dele“ i na društvenim mrežama velikom brzinom. Ažurnost u tom pogledu može podrazumevati i korak ispred konkurencije, jer pored lojalnih posetilaca portala koji se uvek vraćaju svom izvoru, mnogi korisnici biraju online vesti sa mesta na kojima su odmah dostupni, odnosno brzo postavljeni. Istovremeno, ažurnost ne sme da znači da vesti dana ne budu kompletne, dovršene ili sa greškom.\nZnačajno je da se posveti pažnja oblikovanju, prezentovanju i obogaćivanju sadržaja ilustracijama, čak i realnim prenosima video snimaka, fotografija sa lica mesta i mnogo toga drugog. Pouzdani izvori online vesti su oni na kojima su vesti precizne, koncizne i jasne, potpuno tačne i razumljive. Ukoliko se kredibilitet bar jednom dovede u pitanje, stepen poverenja kod velikog broja ljudi može opasti, čak i trajno se umanjiti, što će rezultirati redovnim posetama drugih konkurentskih izvora.\nNajnovije vesti treba da budu potpuno tačne, pouzdane i precizne, bilo da se prezentuju na televizijskim ekranima, putem dnevne štampe i radio stanica, ili uz medijske portale i društvene mreže na internetu. Online vesti se efikasno pronalaze i važno je da imaju upečatljive elemente koje će korisnike privući da postanu redovni posetioci stranica i da se uvek vraćaju da čitaju sadržaj koji se postavlja.


Naslovnica Bosna i Hercegovina Gradačac slavi heroje: 107. brigada ostavila trajni pečat u odbrani BiH\nGrad Zmaja od Bosne ovih dana slavi svoje heroje. Naime, 9. juna 1992. godine osnovana je prva viteška brigada Armije Bosne i Hercegovine – 107. viteška motorizovana brigada 2. korpusa Armije RbiH.\nTokom ratnih dejstava, poznata 107. brigada učestvovala je u velikim bitkama, a najpoznatija i najveća je svakako ona kada je 22. oktobra zaustavljen oklopni voz koji je prevozio neprijateljsku municiju i vojnike,a njegova je namjera bila da uđe u Gradačac preko Ledenica.\nJučer su delegacije Općine Gradačac i Saveza boračkih organizacijam odale počast braniocima Gradačca i Bosne i Hercegovine i položile cvijeće na spomen obilježja u vojnom mezarju u naseljima Mahmut Mahala, „Križ“ u Ledenicama Donjim, spomen-obilježje „Zlatni ljiljan“, te grob ratnog komandanta Ivana Mijačevića.\nSutra u 15 sati će biti održana Svečana akademija povodom godišnjice osnivanja prve viteške brigade ARBiH.\nGradačka 107. viteška motorizovana brigada je ostavila trajni pečat u svijesti i pamćenju, kao jedinstven primjer herojizma, odlučnosti i neustrašivosti boraca i naroda gradačačkog kraja, u odbrani svoje slobode i dostojanstva.\nZlatnim slovima isklesana su imena njenih pripadnika koji u amanet sadašnjim i budućim generacijama ostaviše moralnu obavezu, da njeguju svijetle tradicije herojske borbe otpora pripadnika 107. viteške brigade ARBiH.


Међународна сарадња Архиве - Страница 2 од 9 - SAVEZ SINDIKATA REPUBLIKE SRPSKE\nTane Peulić dobio zahvalnicu švedskog Olof Palme centra\nTane Peulić, predsjednik Sindikata metalske industrije i rudarstva Republike Srpske je u Beogradu dobio zahvalnicu od švedskog Olof Palme centra, zbog zalaganja i učešća u programima jačanja civilnog društva na Zapadnom Balkanu. Zahvalnicu je gospodinu [opširnije]\n14.sjednica Izvršnog odbora Pan-evropskog regionalnog sindikalnog vijeća\nU Briselu se održava 14.sjednica Izvršnog odbora Pan-evropskog regionalnog sindikalnog vijeća čije se članstvo od 90 nacionalnih centrala zasniva na članstvu u Međunarodnoj konfederaciji sindikata. Ispred Saveza sindikata Republike Srpske, u radu sjednice učestvuje predsjednica [opširnije]\nU Sarajevu se održava Regionalna konferencija na temu suzbijanja rada na crno na Zapadnom Balkanu. Konferenciji prisustvuje i predsjednica Saveza sindikata Republike Srpske Ranka Mišić. Regionalnu konferenciju o suzbijanju rada na crno na Zapadnom Balkanu [opširnije]\nForum sindikata trgovine jugoistočne Evrope, 23-25. 09. 2019. godine\nNa redovnom jesenjem Forumu sindikata trgovine Jugoistočne Evrope održanom u Hrvatskom turističkom centru Sveti Martin na Muri od 23-25 9. 2019. godine predstavnici sindikata sedam zemalja razgovarali su o pitanjima naknada po svim vidovima primanja [opširnije]\nČlanovi Ekonomsko-socijalnog savjeta Republike Srpske u Skoplju\nČlanovi Ekonomsko-socijalnog savjeta Republike Srpske prisustvuju sasatanku na visokom nivou o tripartitnom socijalnom dijalogu na Zapadnom Balkanu. Sastanku prisustvuje Ranka Mišić, predsjednica Saveza sindikata RS, Vlado Pavlović, član Ekonomsko-socijalnog savjeta ispred Saveza sindikata Republike Srpske, [opširnije]\nRanka Mišić u Skoplju na sastanku Ekonomsko-socijalnog savjeta Zapadnog Balkana\nMeđunarodna organizacija rada je od svog osnivanja pozicionirala socijalni dijalog, uključujući kolektivno pregovaranje i tripartitnu saradnju, u osnovu svih svojih akcija. MOR-ova Stoljetna deklaracija za budućnost rada 2019. godine prepoznaje ključnu ulogu socijalnog dijaloga u [opširnije]\nJednodnevni sastanak Grupe 10 BWI-a u Skoplju, Sjeverna Makedonija, 04.09.2019 godine\nU organizaciji Međunarodne organizacije radnika građevinarstva i šumarstva ( Building and Wood Worker’s International – BWI ) i Samostalnog sindikata šumarstva i prerade drveta Srbije, 4. septembra održava se jednodnevni sastanak Grupe 10 BWI-a u [opširnije]\nSastanak službenika za komunikacije Panevropskog regionalnog savjeta (PERC), Brisel, 2. i 3. septembar 2019. godine\nU Briselu, u sjedištu Međunarodne konfederacije sindikata, 2. i 3. septembra održava se sastanak službenika za komunikacije Panevropskog regionalnog savjeta (PERC). U radu učestvuju predstavnici sindikalnih centrala iz jugoistočne Evrope i zemalja nastalih od bivšeg [opširnije]\nOkrugli sto na temu „Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje u Republici Srpskoj, Srbiji i Crnoj Gori“\nU organizaciji Sindikata obrazovanja, nauke i kulture Republike Srpske danas je u Tesliću održan okrugli sto na temu „Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje u Republici Srpskoj, Srbiji i Crnoj Gori“. Predstavnici sindikata iz Republike Srpske, [opširnije]\nRegionalni forum o platama, Beograd, 16-17. juli 2019. godine\nU skladu sa zaključcima sa sjednice Izvršnog odbora Pan-evropskog regionalnog savjeta (PERC), plate su neprihvatljivo niske u jugoistočnoj Evropi, što dovodi u pitanje radnički dignitet i život. Kako bi se podržali sindikati u borbi za [opširnije]


Borisov: Srbija će učestvovati u izgradnji centrale Belene – Nadlanu.com\nBorisov: Srbija će učestvovati u izgradnji centrale Belene\nObjavljeno 8. avg 2010. / 00:00:00\nSOFIJA, BEOGRAD, 8. avgusta 2010. (Beta) – Bugarski premijer Bojko Borisov izjavio je da je na sastanku sa srpskim predsednikom Borisom Tadićem u Varni dogovoreno da Srbija učestvuje u projektu izgradnje nuklearne centrale Belene, kao i da gasovod Južni tok ide preko Dimitrovgrada.\nBorisov je u intervjuu bugarskoj agenciji Fokus rekao da je od Tadića dobio čvrsta uveravanja da će Srbija učestvovati u tom projektu, ali je naveo da će cena izgradnje centrale u Belenama biti znatno veća od prvobitno planiranih četiri milijarde evra.\nPremijer Bugarske kazao je da prethodna vlada u Sofiji, koja je procenila da će izgradnja centrale koštati četiri milijarde evra, nije uzela u obzir rast inflacije, konsultantske troškove od pola milijarde evra, kamate, kao i ni troškove izgradnje infrastrukture.\nTo bi sve zajedno, prema Borisovu, moglo da podigne troškove izgradnje na između šest i sedam milijardi evra. On je dodao da će Srbija, kada budu nađeni evropski strateški investitori i zatvorena finansijska konstrukcija, učestvovati značajnim delom u projektu.\nBorisov je kazao da je sa Tadićem razgovarao i o tome na kom mestu bi gasovod Južni tok trebalo da uđe u Srbiju i istakao da je dogovoreno da to bude preko Dimitrovgrada, jer je to za Srbiju najbolje rešenje.\nSutra u Smederevu referendum o rafineriji


VLADA RS: Utvrđeni prijedlozi zakona o lokalnoj samoupravi, o službenicima i namještenicima u organima jedinice lokalne samouprave, donjeta Uredba o pravilima za odabir, ocjenu i utvrđivanje prioriteta projekata javnih investicija Republike Srpske\nVlada Republike Srpske utvrdila je 22.07.2016. godine na 83. redovnoj sjednici, održanoj u Banjoj Luci, Prijedlog zakona o lokalnoj samoupravi.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Prijedlog zakona o službenicima i namještenicima u organima jedinice lokalne samouprave.\nOvim zakonom uređuju se prava i dužnosti iz radnog odnosa službenika i namještenika zaposlenih u organima jedinicelokalne samouprave.\nNa prava i dužnosti iz radnog odnosa funkcionera u organima jedinice lokalne samouprave primjenjuje se poseban zakon, osim ako pojedina prava i dužnosti nisu uređena ovim zakonom.\nVlada Republike Srpske usvojila je Informaciju Radne grupe za praćenje implementacije donesenih zaključaka Narodne skupštine Republčike Srpske i koordiniranje aktivnosti u popisu u kojoj se konstatuje da se aktivnosti Vlade Republike Srpske u vezi sa implementacijom zaključaka Narodne skupštine RS vezano za popis stanovništva odvijaju optimalno i da su stvoreni uslovi da se dobiju validni rezultati popisa za Republiku Srpsku.\nKonstatovano je i da je u skladu sa ovim aktivnostima upućena apelacija Ustavnom sudu BiH.\nVlada Republike Srpske donijela je Uredbu o pravilima za odabir, ocjenu i utvrđivanje prioriteta projekata javnih investicija Republike Srpske.\nPostupak odabira, ocjene i utvrđivanja prioriteta projekata odvija se kroz šest faza: identifikacija potencijalnih projekata, utvrđivanje kriterijuma i rangiranje projekata u PIMIS informacionom sistemu, podnošenje obrasca "Informacija o projektu", sačinjavanje Preliminarne liste prioritetnih projekata, analiza i utvrđivanje Jedinstvene liste prioritetnih projekata i usvajanje Programa javnih investicija Republike Srpske sa Jedinstvenom listom.\nUredba je usaglašena sa Reformskom agendom za BiH 2015–2018. godina, Ekonomskom politikom za 2016. godinu, Akcionim planom za realizaciju Ekonomske politike za 2016. godinu i usvojenim Prijedlogom programa javnih investicija Republike Srpske za period 2016–2018. godina.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o raspodjeli akumuliranog dobitka Javnog preduzeća šumarstva "Šume Republike Srpske" a.d. Sokolac, iskazane na dan 31.12.2015.godine.\nNeraspoređeni dobitak JPŠ"Šume Republike Srpske", a.d. Sokolac iz 2015. godine u iznosu od 9.242.226,05 KM biće raspoređeno na:\n- pokriće dijela gubitka iz ranijih godina po organizacionim dijelovima, iz dobiti 2015. godine, u iznosu od 1.843.437,89 KM,\n- zakonske rezerve, u iznosu od 464.045,09 KM,\n- dividendu, u iznosu od 5.000.000,00 KM koja će se uplatiti u budžet Republike Srpske i\n- neraspoređenu dobit u iznosu od 1.934.743,07 KM.\nAkumuliranim dobitkom iz ranijih godina u iznosu od 32.733.694,95 KM će se pokriti gubitak iz ranijih godina po organizacionim jedinicama u iznosu od 661.654,45 KM, ostatak dobitka iz 2015. ostaje neraspoređen po organizacionim dijelovima u kojim postoji taj dobitak.\nAkumulirani nepokriveni gubitak u ukupnom iznosu od 33.688.135,82 KM ostaje nepokriven po organizacionim dijelovima gdje postoji taj gubitak.\nVlada Republike Srpske usvojila je Akcioni plan Strategije razvoja obrazovanja Republike Srpske za period 2016-2021. godine, kojim je precizirana realizacija strateških ciljeva u obrazovanju Republike Srpske.\nU skladu sa strateškim ciljem koji se odnosi na povećanje obuhvata djece predškolskim vaspitanjem i obrazovanjem do 30 odsto, predviđeno je da se radi na izgradnji novih te obnovi postojećih objekata predškolskih ustanova i škola.\nPredviđeno je jačanje vaspitne uloge škole kroz razvijanje obrazovnih aktivnosti te unapređivanje partnerstva škole, porodice i lokalne zajednice prvenstveno kroz definisane obaveze, prava i dužnosti škole, nastavnika i porodice kao najznačajnijeg činioca u vaspitanju i brizi o djetetu/učeniku. Poseban akcenat je na unapređenju podrške nadarenim i talentovanim učenicima, prvenstveno kroz formiranje Centra za talente te unapređivanje sadržaja i kvaliteta usluga za djecu sa smetnjama u razvoju.\nAkcionim planom precizirano je uspostavljanje Kvalifikacionog okvira Republike Srpske za srednje stručno obrazovanje, razvijanje standarda zanimanja, zasnovanih na kompetencijama i ishodima učenja i jačanje sistema usmjeravanja i informisanja pri izbora budućeg zanimanja učenika. Od ključnog značaja je povezivanje stručnog obrazovanja i tržišta rada kroz planiranje upisne politike u skladu sa potrebama privrednog razvoja jedinice lokalne samouprave u kojoj stručna škola djeluje i potrebama tržišta rada.\nAkcioni plan definiše realizaciju strateških ciljeva i u oblasti visokog obrazovanja, prije svega, unapređenje organizacione strukture visokog obrazovanja, izgradnju naučnoistraživački orijentisanog visokog obrazovanja i povezivanje visokog obrazovanja i tržišta rada te modernizaciju studijskih programa za inicijalno obrazovanje vaspitača, nastavnika i stručnih saradnika, kao i unapređivanje studentskog standarda.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o prihvatanju donatorskih sredstava Globalnog fonda za životnu sredinu (GEF) i Posebnog fonda za klimatske promjene (SCCF) za finansiranje regionalnog Projekta upravljanja vodama u slivu rijeke Drine na Zapadnom Balkanu.\nPrihvataju se donatorska sredstva Globalnog fonda za životnu sredinu (GEF) i Posebnog fonda za klimatske promjene (SCCF), kojim se finansira regionalni projekat upravljanja vodama u slivu rijeke Drine na Zapadnom Balkanu, u ukupnom iznosu 8.732.420,00 od čega oko 2.100.000,00 USD za Republiku Srpsku.\nVlada je dala saglasnost za potpisivanje Projektnog sporazuma i Subsidijarnog sporazuma o prihvatanju donatorskih sredstava između Vlade Republike Srpske i Savjeta ministara BiH i ovlastila ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede da, u ime Vlade Republike Srpske, potpiše Subsidijarni sporazum.\nSredstva iz ove odluke, namijenjena su za finansiranje aktivnosti integralnog upravljanja vodnim resursima u slivu rijeke Drine, na području Republike Srpske, FBiH, BiH, Srbije i Crne Gore i realizovaće se putem Svjetske banke u skladu sa njenim važećim procedurama.\nZa realizaciju komponente 2 i komponente 3 namjenjene za Republiku Srpsku, u iznosu 1.129.875 USD, zadužuje se Jedinica za koordinaciju poljoprivrednih projekata (APCU).\nIzvor: Vebsajt Vlade RS, 22.07.2016.


PERILA EKSTRAKT | Magično bilje prodavnica\nCena: 2880 RSD 990 RSD\nDelovanje: Ekstrakt perile kontroliše proizvodnju supstance TNF koja je uzročnik svih vrsta alergija. Perila ekstrakt potiskuje prekomerni TNF i vraća ga u normalno stanje. Povoljno deluje na olakšavanje i otklanjanje simptoma alergija.\nUpotreba: 3-4 kapi dodati u vodu ili čaj jedanput u toku dana\nSastav: Vodeni ekstrakt listova perile ( 0,12 g)\nProizvođač i zemlja porekla: Amino up Hemical, Japan\nAkcija traje do 9. januara, ili do isteka zaliha\nStop za alergije na polen i atopijski dermatitis\nKijate, curi vam nos, oči vam suze, svrbe vas grlo i oči, imate tamne krugove oko očiju (uzrokovane ograničenim protokom krvi oko sinusa), dijagnostikovan vam je rinitis? Vi ste samo jedan od mnogih koje ovih dana muče polenske alergije. I kod vas se, kao i kod većine onih sa sličnim tegobama radi o izmenjenoj aktivaciji imunskog sistema, posebno ćelija T-limfocita.\nDo sada je na našem tržištu bilo gotovo nemoguće naći efikasan specijalizovan preparat koji pomaže protiv polenskih alergija. Međutim, rešenje je sada nadohvat ruke. Naime, naša kompanija „Magično bilje“ uvezla je Perila ekstrakt, jedan od retkih prirodnih antialergijskih preparata, koji proizvodi čuvena japanska firma „Amino Up Chemical“, jedan od vodećih svetskih proizvođača dijetetskih suplemenata.\nOvaj ekstrakt napravljen je od lišća organski gajene biljke perila, koja se u kineskoj i narodnoj medicini koristi već dugo zbog svog antibakterijskog dejstva i ublažavanja simptoma astme.\nJapanska kompanija usmerila je svoju pažnju na antialergijske efekte lišća perile i razvila ovaj proizvod u saradnji sa Katedrom za farmaciju Univerziteta Teikio.\nZašto je Perila ekstrakt toliko efikasan?\nNaučnici su ustanovili da ekstrakt ove biljke kontroliše proizvodnju supstance TNF (tumor necrosis factor) koja je uzročnik svih alergija. Iako je TNF neophodna supstanca za organizam, njena kontinuirana i prekomerna proizvodnja izaziva različite poremećaje. Perila ekstrakt potiskuje prekomerni TNF i vraća ga u normalno stanje.\nRezultati osnovnih eksperimenata potvrđuju da je Perila ekstrakt efikasan protiv svih vrsta alergija. Brojnim kliničkim istraživanjima ovaj preparat potvrdio je efikasnost protiv raznih alergijskih modela (tip I i tip IV). Osim toga, potvrđeno je i njegovo delovanje protiv kliničkog atopijskog dermatitisa.\nIstraživanja su dokazala da Perila ekstrakt ne samo da suzbija proizvodnju TNF-a, već i preteranu proizvodnju histamina i IgE antitela. Potvrđeno je da je Perila ekstrakt efikasan i protiv astme.\nOvaj proizvod se koristi kao dodatna terapija u bolnicama širom Japana. Najviše se upotrebljava kod inflamatornih bolesti i alergija, kao što su atopijski dermatitis i alergije na polen, kao i za ublažavanje kožnih upala i suzbijanje svraba...\nRuzmarinska kiselina i flavonoid glikozidi, kao što su luteolin i apigenin, glavni su aktivni sastojci sa antialergijskim dejstvom. Ruzmarinska kiselina je jak antioksidans, mnogo jači od vitamina E. Smatra se da biljke stvaraju ruzmarinsku kiselinu i ostale eterične komponente, u prvom redu da bi sebe zaštitile od napada raznih mikroorganizama, parazita i od biljojeda kojima zbog intenzivnog mirisa ovakva trava nije uvek ukusna.\nU procesu proizvodnje uklanjaju se aldehid i ketoni perile koji izazivaju preosetljivost kože.\nBezbednost Perila ekstrakta potvrđena je „Testom akutne toksičnosti na miševima“ i „Testom ponovljenih doza toksičnosti na miševima u trajanju od trideset dana“.\nPored toga, kontrola kvaliteta potvrdila je da pesticidi i teški metali nisu otkriveni u ekstraktu perile.\nVeoma je važno istaći da pri korišćenju ovog ekstrakta ne postoje nuspojave, čak i ako se koristi redovno.\nU alergijskim reakcijama - povoljno deluje na otklanjanje ili olakšavanje simptoma alergijske reakcije.\nU tretmanu bronhijalne astme - u Koreji se već vekovima Perila ekstrakt koristi za tretman ove alergijske bolesti.\nU preveniranju trovanja hranom - u Japanu se, na primer, perila koristi kao začin pri konzumiranju sirovih morskih plodova.\nperila ekstrakt perila alergije histamin atopijski dermatitis astma alergija na polen kijavica\n310 RSD Proizvod je ubačen u korpu\n300 RSD Proizvod je ubačen u korpu


Sedam srpskih kompanija dobija dozvole za izvoz na rusko tržište - Portal NAŠE SELO\nSedam srpskih kompanija proizvođača voća, mesa, mleka i stočne hrane dobiće sledeće nedelje dozvole za izvoz na rusko tržište, tri su proizvođači voća, jedna proizvodi stočnu hranu, jedna je iz mesne industrije i dve iz oblasti mlekarstva, izjavio je danas ministar poljoprivrede Branislav Nedimović posle sastanka sa ruskim kolegom Dmitrijem Patruševim.\n„Sporazum između Srbije i Evroazijske unije stupa na snagu 10. Jula tu imamo proširenu listu proizvoda u odnosu na prethodni sporazum , imamo mogućnost bescarinskog izvoza u neograničenim količinama ovčijeg sira, kozjeg sira i voćne rakije. To su novi proizvodi i mogućnost da se trgovinska razmena poboljša“, rekao je Nedimović.\n„Njihove kompanije su dobrodošle ukoliko žele da investiraju u Srbiji. Daćemo im kompletnu podršku za ovakve investicije, jer je razvoj trgovine zajednički interes“, naglasio je ministar Nedimović.\nNedimović je istakao da je u poslednjih deset godina razmena s Rusijom pet puta porasla i prošle dodine dostigla 480 miliona dolara, s tim da Srbija ima suficit veći od 250 miliona dolara.\n„Mi smo otvoreni za dalje razvijanje trgovinskih odnosa, jer obe strane moraju biti zadovoljne“, zaključio je Nedimović.\n„Što će nam omogućiti da u svakom trenutku znamo šta se dešava s pošiljkom i da mogućnost eventualnih zloupotreba svedemo na minimum“, istakao je Nedimović.\nOn je porvrdio da će ruska strana dozvoliti izvoz svinjskog mesa iz Srbije sa područja naše zemlje koja nisu zahvaćena afričkom kugom svinja.\nNedimović je rekao da je danas postignut dogovor da dvadesetak srpskih proizvođača voća će uskoro u Rusiji dogovoriti kako da sklope višegodišnje ugovore o isporuci robe kojim će biti rešen i problem transporta preko trećih zemalja kojibsada usporava izvoz.\n„Srbija je važan strateški partner za Rusiju. Naše zemlje aktivno sarađuju u širokom krugu pitanja uključujući poljoprivredu u kojoj imamo trajan rast robne razmene koja je prošle gidine premašila 500 miliona dolara“, rekao je ruski ministar Peteušev.\n„Obostrani interes razvoja saradnje potvrđuje agroekonomska izložba održana u Beogradu. Uveten sam da cje to pomoći proširenju naše saradnje u oblasti poljoprivrede i da će robna razmena koja je već velika samo da raste“, naveo je Patrušev.\nDvojica ministara su nakon sastanka razmenili poklone.Patrušev je Nedimoviću uručio umetničku sliku sa vedutom Kremlja, a Nedimović je ruskom kolegi darivao kolekciju srpskih vina, tradicionalne srpske poljoprivredne proizvode i šajkaču.Izvor: TANJUG


Ne zna se koliko Beograd ima azbestnih zgrada - Nova ekonomija\nNe zna se koliko Beograd ima azbestni...\nIlustracija FOTO: Nataša Stojanović\nTačni podaci o objektima u kojima je prilikom gradnje korišćena vrlo opasna materija azbest - ne postoje. Zbog toga će biti težak posao proterivanje azbesta iz zgrada u kojima je prilikom gradnje korišćen.\nKako pišu Večernje Novosti, PKS i Agencija za zaštitu životne sredine nedavno su pokrenule inicijativu da se iz građevina protera azbest, ali kako bi se to dogodilo, neophodno je da se izradi spisak objekata u kojima ga ima.\nMeđutim, osim periodičnih slučajeva, koji alarmiraju javnost, kao kada je pre desetak godina otkriven čitav kompleks zgrada sa azbestom na Belim vodama, u prestonici ne postoji evidencija.\nPoznato je da je azbest korišćen pri izlivanju ploča u Novom Beogradu, ima ha ponegde u pregradnim zidovima, vrtićima, školama, cevima.\n"U gradu su azbestne cevi zastupljene u dužini od 403 kilometra, odnosno 10 odsto distributivne mreže. Azbestne cevi zastupljene su u dužini od 403 kilometra, odnosno 10 odsto distributivne mreže. Azbestnih cevi najviše ima na Čukarici - 115 km, Surčinu - 107 km, Zemunu - 79 km i Paliluli -53 km", kažu u JKP Vodovod i kanalizacija.\nOd 2014. godine do danas je zamenjeno 20 kilometara. U toku je zamena 3.950 metara azbestno-cementnih cevovoda u Zemunu, Voždovcu i Paliluli u okviru rekonstrukcije ulične vodovodne mreže.\nU Sekretarijatu za zaštitu životne sredine ne raspolažu podacima u kojim delovima grada i u kojim objektima ima azbesta.\n"Gradsko stambeno preduzeće, koje održava najveći broj zgrada u prestonici, takođe nam nije dostavilo podatke o tome kakva je situacija u višespratnicama za koje su oni nadležni. Ostaje da se vidi na koji način će se dobiti podaci i napraviti registar".


Sve više pacijenata u Covid bolnici Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske pali crveni alarm\nOd početka ove sedmice u Covid bolnici UKC Republike Srpske ugašena su četiri života, a na današnji dan hospitalizovana su 73 pacijenta. Od ovog broja 18 pacijenata je na kiseoničkoj terapiji, a 16 pacijenata je na respiratoru. Od ovih 16 pacijenata na respiratoru, jedan pacijent je 1983. godište. Same brojke govore u prilog činjenici koliko je situacija ozbiljna, te kolika je odgovornost na svakom pojedincu da poštuje preporuke kako bi zaštitio sebe i druge od infekcije novim korona virusom.\nKako bismo još jednom ilustrovali ozbiljnost situacije uporedićemo stanje u Republici Srpskoj tokom prethodna tri mjeseca. Naime, na dan 4. juni na respiratoru je bio jedan pacijent, 4. jula njih 8, a 4. avgusta njih 17. U bolnicama u Republici Srpskoj na dan 4. juni bio je 81 hospitalizovani pacijent, 4. jula taj broj iznosio je 125, a 4. avgusta 280. Takođe, tokom juna mjeseca u Republici Srpskoj registrovano je 850 novozaraženih, a u julu 2630, dok je broj preminulih u ovom periodu sa 14 skočio na 48.\nPredstavnici šest udruženja pacijenata obratiće se medijima sutra 7.8. u 11:59 časova u holu Centralnog medicinskog bloka i apelovati na građane da se strogo pridržavaju mjera koje je propisao Republički štab za vanredne situacije, posebno fizičke distance i nošenja maski, jer smo na korak do potpunog preopterećenja zdravstvenog sistema pacijentima inficiranim korona virusom.\nPrognoze stručnjaka ukazuju na činjenicu da će pandemija novog korona virusa potrajati zato molimo građanstvo da prihvate mjere fizičkog distanciranja i nošenja maski kao sastavni dio života kako bismo sačuvali sebe, sopstvene porodice i druge.\nNemojte da dozvolite da radi jednog trenutka sreće ugrozite svoj život ili izgubite nekog koga volite. Budimo odgovorni!\nU svijetu dosad zaraženo više od 19 miliona, umrlo 711.622 osoba


Pobedili ste me, a nisam vam ni bio protivnik – GayEcho\nKojoj Srbiji ja pripadam? Ne onoj koja uglas viče “Ubi’ pedera“, niti onoj koja krstom po ulicama juri nečastive… Da li pripadam onoj drugoj? Ne, volim da odem na utakmicu, volim da odem u crkvu.\nZbunjen sam, leba mi. Između dve vatre, između ekstrema koji se ni počemu ne razlikuju osim po fizičkoj snazi i nivou poznavanja opšte kulture. Ovi jedni su u stanju da tuku i psuju one druge. Oni drugi su ovladali čarima hedonizma, brinu samo o sebi, svojim potrebama, nagonima i ni o čemu drugom.\nIzvesna narodna poslanica je dala sebi za pravo da proglasi pobedu Prajda u tome što je zbog toga pomeren datum održavanja “večitog derbija“.\nČekaj, stani, kakve to veze ima? Da li “fina“, “pristojna“, “proevropska“ Srbija utakmicu dva najveća fudbalska kluba povezuje samo sa huliganstvom i ono pripadnici te sorte rade?\nDa li smo svi koji prisustvujemo “večitom derbiju“ huligani? Da li je to pobeda “njih“ nad “nama“? Nad nama koji nismo vikali “Ubi’ pedera?“ Nismo ustajali na “Ustanite Srbi“? Iako jesmo Srbi, ali se ne prepoznajemo u “srbstvu“ iza koga se skrivaju huligani?\nParada je organizovana pod sloganom “Ljubav menja svet“.\nDa li je toliko strano shvatiti da ima možda nekoga ko na fudbalski stadion odlazi iz ljubavi prema toj igri, iz ljubavi prema nekom klubu? Nije li to isto kao što je “srbstvu“ strano da muškarac može da gaji ljubav prema muškarcu ili žena prema ženi?\nIzmeđu onoga koji sve ljubitelje fudbala naziva huliganima i onoga koji sve ljubitelje osoba istog pola naziva bolesnicima, ja ne pravim razliku. Ako sam za “večiti derbi“ ne mora nužno da znači i ne znači da sam protiv seksualnih različitosti.\nČITAJTE: Đurica Stankov: Živim HIV već 15 godina, plašim se samo ljudi\nAli ispada da jesam, guraju me u kalup oni koji žele da žive bez kalupa, ograničenja, stega, etiketa.\nGuraju me i oni drugi, oni koji krstom love đavole, kao deca smartfonom Pokemone, oni koji u svom esnafu imaju najstrašnije primere seksualnih nastranosti, oni koji se kriju pod imenom Gospodnjim i koriste ga za svoje egzibicionističke rituale kojih nema ni u jednom kanonu.\nNjih se sramotim, njihovog licemerja se gnušam, njihovih kletvi se grozim. U ime Božje se ne protestuje, u ime Božje se ne proklinje, u ime Božje se ne okuplja zatupelo, bezidejno stado koje samo traži žrtvu na koju će tužno, ali silno da mekeće.\nU njih ne verujem i u njih ne gledam… Niti kada zarolaju bembaru, niti kada parastos naplate “po tarifi“ pritom se besramno pozivajući na Boga. Niti kada troše tamjan po pločniku Trga Republike. Ali u Boga verujem i u crkvu idem.\nIzvesna aktivistkinja je svoj revolt prema čikama u mantijama i bradama i njihovom poslodavcu izrazila time što je objavila toples sa komplet zastavom u duginim bojama nigde drugde do ispred Hrama Svetog Save.\nŠta to znači? Ponižavanje? Još jednu pobedu? Nad kime? Nad objektom? Nad simbolom? Dok se “pobeđivalo“ na mestu gde je stvarna pobeda ostvarena, na Trgu Republike, već su kandilima ordinirali izvesni predstavnici izvesne istinske Srpske pravoslavne crkve.\nMesto svoje pobede je prepušteno “protivniku“ da bi mu se fotografisanjem ispred Hrama izvojevala pobeda na gostujućem terenu? Na terenu koji posećuju i oni koji osećaju nekakvu potrebu, prizivaju neki duševni mir, mole se jednostavno Svevišnjem za zdravlje svojih bližnjih i nemaju ništa protiv seksualnih različitosti, pod parolom “svi smo mi Božja deca“?\nDa li je teško napraviti razliku između verovanja u instituciju pod imenom Srpska pravoslavna crkva, sa svim njenim činovnicima i verovanja u Boga kao svevišnjeg bića, kao i da se ulaženjem u objekat koji se zove crkva veruje da se zaista pristupa božjoj kući, a ne nekakvom regrutnom centru za zadrte, ograničene, uskogrudne, primitivne?\nPored ovih pobeda, još jedna je prilično značajna. Pobedu je izvojevao Siniša Mali, gradonačelnik Beograda čiju smenu borci za ljudska prava i građanski aktivisti traže već mesecima, naravno, zbog slučaja Savamala.\nPod zaštitom boraca za prava LGBT osoba i LGBT aktivista Siniša Mali je dobio novu injekciju samopouzdanja i novi zamah da mu ne padne ikada na pamet da podnese ostavku, da prizna šta se desilo one noći i da odgovara za smrt nesrećnog čuvara.\nSiniša Mali je u nedelju ujedinio dve Srbije, huligansku i homoseksualnu. Sa prvom je, ako se setimo premijerovih reči, ili on ili njegovi saradnici iz vrha gradske vlasti posredno sarađivao one noći, sa drugom se ponosno fotografisao, a ona je bila još ponosnija što je baš on tu i što ima njegovu podršku.\nLični interes, lični nagoni, lične potrebe, ponovo su se našli u prvom planu. Interes pripadnika LGBT populacije da se obavi šetnja je pobedio nad interesom da se podigne iz mrtvih pravna država, sa sve onom vladavinom prava.\nDa li su pogođene mete? Da li je događaj “večitog derbija“ sam po sebi pretnja nekome? Ili su pretnja huligani, kojih ima na svakom koraku, svakodnevno, čak i više nego na toj utakmici?\nDa li je crkveni objekat Hrama svetog Save nekom nažao učinio? Ili to čine gospoda koja se lažno predstavljaju kao Njegovi izaslanici?\nDa li je organizovanje šetnje “abolicija” Siniše Malog? Ko je koga pobedio i dokle ćemo više da se pobeđujemo i živimo pod “ili za ili protiv“, “ako za za jedno onda mora protiv za drugo“ i “ili si sa mnom ili protiv mene“ principima?\nIzgleda još dosta dugo i izgleda beznadežno i bezizlazno.\n« Ponos na svoju hrabrost\nUskoro nove zakonske olakšice za homoseksualce u Austriji »


Vlasti se bori za ili protiv organizovanog kriminala?\nPremijer Igor Lukšić i ministar Duško Marković u Skupštini, 2011.\nStanje u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije različito percipiraju ministar pravde Duško Marković i poslanici opozicije.\nTokom poslaničkih pitanja upućenih Vladi, opozicija je iznijela niz podatka koji sugerišu da su mnoge institucije pod kontrolom organizovanog kriminala, dok iz Vlade tvrde da će rezultati borbe protiv protiv tih pojava omogućiti početak pregovora sa Evropskom unijom o članstvu.\nDva slučaja niskih sudskih presuda za krijumlčarenje narkotika, koje su dodatno smanjene ili suđenje vraćeno na početak odlukama Apelacionog suda, bili su povod da poslanik Pokreta za promjene Koča Pavlović upita ministra pravde Duška Markovića da li smatra da je crnogorsko sudstvo pod kontrolom mafije.\nPavlović je takođe upitao ministra da li će uticati da se iz pravosuđa uklone korumpirane sudije:\n"Da li ćete naložiti istragu povodom ovakvih sramnih presuda koje upućuju na zaključak da su u navedenim slučajevima sudije bile korumpirane od strane mafije?"\nMinistar Duško Marković je rekao da su na nivou države i u Vladi pokrenute konkretne politike koje treba da dovedu do efikasnog i odgovornog pravosuđa. Marković se nije složio sa Pavlovićevom konstatacijom da sudovima upravlja mafija:\nKriminalitet u padu, a najteži slučajevi neriješeni.\n"Kao ministar pravde svjestan sam slabosti u našem pravosuđu ali zaista ne mogu da stanem i potvrdim vaše sumnje i tvrdnju da je naše sudstvo pod uticajem mafije. To bi zaista bilo katastrofalno za ovu državu i njen pravni poredak, naravno za pravosuđe posebno", odgovorio je Marković.\nPoslanik Pavlović je pomenuo još dva slučaja u kojima postoji sumnja da se korupcijom došlo do manjih presuđenih kazni, a na to je ministar Marković saopštio da će o pojedinim slučajevima zatražiti informaciju od sudskog savjeta.\n"Da kada nekoga za švercovanje tri ili tri i po kilograma kokaina osudite na tri ili tri i po godine, da je taj sudija korumpiran. Da kada regionalno poznatog kriminalca Keljmendija, koji zajedno sa jednim našim dojučerašnjim gradonačelnikom se bavi kriminalom i te ljude 'kaznite' sa po 10.000 eura onda postoji osnovana sumnja da se radi o korupciji", naveo je Pavlović.\nNa to je ministar Marković poručio:\n"Lično ću na Sudskom savjetu zatražiti informaciju oko ovog slučaja. Nemam pravo da pokrećem istrage, to radi vrhovni državni tužilac, ali ću kao član Sudskog savjtea o ovom slučaju zatražiti informaciju i ne samo što vi na tome insistirate."\nKriminal u institucijama\nZbog čega se ne raskida ugovor sa rusima u Kombinatu aluminijuma i zašto se ne aktiviraju krivične prijave, pitao je Branko Radulović, koji je izrazio bojazan da će Crna Gora pretpjeti teške posljedice zbog KAP-a.\n"Sa KAP-om ako bude išlo ovako ide i cijela Crna Gora. Šansi nema da se možemo spasiti ni u ekološkom, ni u ekonomskom, ni u socijalnom smsislu. Zašto ne raskinemo taj ugovor, zašto ne pokrenete krivičnu prijavu koja evo jo nekoliko mjeseci stoji sa svim dokazima? Davno bi raskinuli ugovor sa KAPom", konstatovao je Radulović.\nMinistar Marković je odgovornost prebacio na tužilaštvo:\n"Ja jednostavno ne mogu da odgovorim na to pitanje jer je primjena zakona u ovom segmentu u rukama vrhovnog državnog tužilaštva. Mislim da sav ovaj dijalog i prethodni dijalozi dolaze do ušiju onih koji postupaju po zakonu i primjenjuju zakone i vjerujem da će to imati odgovarajući rezultat."\nTokom polemike sa poslanicima ministar Marković je izrazio uvjerenje da će Crna Gora početi pregovore u junu o članstvu u Evropskoj uniji, a da o tome govori stepen borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije za koje je rekao da postoje u Crnoj Gori.\n"Ja vam sada kažem da mi imamo problem sa organizovanim kriminalom i korupcijom i da se sa tim izazovom suočavamo sistematski i planski. Imamo slabije rezultate u oblasti korupcije, ali to nije samo naš problem već je to problem i svih u regionu, u Evropi. Ne mora da bude relevantno ovo što ja govorim već će biti relevantno ono što kaže Evropska komisija", naveo je ministar.\nSrđa Brajović iz Pokreta za promjene je ocjenio da se organizovani kriminal nalazi u samim institucijama Crne Gore:\n"Što se tiče Evropske unije, vi ste suočeni, ne sa organizovanim kriminalom o kojem svi javno bruje, vi ste suočeni sa organizovanim kriminalom u državnom aparatu, na osnovu svih relevatnih pokazatelja stranih službi, organizovanim kriminalom u okviru državnog aparata."


Bez obzira na to što je metar drva jeftiniji nego početkom zime, pa umjesto 80 KM sada košta 60 KM, prodavci se ne hvale prodajom. Ne znaju je li za to kriva slaba platežna moć stanovnika ili su potencijalni kupci na vrijeme stvorili zalihe.\n– Rijetko koji kupac dođe. Prodaja je jako slaba, valjda što ljudi jednostavno nemaju para – kaže jedan od prodavaca drva koji nije želio da se predstavi.\nDodaje da je kod njega metar cjepanica 60 KM i da su cijene iste već nekoliko godina.\n– Nešto drva sam dao na veresiju pa ko donese novac. I oni koji se odluče na kupovinu, uzmu u većini slučajeva dva do tri metra, a oni najhrabriji najviše pet metara – objašnjava ovaj prodavac.\nSlično priča i njegov kolega Ranko, kod kojeg je takođe prodaja ograničena na dva do tri metra drva, a koji od ovog posla već 17 godina prehranjuje porodicu.\n– Ljudi nemaju para. Opšta je kriza. Više od pola ljudi koji su se ovim prije bavili odustali su jer nema koristi – naglašava Ranko, pokazujući na prostor koji je nekad bio pun kamiona za prodaju drva, a trenutno je poluprazan.\nPrema riječima prodavca Dobrivoja Simića, koji radi na jednom od placeva za prodaju drva i uglja, cijenu drva po kvadratnom metru nisu mijenjali u posljednje tri godine i ona iznosi 60 KM.\n– Hladno vrijeme nije nimalo uticalo na povećanje prodaje, a prodaja drva je sve lošija iz godine u godinu. Nije samo loša od prošle jeseni, takva situacija traje već duže vrijeme – dodaje Simić.\nPrema njegovim riječima, Banjalučani ne pokazuju previše interesovanja ni za kupovinu uglja, čija je cijena 210 KM za tonu kamenog uglja i 130 KM za tonu drvenog uglja.\nKupovina na vrijeme\nBanjolučanin Miodrag Novaković kaže da za sada ne planira da troši novac na dodatnu kupovinu ogreva.\n– Pošto imam svoje centralno grijanje, obično koristim mješavinu drva i uglja, koji duže zadržava toplinu. Znam otprilike koje količine će mi biti potrebne pa kupujem drvo i ugalj obično ljeti kada je jeftinije. I ne uzimam sav potrebni ogrev odjednom, nego na više mjeseci – kaže Novaković, koji se nada da martovska hladnoća neće dugo potrajati. Glas Srpske


5 SAVJETA KAKO DA VAM SE ODJEĆA NAJBRŽE OSUŠI TOKOM HLADNIH DANA – Haber.ba\n5 SAVJETA KAKO DA VAM SE ODJEĆA NAJBRŽE OSUŠI TOKOM HLADNIH DANA\nLjeti je to čas posla. Ne primijetite kad se veš tako brzo osuši i već sutra ste spremni da nosite opet nešto od prije par dana. U jesen i zimu stvari sa sušenjem veša stoje malo drugačije.Gotova je sezona laganih materijala i tankih majica, pa ako nemate mašinu za sušenje veša u stanu ili ne želite uvijek da je koristite, imamo za vas nekoliko trikova koji će vam pomoći da vam se veš brže osuši tokom ovih dana.\nOdjeću koju planirate da peglate ne morate da čekate da se u potpunosti osuši jer je pegla takođe suši,prenosi Aura\nTeme:hladno vrijeme, odjeća, sušenje


SANJA ILIĆ NIJE ZNAO DA BOLUJE OD SMRTONOSNE BOLESTI: Lekari otkrili da je 7 GODINA bolestan! | Zvijezde i tračevi\nSANJA ILIĆ NIJE ZNAO DA BOLUJE OD SMRTONOSNE BOLESTI: Lekari otkrili da je 7 GODINA bolestan! | Mondo.Me Prod\n11. April, 23:44\nSANJA ILIĆ NIJE ZNAO DA BOLUJE OD SMRTONOSNE BOLESTI: Lekari otkrili da je 7 GODINA bolestan! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Kristina Stevović Izvor mondo.rs 08.03.2021. / 09:26\nPrilikom hospitalizacije zbog korone, lekari su otkrili i tešku bolest.\nIzvor: Youtube/Agape - Aleksandar Gajšek\nČuveni srpski kompozitor, muzičar i frontmen grupe "Balkanika" Aleksandar Sanja Ilić preminuo je juče u 70. godini, nakon što je pre nekoliko dana hospitalizovan zbog koronavirusa.\nLekari su u međuvremenu ustanovili da je njegovo stanje kritično, jer je godinama imao leukemiju, a da to nije ni znao.\nVest o smrti legendarnog kompozitor potresla je javnost, kao i njegove kolege i prijatelje koji se sa velikom tugom opraštaju od njega.\nPodsetimo, Ilić je pre nekoliko dana smešten u zemunsku bolnicu usled posledica koronavirusa i bio je na respiratoru.\nOtežavajuća okolnost za njegovo zdravstveno stanje bila je opaka bolest koju su lekari otkrili tek kad je on hospitalizovan. Kako "Kurir" prenosi, Ilić je već sedam godina imao leukemiju, a da to nije znao. Upravo to uticalo je da se njegovo stanje pogorša, a juče je izgubio bitku s bolešću.


Vlada Krivokapića završila mandat, DPS se ne vraća na vlast – DnevniZurnal\nVlada Krivokapića završila mandat, DPS se ne vraća na vlast\nby admin 04/02/2022, 15:26 1.9k Views\nMiloš Konatar, potpredsednik pokreta “URA”, izjavio je u emisiji “Studio N1 Live” da je uveren da će na današnjoj sednici Skupštine Crne Gore aktuelna Vlada Crne Gore i premijer Zdravko Krivokapić izgubiti podršku skupštinske većine. On je demantovao spekulacije da će se nakon izglasavanja nepoverenja Demokratska partija socijalista vratiti na vlast.\n„Vlada Zdravka Krivokapića je imala svoju istorijsku ulogu, jer je to prva vlada posle tridesetogodišnje vladavine DPS-a. Pokret URA, Dritan Abazović i platforma „Crno na belo“ su odigrali ključnu ulogu prilikom izbora i koncepta ove vlade. Ona je po svojoj prirodi bila tranziciona vlada, koja je trebalo da rezultira tu smenu DPS-a. U ovom trenutku posle goidinu i dva meseca postojanja, zbog objektivnih i subjektivnih razloga, dosegla je svoj limit“, ocenio je Konatar.\nOn je dodao da je ova vlada „doživela blokadu“ kod evrointegracija.\n“Nije danas pitanje hoće li biti izglasano nepoverenje u parlamante, hoće, i mi smo rekli da je 42. vlada Zdravka Krivokapića završila svoj mandat. Ali, videćete koliko će poslanika podržati vladu. Ja očekujem da će to biti 11 ili 12 poslanika od 81. I to vam govori zašto je ova vlada udarila u zid”, istakao je Konatar.\nDodaje da nova vlada treba da nastavi ekonomske reforme i borbu protiv organizovanog kriminala, kao i da mora ispraviti sve one loše stvari koje je napravila prethodna.\nOn demantuje vezu sa Milom Đukanovićem i DPS-om i dodaje da će u novoj manjinskoj vladi neće biti DPS-a.\n“To je manipulacija koja se pokušava plasirati. DPS se ne vraća na vlast, DPS neće biti deo vlade, niti će njihovi funckioneri biti na izvršnim funkcijama”, izričit je Konatar.\nKazao je da ne zna da li će poslanici DPS-a podržati novu, manjinsku vladu.\n“Ukoliko manjinska vlada ne dobije podršku Skupštine crne Gore idemo na izbore”, istakao je gost N1.


Rejting stranaka i političara na društvenim mrežama zavisi od aktivnosti | Telegraf - Najnovije vesti\n2. april 2012 | 14:43\nRejting stranaka i političara na društvenim mrežama zavisi od aktivnosti\nPolitičari koji imaju visoku vidljivost na socijalnim medijima obično su oni koji su na njima i aktivni, poput Nenada Čanka ili Olivera Dulića\nPoznato je da postoji na hiljade besplatnih i plaćenih onlajn servisa koji se bave aktivnošću korisnika, gde su neki od tih servisa veoma ozbiljni, dok su drugi zabavni, a neki treći su - neki treći… Važno je napomenuti da većina ovih servisa nije precizna, ali najozbiljniji i najpopularniji servisi imaju uglavnom indikativne podatke, naročito ako se ne koriste često u ovim krajevima, piše srpski bloger Dragan Varagić.\nJedan od servisa koji nije tako često korišćen kod nas jeste "HowSociable.com" koji u osnovi meri koliko se pojedina imena/brendovi "daleko rasprostiru" po društvenim medijima, odnosno koliko je vidljivo na društvenim medijima pojedino ime ili brend. Ovaj servis u verziji bez registracije korisnika prikazuje ocene od 0 do 10 za vidljivost brenda na glavnim društvenim medijima - Fejsbuk, Tviter, Jutjub i Linkdin, kao i zbirnu ocenu ove vidljivosti, u periodu od nedelju dana.\nU kontekstu aktuelne političke kampanje, uporedio sam vidljivost pojedinih političkih stranaka i pojedinih političara, i rangirao sam one stranke i političare za koje sam pronašao da imaju generalnu ocenu ovog servisa iznad 2 (možda ih ima još, ali sam uzimao noseće stranke sa izbornih lista i glavne političare u tom kontekstu - možda nisam nekoga ovde postavio, slobodno dodajte u komentarima stranku ili političara koji ima ocenu iznad 2.)\nKada se pregledaju zbirno ovi rezultati, veoma je uočljivo da zbog rejtinga određenog broja političara (npr. Šešelj, Dačić, Ljajić…) o kojima se sigurno mnogo manje diskutuje od strane pojedinaca na društvenim mrežama (naročito), u odnosu na neke druge političare o kojima se puno komentariše ili su oni sami aktivni online (npr. Nenad Čanak je veoma aktivan na Tviteru, a ima generalnu ocenu ovog servisa ispod 2), ovi rezultati pokazuju nešto sasvim drugo od aktivnosti političara i njihovih aktivista/simpatizera. Ocene ovog servisa veoma zavise od pominjanja pomenutih imena partija i pojedinih političara u klasičnim medijima koji prenose vesti i na društvene mreže!\nVeb sajtovi klasičnih medija su najposećeniji u Srbiji, i neki od ovih medija imaju veoma jake naloge na društvenim mrežama, dok sa druge strane najčešće deljeni linkovi na društvenim mrežama i kod nas, ali i u svetu su linkovi sa sajtova klasičnih medija. Sve prethodno implicira da generalna vidljivost pojedinih političara i političkih stranaka i na društvenim mrežama zavisi od obima njihovog pominjanja u klasičnim medijima, u ovom slučaju na sajtovima ovih medija. Kada se ovome dodaju i ostali online mediji koji objavljuju vesti… Eto razloga zašto servis "HowSociable" (koji sigurno nije politički obojen u kontekstu izbora koji treba da se dese u Srbiji) daje najveće ocene vidljivosti baš ovim političarima i strankama na listama.\nDopalo se ovo nekome ili ne, ali je svakako značajan podatak da vidljivost nekog brenda (generalno) na društvenim medijima ipak najviše zavisi od njegove vidljivosti u klasičnim medijima (odnosno njihovim veb sajtovima, i još važnije na njihovim nalozima na društvenim mrežama, odnosno šerovanju ovih linkova od strane online korisnika).\nTagovi: Demokratska stranka, Fejsbuk, Internet, Jutjub, Nenad Čanak, Oliver Dulić, Političari, Srpska napredna stranka, Stranke, Tviter


Dieses Thema im Forum "Ostalo" wurde erstellt von Onki, 21. Januar 2013.\nDVB-T2 u Austriji od aprila\nDok se u Njemačkoj posljednjih dana žestoko raspravlja o budućnosti digitalnog zemaljskog emitovanja, sasvim drugačija situacija vlada u susjednoj Austriji koja uskoro počinje sa emitovanjem u DVB-T2 standardu. Početak emitovanja u gradskim područjima zakazan je za 1. april ove godine.\nNaime, na predajniku u Štajerskoj u funkciji su tri nova DVB-T2 multipleksa, koji će od 1. aprila ove godine distribuirati 30 TV kanala kako u SD-u tako i HD-u. Brzina prijenosa podatka svakog multipleksa iznosi 30 Mbit/s.\nDVB-T2 u odnosu na DVB-T standard omogućava učinkovitije korištenje prijenosnih kapaciteta te nudi dodatne usluge i efikasniji prijenos HD kanala. U Njemačkoj su javni emiteri ARD i ZDF zatražili prelazak na novi prijenosni standard - DVB-T2. Istovremeno, njemačka komercijalna medijska grupacija Mediengruppe RTL Deutschland tokom ove sedmice je najavila da se u potpunosti namjerava povući sa digitalne zemaljske televizije u Njemačkoj do 2015. godine.\nRTL tvrdi da će DTT distribucija biti daleko najskuplji način distribucije, čak 30 puta skuplja nego putem satelita. 95,8% gledalaca prate RTL kanale putem kablovske, satelitske i IPTV-a, a samo 4,2% putem DTT-a. Prema posljednjem istraživanju AGF/GfK, 1,17 miliona domaćinstava trenutno prati RTL kanale putem DTT-a u cijeloj Njemačkoj. Također, RTL je poručio da želi pregovarati o sudjelovanju u DVB-T2 projektu u Austriji.\n(TeVe Portal/Digital Fernsehen)\nOnki, 21. Januar 2013\nmurati und Borko23 gefällt das.\nAW: DVB-T novosti\nProces digitalizacija u BiH vraćen na početak\n"Ide se u ponovnu proceduru, sve što radimo, pišemo, korigujemo ne pije vode i čisto sumnjam da ćemo uspjeti ispoštovati rokove", rekao je Zdravko Šavija, rukovodilac Ekspertskog tima za digitalizaciju sastavljenog od eksperata iz sva tri javna RTV servisa.\nKao najpovoljniji dobavljač ove opreme vrijedne 6,8 miliona KM izabran je "Ericsson - Nikola Tesla" iz Hrvatske, ali se na ovu odluku žali konzorcijum na čelu sa firmom "Unis telekomunikacije" iz Mostara i Komisija za razmatranje žalbi uvažava njihove primjedbe i proces vraća na početak.\nNe bismo samo bili crna rupa na Balkanu koja ne bi mogla da primi i šalje digitalni signal, nego bismo bili smetnja okruženju, kazala Sudžumova\n"Sve je to otišlo prema Komisiji za razmatranje žalbi, ali oni onda žaliocima sugerišu da iznajme ekspertsku kuću koja će uraditi vještačenje i koja će dati mišljenje da li je dobro što je Komisija uradila", kaže Milanka Sudžum, šef Odsjeka za komunikacije u Ministarstvu transporta i komunikacija BiH.\n"Na kraju je usvojena žalba i prihvaćeno vještačenje, a nama je dostavljeno rješenje u kojem nas obavještavaju da poništavaju i drugi postupak", kaže Sudžumova.\n"BiH više ne bi mogla da prima i šalje signal u eter. Bili bismo smetnja za ljude u okruženju gdje bi se neki naši linkovi koristili za prenos signala za dalje i ne bismo samo bili crna rupa na Balkanu koja ne bi mogla da primi i šalje digitalni signal, nego bismo bili smetnja okruženju", kaže Sudžumova.\nProjekat digitalizacije u BiH vrijedi više od 37 miliona KM i uglavnom se odnosi na kupovinu infrastrukturne opreme koja bi trebalo da bude vlasništvo države BiH.\nOnki, 25. Januar 2013\nKAKO JE PONIŠTEN TENDER ZA DIGITALIZACIJU ?\nUred za razmatranje žalbi BiH je 10. januara 2013. godine usvojio žalbe Konzorcija AVC d.o.o. i Mibo komunikacije d.o.o. Sarajevo te žalbu Ericsson Nikola Tesla d.d. Zagreb, te poništio akte ugovornog organa.\nNa osnovu vještačenja broj 02-1-3961/12 od 29. novembra 2012. godine, od strane Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, izvršenog nakon uvida u cjelokupnu dokumentaciju, te izvršene provjere i ocjene svih dostavljenih dokumenata u ponudi kojom se dokazuje ispunjavanje tehničke i profesonalne sposobnosti Konzorcija Lanaco d.o.o. - Unis Telekomunikacije d.d. - Comutel d.o.o. utvrđeno je, između ostalog, sljedeće:\nFinansijski okvir Liste roba ne zadovoljava uslove zahtjevane Tenederskom dokumentacijom, Prilog 1-3, Sumarni iznos navedenih roba-Prihvaćene stavke. U rješenju Ureda za razmatranje žalbi navodi se da ukupan iznos robe koja je navedena kao referenca ne zadovoljava uslove zahtjevane Tenderskom dokumentacijom, tačka 6.5. stavka b. Ukupna vrijednost navedena u Listi roba mora biti minimalno 16 miliona KM. Analizirajući priložene reference u Listi roba ETF je utvrdio da za ispunjenje minimalnih uslova zahtjevanih tenderskom dokumentacijom nedostaje 11.364.513,88 KM. Ukupan iznos navedene opreme iznosio je 4.635.486,12 KM.\nETF navodi da je veliki broj stavki iz Liste roba isporučen 2011. godine. "Ako se postupa tačno prema uslovima Tenderske dokumentacije, ova roba se ne može uzeti kao referenca za projekat, jer je u Tenederskoj dokumentaciji navedeno da se kao referenca prihvata Lista roba koja je predmet javne nabavke - headend, prijenosna mreža, linkovi, DVB-T predajnici i antenski sistemi, isporučenih u posljednje tri godine - 2008, 2009. i 2010.", stoji u rješenju Ureda koji napominje da su postavljeni različiti vremenski okviri za reference, što nije baš jasno, pa poštovanje rokova navedenih T.D.-om nalaže neprihvatanje roba iz 2011. godine.\nU rješenju se dalje navodi da veliki broj stavki, sa aspekta finansijskog okvira, nije potkrijepljen dovoljnim nivoom detalja što se prvenstveno odnosi o priloženoj izjavi o isporučenoj robi Lanaco i Unis Telekomunikacije. U toj listi nisu navedene stavke - uređaji koji su bili predmet nabavke, nego samo okvirna naznaka na šta se oprema odnosi.\nUred rješenjem dalje navodi, da dio stavki ne pripada klasama roba koje se prihvaćaju kao referenca. "Dio stavki koje su navedene kao referenca se ne mogu prihvatiti jer ne pripadaju klasi roba koje su navedene T.D.-om, tačka 6.5.b kao prihvatljive. Većina tih stavki je navedena u Izjavama ponuđača Lanaco, Unis Telekomunikacije o isporučenoj robi. Ponuđač u ponudi nije naveo klase roba", navodi se u rješenju.\nU rješenju stoji da su neke stavke isporučene istom primaocu, iste godine, ponovljene, sa različitom cijenom. "Za neke od stavki navedenih kao reference u ponudi ponuđača postoje nejasnoće, koje se ne mogu razjasniti na osnovu samog uvida u ponudu, obzirom da su neke uređaje primaoci nabavljali više puta u toku jedne godine, po različitim cijenama. Ovo se posebno odnosi na robu dobavljača Comutel koji je robu isporučio kompaniji Telemach gdje se u priloženom ugovoru nalaze tri identične specifikacije skupa uređaja, pri ćemu su cijene navedene u specifikacijama različite", stoji u rješenju.\nUred za razmatranje žalbi prihvatio je nalaz i ocjenu vještačenja Elektrotehničkog fakulteta da je ponuda izabranog ponuđača neprihvatljiva, odnosno da izabrani ponuđač nije dokazao svoju kvalifikovanost u procesu digitalizacije, s obzirom da su jasno istaknuti razlozi koji upućuju na tehničku neprihvatljivost ponuđenih referenci.\nUred je zaključio da je žalba ponuđača Konzorcij AVC d.o.o. i Mibo komunikacije d.o.o. Sarajevo u cjelini i treći navod žalbe ponuđača Ericsson Nikola Tesla d.d. Zagreb osnovani, te da je ugovorni organ pogrešno ocijenio izabranog ponuđača u predmetnom postupku kao kvalifikovanog ponuđača, odnosno njegovu ponudu prihvatljivom, a što je dijelom i posljedica neusklađenosti predmetne Tenederske dokumentacije sa Zakonom o javnim nabavkama BiH.\nTako je Ured za žalbe poništio postupak u cjelosti. Ovo rješenje Ureda je konačan upravni akt protiv kojeg se može podnijeti tužba u upravnom sporu pred Sudom BiH u roku od 30 dana od dana prijema rješenja.\nOIV otpisuje HRT-u 20 miliona kuna duga\nNadzorni odbor firme Odašiljači i veze na sjednici održanoj 13. decembra 2012. godine na zahtjev uprave, kojoj je na čelu Mladen Malić, dao je suglasnost za sklapanje nagodbe s HRT-om o svim spornim pitanjima vezanim uz međusobna potraživanja. Ta odluka, koja je provedena 21. decembra prošle godine, ne bi bila sporna da njome OIV ne oprašta HRT-u čak 20 miliona kuna duga, piše Večernji list.\nNaime, 9. februara 2012., tadašnji predsjednik uprave HRT-a Josip Popovac poslao je dopis OIV-u u kojem ih obavještava da HRT prestaje plaćati 47 miliona kuna jer su oni svojom stručnom analizom utvrdili da su toliko preplatili ugovor sklopljen s OIV-om.\nOvaj spor dviju državnih firmi u Hrvatskoj zanimljiv je javnosti zbog Mladena Malića, predsjednika uprave OIV-a. Dok su sa HRT-a tvrdili da su preplatili usluge, Malić je bio zaposlenik HRT-a i autor analize na osnovu koje je Josip Popovac poslao teretnicu OIV-u za 47 miliona kuna. Danas, kada se sklapa nagodba, Malić je predsjednik Uprave OIV-a, piše Večernji list.\nNevenka Artić Banovac iz OIV-a izjavila je da ne postoji nikakav sukob interesa ističući da je Malić na HRT-u bio zadužen za kontakt s gledateljima i slušateljima koji imaju problema u prijemu programa.\nTakođer, izvori Večernjeg lista tvrde da je Malić, otkako je na čelu OIV-a, pogodovao u finansijskom i tehničkom aspektu HRT-u na štetu konkurencije RTL-a i Nove TV kada je u pitanju digitalno emitiranje programa. "Nikako se ne može uspoređivati HRT, RTL i Nova TV jer je HRT javna televizija, a RTL i Nova TV komercijalne televizije", izjavila viša stručna suradnica iz OIV-a Nevenka Artić Banovac.\nOnki, 30. Januar 2013\nDVB-T2 signal za 40% stanovnika Srbije\n21. marta prošle godine u Srbiji je počelo digitalno emitovanje zemaljskog signala putem DVB-T2 standarda takozvana Inicijalna mreža.\nU okviru testne faze emitovanja DVB-T2 signal je dostupan za oko 40% stanovništva Srbije koji mogu pratiti 10 kanala u Standardnoj i jedan TV kanal u Visokoj Definiciji. U SD-u svoj program emituju RTS 1, RTS 2, RTS Digital, RTV 1, RTV 2, Pink, B92, Prva, Happy i Studio B, dok se RTS HD emituje u HD-u.\nU martu 2012. godine Nacionalna strategija prelaska na digitalnu zemaljsku televiziju je izmijenjena. Zbog nedostatka radiofrekvencijskog spektra prethodno određen potpuni prelazak na digitalno zemaljsko emitovanje 4. april 2012. godine je odgođen do 17. juna 2015. godine.\nU junu iste godine usvojena je regulacija prelaska s analognog na digitalno zemaljsko emitovanje. Regulacija je odredila uslove prelaska na digitalnu zemaljsku televiziju u svakoj regiji te prava i obaveze emitera u procesu prelaska na digitalno emitovanje.\nPrema Strategiji razvoja javnog informacijskog sistema u Srbiji bi do 2016. godine trebao biti u funkciji novi Zakon o elektronskim medijima koji bi trebao biti izrađen u skladu s pravnom stečevinom Evropske unije kada je u pitanju digitalizacija. Njegovo usvajanje se očekuje u drugom kvartalu ove godine.\nOnki, 1. Februar 2013


NBA – niko nije pozitivan - B92\nNBA – niko nije pozitivan\nKošarkaška NBA liga saopštila je da svih 324 igraèa, testiranih na koronavirus, ima negativan nalaz.\nSN Izvor: B92 èetvrtak, 13.08.2020. | 09:50\nOni su se u tom mehuru zatvorili bolje nego Severna Koreja...\nŠalu na stranu, velike se tu pare vrte, ogromni ugovori, sam zakup tog mesta i obezbediti svakom timu pojedinaèno teren za trening košta, a masno æe im se to isplatiti. Kao posledicu, ponovo celi svet gleda najbolju košarku na svetu, biæe plejoffa , mi æemo da uživamo, da gledamo reklame, svi æe da zarade i svi sreæni. Barem mi gledaoci uživaoci. Igraèima sigurno nije lako, odvojeni od porodica, dece, žena, devojaka, udariæe malo i apstinencijalna kriza, ali ebg...Zato su toliko masno plaæeni.\nSve se može kada se hoæe.\n(Mihailo NS, 14. avgust 2020 08:51)\nZar je stvarno neko mislio da ce u nba masineriji neko biti pozitivan!?\n(bulgakov, 13. avgust 2020 15:24)\nDokaz da su NBA igraci otporniji od tenisera ili?\n(//,,, 13. avgust 2020 15:14)


Uncategorized - Krajnik\nLS Retail SOFTVER koji oprema vaš posao s modom i obućom od glave do pete Zadovoljite potrebe kupaca, optimizirajte skladišnu kombinaciju, smanjite troškove i pojednostavite procese u cijelom opskrbnom lancu! Modni trgovci se moraju prilagoditi i brzo djelovati. Međutim, to je teško učiniti ako koristite niz nepovezanih informacijskih sustava za upravljanje različitim dijelovima poslovanja. Sa […]\nŽelimo Vam ugodnu kupovinu i puno zadovoljstva korištenjem računalne opreme. Ukoliko imate bilo kakvih pitanja ili sugestija, stojimo Vam na raspolaganju: telefon: 049 35 35 80 ili email info@krajnik.hr Hvala na povjerenju. Tim tvrtke Krajnik […]


"Plavci" nisu digli ruke od svog napadača - Sportske.net\n"Plavci" nisu digli ruke od svog napadača\nIako postoji opravdana sumnje da je odigrao svoje na "Stamford Bridžu", najnovije informacije ukazuju suprotno.\nKonte se nagodio sa Čelsijem i zabranio osmehe!Šta se zapravo dešava sa Moratom? Zanimljiv video podelio navijačeRojs pobedi u zube ne gledaBL - Belgijanac rastura u Borusiji, maestralan potez Luke Jovića!Roman našao privremenu zamenu za Kontea, svi će biti iznenađeni?!\nČelsi je pre nešto više od godinu i po dana za oko 40 miliona evra u svoje redoveo doveo mladog belgijskog napadača Mišija Batšuaija.\nSnažni napadač došao je kao jedan od najboljih strelaca francuske Lige 1, a posebno je skrenuo pažnju jer je svojim igrama, ali i stilom, podsetio na jednog od najboljih fudbalera "Plavaca" svih vremena Didijea Drogbu.\nIpak, nije se najbolje snašao pod palicom Antonija Kontea. U prvoj sezoni je bio u senci Dijega Košta, u tekućoj ga je u istu bacio Morata.\nKrajem minule godine i početkom tekuće, Španac koji je stigao kao veliko pojačanje iz madridskog Reala počeo je da oseća probleme sa leđima, a to se odrazilo i na njegovu igru.\nBatšuaji je dobio priliku i čini se da ju je u potpunosti iskoristio.\nNajpre je postigao jedini gol Čelsija u dvomeču sa Noričom u FA Kupu potom je bio dvostruki strelac u pobedi nad Njukaslom u istom takmičenju, a u međuvremenu je i u Premijer ligi zabeležio jednu asistenciju.\nKonteo to nije bilo dovoljno, želeo je još jednog napadača.\nZadnjeg dana prelaznog roka stigao je Olivije Žiru, a umesto da iskusni Francuz samo pojača konkurenciju, Čelsi je odlučio da ostane sa dvojicom napadača, pa je Belgijanca poslao na pozajmicu u Borusiju Dortmund.\nBatšuaji je na "Signal Iduna Park" stigao kao zamena za Obamejanga, koji je pojačao Arsenal, a već na samom startu karijere u Bundesligi, pokazao je upravi "Plavaca" da su pogrešili što su ga pustili da ide.\nPostigao je dva gola na debiju protiv Kelna, upisao je i asistenciju Širleu kod pobedonosnog gola, a minulog vikenda je bio strelac i u pobedi "Milionera" nad HSV-om.\nNa to treba dodati da je Čelsi bez njega izgubio dva meča u Premijer ligi, poraženi su najpre od Bornmuta na "Bridžu" sa čak 0:3, potom je usledila blamaža i na "Vikaridž roudu", gde su poraženi od Votforda sa 4:1.\nIpak, Čelsi nije u potpunosti odustao od Belgijanca, a to je sada potvrdio i izvršni direktor Dortmunda Hans-Joakim Vacke.\nOn je izjavio da je na sve načine pokušavao da ubedi upravu Čelsija da mu proda Batšuajia, ali da za tako nešto nije postojao ni promil šanse.\n"Pokšali smo da ubacimo opciju da otkupimo Batšuaijev ugovor, ali Čelsi nije hteo ni da čuje. Kada Roman Abramovič kaže ne, to je ne", izjavio je Vacke.\nDakle, "Plavci" se jesu ogrešili što su ga se odrekli u ključnom delu sezone, ali izgleda da se Belgijancu sprema mesto u timu naredne takmičarske godine, kako uprava kluba sa "Bridža" nijednog trenutka nije razmišljala o njegovoj prodaji.


Da li je više represije manje represije? - CEPRIS\nYou are here: Home / Najnovije vesti / Da li je više represije manje represije?\nNovembar 3, 2021 CEPRIS\nKod krivičnog dela prinuda uvodi se kvalifikovani oblik dela u kom se sa prinudom učinjenom na svirep način izjednačava prinuda učinjena prema licu koje obavlja poslove od javnog značaja u vezi sa tim poslovima. Zakonik u definiciji posla od javnog značaja kaže: “Poslom od javnog značaja smatra se obavljanje profesije ili dužnosti koja ima povećani rizik za bezbednost lica koje ga obavlja, a odnosi se na zanimanja koja su od značaja za javno informisanje, zdravlje ljudi, obrazovanje, javni prevoz, pravnu i stručnu pomoć pred sudskim i drugim državnim organima“.\nPrema objavljenom nacrtu, kod krivičnog dela ugrožavanje sigurnosti, neće više biti kažnjiva samo pretnja da će napasti na život ili telo nekog lica ili njemu bliskog lica, već se pored napada na život i telo dodaju i sloboda i imovina veće vrednosti. Zamišljajući kako će pretnja da će napasti na slobodu nekog lica izgledati, ne možemo da se ne setimo jedne rečenice koja se često može čuti u političkoj raspravi kod nas: “Završićeš iza rešetaka”. Da li bi zaista neko ko ovo izgovori mogao da završi iza rešetaka ako nekome pripreti rešetkama? Hoće li lice koje dokazuje da je pod rešetkama mislilo na zakonito sproveden krivični postupak uz poštovanje prava na pravično suđenje, bez namere da ugrozi nečiju sigurnost, ovo dokazivati iz pritvora? Naročito je opasno ako se uzme u obzir da kvalifikovani oblik ugrožavanja sigurnosti za koji je predviđena kazna do pet godina zatvora štiti od ovog dela predsednika Republike, narodnog poslanika, predsednika Vlade, članove Vlade, sudije Ustavnog suda, sudije, javne tužioce i zamenike javnih tužilaca, advokate, policijske službenike i lica koja obavljaju poslove od javnog značaja u oblasti informisanja u vezi sa poslovima koje obavljaju. Dakle, kao i kod krivičnog dela prinude, ne radi se samo o novinarima.\n“Кaznom iz stava 1. (novčana kazna ili zatvor do jedne godine, prim. aut) kazniće se i ko neovlašćeno spreči ili ometa objavljivanje putem medija informacije od javnog značaja, ili ko zbog objavljivanja takve informacije ili mišljenja grubim vređanjem ili zlostavljanjem, drskim ili bezobzirnim ponašanjem značajno ugrozi spokojstvo lica koje je informaciju ili mišljenje objavilo”. Za ovo krivično delo, umesto dosadašnjeg gonjenja po predlogu oštećenog, predviđeno je krivično gonjenje po službenoj dužnosti.


Posmatrajući prvi uzrok nastanka raka „Nepravilna ishrana“ (Nutritional disorder), predstavlja direktan ili indirektan nedostatak osnovnih hranljivih supstanci, zajedno sa prirodnim imunostimulatorima koji bi trebalo da budu prisutni u hrani i da prirodno stimulišu imunološki sistem. Nutritivno siromasna i lose izbalansirana ishrana utiče na stanje uhranjenosti pojedinca tokom celog njegovog zivota i u vecini slucajeva dovede do dugorocnog ostecenja zdravlja. Naučni dokazi sve vise podržavaju stav da hrana kontroliše i modifikuje mnoge funkcije u ljudskom organizmu i shodno tome učestvuje u održavanju dobrog zdravlja ili homeostaze neophodne da se smanji rizik mnogih hroničnih bolesti. Tokom poslednjih nekoliko decenija nauka o hrani je napredovala do te mere da razume fiziološke i genetske mehanizme kojima ishrana i pojedinačne komponente iz hrane utiču na naše zdravlje i bolest. To je takodje i paradoks da je ishrana neophodna da podrži život ali se takodje moze smatrati i kao uzrok mnogih hroničnih oboljenja.\nJedan od problema nezdrave hrane danas proizilazi i iz poljoprivrednog zemljista na kom se proizvodi hrana koje je osiromašena bez minerala, a sa vestačkim djubrivom....\nDanas je na žalost veoma teško imati prirodne imunostimulatore iz hrane koju konzumiramo, a koji su nekada postojali, zato bi trebalo da koristimo pažljivo birane visokokvalitetne suplemente kako bi naš imunološki sistem odrzavali jakim. Recimo, nova istraživanja tvrde da upotreba nitratnih djubriva u gajenju povrća može biti najveći uzrok porasta obolelih od raka u Velikoj Britaniji.\nPočetak procesa predstavlja greška u replikaciji ćelije. Postoje brojni uzroci povećanja broja takvih grešaka, a najčešće su to hemikalije (karcinogeni), virusi, i, naravno - životno doba. Sa 10 godina većina ljudi ima jako malo grešaka pri reprodukciji ćelija, manje od 1.000 dnevno na ukupan broj od 100 miliona replikacija. Po nekim teorijama, do svoje 60. godine imamo bar 100.000 ćelija koje se ne razmnožavaju normalno. Kao posledica toga, rak se češće sreće kod šezdesetogodišnjaka nego kod deteta od deset godina.\nKoncept konvencionalnog lečenja raka se bazira na činjenici da tumor treba iseći, spaliti i otrovati da bi se ubile maligne, i pritom podržale zdrave ćelije. Metode izbora su operacija, hemoterapija i radijacija, i to je najbolje što savremena medicina može da ponudi. Međutim, zdravstvene institucije u svetu (naročito u Japanu) ovim standardnim metodama postepeno dodaju još jednu komponentu - dodatnu podršku imunološkom sistemu (Biological response modifiers, also known as BRMs).\nCilj svih ovih tekstova je da vas edukuju, da vas upoznaju sa osnovom bolesti, kako bi imali znanje i učestvovali i vi u Vašem lečenju, a ne bili samo pasivni učesnik i posmatrac koji prolazi razne vrste protokola. Danas, sa tehnološkom i informativnom revolucijom imate mogućnosti da saznate putem Interneta o Vašoj bolesti i o najnovijim načinima lečenja nekada i više i od Vaših lekara. Naročito je važno da znate da učestvujete sa njima u diskusiji, realno procenjujete uspečnost Vašeg lečenja jer na kraju to je samo Vaš život i ničiji drugi. Verujte lekarima ali isto tako nemojte se ustručavati da i vi iznesete Vaše misljenje koje mora biti bazirano na naučnim činjenicama. Danas na internetu možete pročitati publikovane naučne radove iz bilo koje teme koja vas zanima, a pri tome veliki broj svih tih web sajtova su besplatni. Najpoznatiji od njih je “Medline” www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed najveća elektronska medicinska baza podataka koju održava Američka Vlada i koja sadrži skoro sve stručne radove iz oblasti biomedicine zvanično objavljene danas u svetu.