Polazak oko 06:00h časova sa sa perona glavne autobuske stanice (BAS-a), ulaz iz Karađorđeve ulice (proveriti 3 dana pre putovanja tačno vreme) i iz Novog Sada sa parkinga kod Lokomotive oko 07:00h (proveriti 3 dana pre putovanja tačno vreme i mesto polaska autobusa). Dnevna vožnja kroz Vojvodinu prema Mađarskoj. Dolazak u Budimpeštu u podnevnim časovima. Panoramski obilazak Budimpešte: Trg Heroja, Opera, dvorac Vajdhunjadi, Andraši bulevar, Parlament (nije predvidjena grupna poseta), Budimski dvorac (Kraljevska palata), Ribarska kula, crkva Matije Korvina, Citadela... Slobodno vreme za idividualne aktivnosti ili individualnu šetnju Vaci ulicom, Srpskom ulicom i odlazak do Srpske crkve. U poslepodnevnim časovima smeštaj u hotel. Slobodno vreme za individualne aktivnosti ili u večernjim časovima mogućnost organizovanja fakultativnog odlaska na Mađarsko veče u nacionalni restoran sa folklorno – umetničkim programom (bogat meni sa pićem, nacionalnim mađarskim jelima, folklornim programom i ciganskom muzikom). Noćenje.\nDoručak. Napuštanje hotela. Slobodno vreme za individualne aktivnosti ili mogućnost organizovanja fakultativnog izleta do Sentandreje. Po dolasku obilazak Sentandreje: Trg Vuka Karadžića, Požarevačka crkva, rodna kuća Jaše Ignjatović, Blagoveštanska crkva, Beogradska crkva. U popodnevnim časovima povratak za Budimpeštu i polazak za Srbiju. Vožnja kroz Mađarsku i Vojvodinu prema Srbiji. U kasnim večernjim časovima dolazak u Novi Sad i Beograd. (Kraj usluga)


Anticelulit tretmani | Maderoterapija | Beograd | Popusti\n-Maderoterapija - pet tretmana!\nOslobodi se celulita i zategni svoje telo!\nAnticelulit tretmani celih nogu, gluteusa i stomaka\nU toku svakog tretmana se tretiraju: noge, gluteus, stomak\nJedan tretman traje oko 50 minuta\nDa li bi volela da se oslobodiš svog celulita sa nogu, gluteusa i stomaka?\nMaderoterapija je vrsta anticelulit masaže. Tokom tretmana se koriste posebne drvene oklagije koje, uz energične i intenzivne masažne pokrete, efikasno razbijaju celulit iz najdubljih potkožnih slojeva dela tela koji se tretira.\nPripremili smo super akcijsku ponudu za pket od pet tretmana maderoterapije. Tokom svakog tretmana masiraju se cele noge, gluteus i stomak. Jedan tretman traje oko 50 minuta. Telo je nakon tretmana zategnuto i svakim narednim tretmanom se smanjuje efekat izgleda pomorandžine kore!\nIskoristi super akcijsku ponudu za potpunu redukciju celulita sa tela. Klikni i rezerviši kupon kojim ti je obezbeđen popust!\nP.S. Efekat anticelulit masaže oklagijama je vidljiv već nakon prvog tretmana. Paket tretmana je sjajan izbor i pravi korak ukoliko si rešila da se konačno rešiš celulita.


Dani Sjenice, 763 godine...\nObjavljeno ponedeljak, 15 avgust 2016\nKoncertom Leksington benda, smotrom folklornih grupa iz zemalja bivše Jugoslavije i tradicionalnom manifestacijom "Dani sjeničke pite" Sjenica obeležava Dan grada, odnosno 763 godine od prvog spominjanja u nekom istorijskom dokumentu. Na "Danima sjeničke pite" više od sto učesnika prestavilo je čuvene kulinarske specijalitete ovog kraja, a centralni deo obeležavanja Dana Sjenice bio je kada je na svečanoj akademiji zaslužnim građanima i ustanovama dodeljena opštinska priznanja.\nPotpećka pećina čudo prirode\nObjavljeno ponedeljak, 01 avgust 2016\nPored magistralnog puta Požega - Užice, tačnije 14km od Užica sa desne strane nalazi se selo Potpeć i Potpećka pećina. Potpećka pećina je izvorskog tipa nju su izgradile vode ponornica koje poniru u Drežničkoj dolini i posle podzemnog toka u dužini od 4-5 m izbijaju iz pećine ili vrela ispred pećine i grade Petnicu-pećinsku reku. Ulaz u pećinu je džinovskog oblika, visok 50 metara, širok 12 metara pri dnu, odnosno 22m pri vrhu, najviši je pećinski ulaz u Srbiji. Izdubljen na krečnjačkoj litici čiji je vertikalni deo 72 metra. Trenutno je dužina istražene pećine 555 metara i obilazak traje oko 40 minuta. Potpećka pećina je otvorena za turiste, pa sa vodičem svako može videti ovo čudo prirode.\nOpširnije: Potpećka pećina čudo prirode\nPožeška Sloga u Challenge Cup-a\nObjavljeno utorak, 26 jul 2016\nPožeški rukometaši u trećem kolu Challenge Cup-a odmeriće snage protiv ekipe Vise Belgium 20/21. novembra u Požegi, a revanš meč je 26.novembra. Predsednik rukometnog kluba Sloga Dejan Stojčić kaže da je zadovoljan izborom prvog protivnika u okviru evropskog takmičenja Challenge Cup. Na žrebanju početkom sedmice u Beču, odlučeno je da to bude ekipa Vise iz Belgije.\nOpširnije: Požeška Sloga u Challenge Cup-a\nTakmičenje trubača na Zlatiboru\nObjavljeno četvrtak, 28 jul 2016\nSabor trubača na Zlatiboru počinje u petak kada će biti održan koncert prošlogodišnjeg pobednika Marka Gligorijevića iz Bajne Bašte na Kraljevom trgu od 21 čas. U subotu na Tić polju od 19 sati Smotra izvornog narodnog stvaralaštva, gde čestvuju: KUD „Zlatibor“ iz Čajetine, KUD „Elektroporcelan“ iz Arandželovca, Pevačka grupa „Raspevani Zlatibor“ iz Rožanstva, Lovačko pevačka grupa“Zlatiborske zore“ iz Šljivovice, Frulaš Marko Džambasović iz Čajetine, Frulaš Aco Marković iz Sirogojna, Frulaš Darko Prelić, Duvački orkestar Marka Gligorijevića iz Bajine Bašte. U nedelju‚31.jula 2016. od 16 sati svečani defile duvačkih orkestara, a zatim od 17 časova na Tić polju takmičenje duvačkih orkestara zapadne Srbije, pred takmičenje za Guču "Zlatibore moj zeleni bore". Od 21 čas koncert Amadeus benda na Tić polju.\nRekordna poseta na 23. Drinskoj regati\nObjavljeno četvrtak, 21 jul 2016\nU Bajnoj Bašti po 23. put održana je drinska regata, manifestacija koja najbolje prestavlja ovaj deo Srbije. Prvog dana ove manifestacije nastupili su trubački orkestri u sportskom centru "Braća Milutinović". Posle defilea kroz glavnu ulicu najbolji orkestri su se uputili na stadion U Lugu. Program 23. Drinske regate se danas nastavlja takmičenjem u pripremanju riblje čorbe pored najkraće reke u Evropi – rečice Vrelo u Perućcu a u večernjim časovima je veliki koncert Saše Matića u Sportskom centru „Braća Milutinović“. Preko 20 000 ljudi plovilo je ove godine Drinom, a na jednom čamcu čak je bio i kazan za pečenje rakije. Trasa regate je bila od Perućca do Rogatice duga 26 kilometara.\nOpširnije: Rekordna poseta na 23. Drinskoj regati\nFestival Hills up na Zlatiboru\nDani maline i tekstila u Arilju\nStrana 29 od 34


Vila Andjela, Nea Vrasna Nea Vrasna leto 2018! Vila Andjela ! Vila Anđela se nalazi na 40-ak metara udaljenosti od plaže u mirnom delu Nea Vrasne, a u blizini uređenog šetališta. Ova vila, novijeg datuma, poseduje lepo uređeni vrt i dvorište u kome se nalazi zidani roštilj, suncobrani i garniture za sedenje. Raspolaže dvokrevetnim, trokrevetnim [...]\nVila Afroditi, Nea Vrasna Nea Vrasna (Vrasna Paralia) Vila Afroditi ! ApartHotel Afroditi se nalazi na samoj plaži u mestu Vrasna Paralia. U sklopu objekta se nalaze restoran, snack bar i recepcija. Vila raspolaže dvokrevetnim studijima sa i bez pogleda na more, kao i trokrevetnim studijima bez pogleda na more. Svaka smeštajna jedinica poseduje osnovno [...]\nVila Aleksandros, Nea Vrasna Nea Vrasna leto 2018! Vila Korali! Vila Aleksandros se nalazi na oko 20 metara udaljenosti od plaže u delu Nea Vrasne ka Asprovalti. Ovaj objekat raspolaže dvokrevetnim studijima i veoma prostranim četvorokrevetnim, petokrevetnim i šestokrevetnim dupleks apartmanima koji su smešteni u visokom prizemlju. Sve smeštajne jedinice poseduju osnovno opremljenu kuhinju: frižider, [...]\nVila Korali Nea Vrasna (Vrasna Paralia) Nea Vrasna ! Vrasna Paralia ! Vila Korali! Letovanje 2018 – Vrasna Paralija i Nea Vrasna Vila Korali se nalazi u mirnom delu Vrasna Paralije na oko 20m udaljenosti od plaže. Objekat poseduje trokrevetne i četvorokrevetne studije, na prvom ili drugom spratu, kao i četvorokrevetne apartmane. Četverokrevetni apartmani (francuski [...]\nVila Sakis letovanje Nea Vrasna! Nea Vrasna ! Vila Sakis! Vila Sakis! Letovanje Nea Vrasna 2018 – Vrasna Paralija Vila Sakis se nalazi u Vrasna Paraliji (Vrasna Beach), na oko 60m udaljenosti od plaže. Objekat poseduje prostrane apartmane na prvom i drugom spratu. Četvorokrevetni apartmani poseduju dnevni boravak sa kuhinjskim delom (rešo sa jednim ili [...]\nVila Elpis letovanje Nea Vrasna Vrasna leto 2018 ! Leto 2018! Vila Elpis Letovanje Nea Vrasna 2018! Vila Elpis se nalazi u Nea Vrasni, na svega 30m udaljenosti od uređenog šetališta pored plaže. Objekat poseduje dvokrevetne, trokrevetne i četvorokrevetne studije, kao i četvorokrevetne apartmane sa odvojenom spavaćom sobom, idealno za letovanje. Studiji i apartmani su [...]\nVila Xenia Palace Vrasna apartmani Vrasna leto 2018! Letovanje 2018! VILA XENIA PALACE Lokacija: Xenia Palace je kvalitetna i lepo opremljena vila na odličnoj poziciji nedaleko od centra mesta i na oko 100m udaljenosti od peščane plaže sa velikim brojem restorana, taverni, kafica, barova i drugih sadržaja. Opis: Vila poseduje kompletno opremljena dvokrevetna i trokrevetna [...]\nVila Maria Despina – Vrasna leto 2018 Vrasna apartmani, leto 2018!!! VILA MARIA DESPINA Vila Maria Despina Vrasna smestena je na 40 metara od plaze.Nalazi se u mirnom delu Nea Vrasne. Vila Maria Despina raspolaze dvokrevetnim i trokrevetnim studijima i trokrevetnim apartmanima. Kuca poseduje lepo uredjeno dvoriste. Svaki studio i apartman u vili poseduje opremljenu [...]\nVila Aleksandros Vrasna apartmani Apartmani na plazi, Vrasna leto 2018!!! VILA ALEKSANDROS Vila Aleksandros Vrasna je smestena na 20m od plaze u delu Nea Vrasne ka Asprovalti. Vila Aleksandros raspolaze dvokrevetnim stidijima i veoma prostranim cetvorokrevetnim, petokrevetnim i sestokrevetnim duplex apartmanima koji su smesteni na visokom prizemlju. Svi studiji i apartmani u vili Aleksandros poseduju [...]\nVila Filoxenia3 – Vrasna apartmani Apartmani sa bazenom, Vrasna leto 2018!!! VILA FILOXENIA3 VRASNA Vila Filoxenia3 Vrasna je hotel apartmanskog tipa. Nalazi se u mirnom delu Vrasna Paralije (Vrasna Beach) na oko 120m od plaže. Sadrži četvorokrevetne studije (dva francuska ležaja), kao i četvorokrevetne (dva francuska ležaja) i petokrevetne apartmane (dva francuska ležaja + [...]


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Crna Gora prihvata do pet migranata / print=true\nODGOVOR ITALIJI 06. 09. 2018. 16:44 >> 22:08 7\nCrna Gora prihvata do pet migranata\nCrna Gora će na molbu Italije prihvatiti do pet migranata sa broda Diciotto, koji su se u avgustu iskrcali na italijanskom ostrvu Sicilija. "Vlada je, uvažavajući principe humanosti i solidarnosti sa ljudima u nevolji kao tradicionalne vrijednosti crnogorskog društva potvrđene mnogo puta u crnogorskoj istoriji, odlučila da Crna Gora na molbu Italije prihvati do pet migranata sa broda Diciotto," navodi se na Twiteru Vlade.\nZvaničnici iz Italije tražili su od Crne Gore da primi dio migranata koji su se iskrcali u jednoj od sicilijanskih luka nakon što su ih italijanske vlasti nekoliko dana zadržale na brodu kojim su došli u tu državu.\nPodsjetimo Italija je zatražila pomoć za rješavanje pitanja migranata koji se nalaze na brodu na Siciliji ne samo od Crne Gore, već i od članica Evropske unije, kao i od ostalih susjednih zemalja.\nRanije je objavljeno da je Albanija ponudila da prihvati 20 migranata, a Irska između 20 i 25 sa broda koji je danima ,,zarobljen“ na Siciliji.\nVlada Crne Gore Migranti


Naučnici upozoravaju: Šta nam otkrivaju bore na čelu | Krajina.BA\nSam pogled na lice osobe može otkriti potencijalni zdravstveni problem, a onda bi ljekar mogao da posavjetuje pacijenta kako da smanji rizik od bolesti.\n“Ne možete vidjeti ili osjetiti faktore rizika poput visokog nivoa holesterola u krvi ili povišenog pritiska. Proučavali smo bore na čelu jer su one tako jednostavne i vrlo uočljive”, kažu istraživači.\nBudući da su krvni sudovi na čelu veoma mali, oni su osjetljiviji na skupljanje, što znači da bi to mogao biti rani znak preranog starenja. Istraživanje je rađeno 20 godina, a u njemu je učestvovalo 3.200 odraslih zdravih osoba koje su imale 32, 42, 52 i 62 godine kada je istraživanje počelo pišu novosti.rs\nSam pogled na lice osobe može otkriti potencijalni zdravstveni problem, a onda bi ljekar mogao da posavjetuje pacijenta kako da smanji rizik od bolesti, objasnili su stručnjaci, dodajući da bi uslijedila promjena životnih navika, najprije ishrane i količine i tipa fizičkih aktivnosti. Budući da je ovo prvi put da su bolesti srca i krvnih sudova dovedene u vezu sa borama, neophodna su dalja istraživanja.\nPrethodni članakUhvaćeni krijumčari duhana u Tuzli: Pogledajte u čemu ga švercuju\nNaredni članak(VIDEO) Nećete vjerovati: Šta je sve nađeno na maskama Sarajlija nakon nošenja?


[ Pregleda: 43696 | Odgovora: 566 ] > FB > Twit\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 11:44 - pre 18 meseci\nNisi shvatio. Kazem srpski radnik ne radi nista manje od svajcarskog radnika. Jel sad jasnije?\nAli prevideo si cinjenicu da ce onaj koji ima manje gledati da ode iz firme tamo gde se placa vise...\nne manje ,sto je logicno. Ne vidim odakle si zakljucio da ce sad plate da idu na dole?\nKao sto rekoh, zaludan pop i jarice krsti...\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 11:56 - pre 18 meseci\nKazem srpski radnik ne radi nista manje od svajcarskog radnika. Jel sad jasnije?\nTo sad prvi put kazes i odakle ti ideja da ja ili neki drugi radnik mozemo citamo tvoje misli.\nUopste ovde se jako cesto ponavlja odgovor: "nisi me razumeo", "mislio sam na ono-ovo",\n"hteo sam da kazem".\nU cemu je problem da napisete to sto mislite iz prve.\nAko ste takvi programeri kao sto ovde pisete obicnu diskusiju, ondak do moga...\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 12:07 - pre 18 meseci\nNisi potpuno upućen pa se nemoj blamirati dok se ne informišeš.\nU SFRJ su postojala dva sistema za obračun plata.\n- režijski namenjen rukovodećem kadru i adminstraciji\n- sistem normi za radnike u neposrednoj proizvodnji.\nI jednima i drugima je plata zavisila od realizacije proizvodnje/usluga.\nKoeficijenti su odredjivani na osnovu stručne spreme i složenosti posla.\nDakle, nema govora da su svi zaradjivali isto.\nMedjutim, koeficijent je bio samo broj koji ništa nije garantovao ako nema realizacije i naplate.\nRadnici u neposrednoj proizvodnji su radili na normu. Normu su odredjivale posebne službe za planiranje i nadgledanje realizacije proizvodnje.\nSistem normi je obezbedjivao da prosečan radnik ima prosečnu platu a dobar radnik u neposrednoj proizvodnji je često imao veću platu od svog nadredjenog koji je radio za koeficijent.\nNa taj način su i inženjeri mogli biti zainteresovani da rade na normu ako su hteli veću platu.\nPre samo 15-20 godina ljudi su grabili posao za 100E platu...\nTada su potrošačke cene bile daleko niže pa je kupovna moć ondašnjih 100 evra bila veća nego današnjih 200 evra.\nPostoji jedna specifičnost vezana za Srbiju i evro.\nU poslednjih nekoliko godina evro je nešto opao i stagnira ali cene neprekidno rastu.\nParalelno sa rastom cena kvalitet robe pada.\nUzmi na primer mlečne proizvode, pavlaka kojoj cena stalno raste, sadržaj masti deklarisan isto ali niko ne garantuje sadržaj ostalih komponenti pa je vode u pavlaci sve više.\nKineske "farmerke" održavaju cenu ali umesto pamuka proizvode se od golog lastiža. Taj lastiž je nekada bilo sramota nositi a sada je nekakav brend. Došlo vreme da se opet ide kod Djovanija u Trst ako hoćete farmerke od platna.\nKomunizma ima i danas u drzavnim firmama...\nNije to komunizam jer komunizam ne postoji parcijalno nego kao društveni sistem (cele države).\nTo što si ti primetio je komunjarizam transformisan u "patriotizam" i "kapitalizam" a specifično za srbistan dobio je i prigodnu formu "pravoslavlja".\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 12:19 - pre 18 meseci\nTo je bilo tako na papiru.\nI da dodam: "radio ne radio svira ti radio", "niko ne moze tako malo da me plati kolko ja mogu da radim" nisu nastale u kapitalizmu...\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 12:22 - pre 18 meseci\nLakse je objasniti masini nego ljudima...\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 13:03 - pre 18 meseci\nKad sam pocinjao da radim u jednoj nemackoj firmi - investiciji kod nas, novozaposleni ljudi su imali stav kako oni najbolje znaju posao I kako treba da se orgaziuje. Kritikovali su skoro sve i objasnjavali kako je to bilo mnogo bolje organizovano u njihovim bivsim firmama. Zaboravljali su da su njihove bivse firme sve redom propale, zato su oni i dosleli da rade kod nemca. I jako ih je bolelo to sto ih niko nije pitao za njihovo strucno misljenje. Od samih ulaznih vrata su imali misljenje za sve.\nNekoliko godina kasnije, novi radnici su prestali da komentarisu cim su stigli u firmu. A stari su naucili onu "vezi konja gde ti gazda kaze". Doduse, tracevi i ogovaranja nisu nikad prestali, a i nece.\nDosta je vremena trebalo da se ljudi oslobode osecaja da se oni nesto pitaju, refleksa iz samoupravljanja. Doduse, vec je 30 godina proslo otkad se taj model ugasio, u firmama je malo ko ostao ko se zaista dobro seca tih vremena. Tad je bilo bitnije de radis, nego sta i kako, pogotovo koga znas i ko ti je teca ili kum.\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 14:48 - pre 18 meseci\nMože li privreda da se razvija bez subvencija? Dva primera u Kragujevcu: Forma Ideale i Fiat:\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 15:17 - pre 18 meseci\nVeć smo ti na nekoj od ranijih tema objasnili da pojma nemaš ni o čemu što se dešavalo u vreme "socijalizma i komunizma" kako ti to nadahnuto kažeš. Kao da si utiske skupljao od besposličara ispred lokalne bakalnice uz flašu zidarskog.\nAli izgleda da se ti ponosiš svojim neznanjem. OK je i to, ljudi se ponose i time što mogu najglasnije da prdnu ili da obale vola jednim udarcem pesnicom među rogove. Samo, niko ih ne uzima za ozbiljno, ma koliko se oni upinjali da glasno prde u svakoj diskusiji.\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 15:25 - pre 18 meseci\nMa ne, nego u novčaniku.\nDešavalo se da VKV radnik nekad dobije veću platu od direktora.\nNisu nastale u kapitalizmu\nnego su nastale u državnim odnosno budžetskim sistemima i važe i dan danas.\nDruštvena preduzeća su itekako zavisila od toga kako su se prilagodjavala uslovima ponude-potražnje iako sistem nije deklarisan kao tržišni.\nMedjutim za društvena preduzeća postojala je konkurencija i dobijanje posla nije bilo garantovano.\nU društvenim preduzećima jeste bilo parazita, ali toga ima uvek i svuda jer trenutni nedostatak posla ne znači automatski otkaz.\nDržavna i budžetska preduzeća (administracija i ostalo) onda i danas nisu imala nikakvu konkurenciju niti su organizovana u smislu optimizacije i odgovornosti nego po partijskoj liniji.\nZato ako treba nešto kritikovati to je sadašnji sistem neodgovornosti budžetskih sistema.\nUkoliko Linglong makar i delimično/dirketno/indirektno parazitira na budžetskim sredstvima\nonda se postavlja pitanje čemu "kapitalizam" i "tržište" jer Srbiji još jedan parazit nije potreban.\nNažalost, iskustva sa prethodnim "biznisima stoljeća" u režiji politike pokazala su da je država u gubitku.\nJer država u kojoj ekonomiju vode političari mora da gubi upravo zbog toga što političari "odgovaraju" samo na izborima a po pravilu nikad ne odgovaraju krivično.\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 15:37 - pre 18 meseci\nZavisi sta pod subvencijama podrazumevas.\nAko je subvencija da das firmi 100 miliona i onda ona izgradi pogon od "majke mi" 200 miliona, 50 miliona objekat 150 know how, to bas i nije nesto sto bih pohvalio.\nAli ako das firmo subvencije da dodje u neko malo mesto sa visokom nezaposlenoscu, tako sto ces mu finansirati prikljucke, pristupne puteve, dati mu privremenu kancelariju dok ne sagradi svoju,... I to je sbvencija.\nAko neko izgradi pekaru, a ti ga oslobodis poreza i doprinosa 10 godina, dok njegov komsija koji ima identicnu pekaru koja jos radi, placa sve redovno, onda je to nelojalna konkurencija.\nAko ustupis ogroman plac velike vrednosti u gradu golf klubu iz drugog grada, pod objasnjenjem da ce razvijati golf sport, onda je to korupcija.\nKako uopste urediti subvencije, kome dati? U osnovi, one nisu losa stvar, ali se dosta zloupotrebljavaju.\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 15:55 - pre 18 meseci\nZnam dobro za tu domisljatost, tacnije receno uobrazilju.\nSamo da bi lakse uzeli pare ocekujete od ljudi da se ponasaju ko abakus.\nPreziveo sam par decenija u sendvicu izmedju vas Polubogova i Bogova koji vas placaju.\nSa Bogovima je bilo pesma, obicno sve za tri minuta ali sa vama… rolling eyes…\nZahvalan sam ES forumu jer mi je puno pomogao da skontam skim imam posla.\njos jednom, procitati sta je vladd napisao na strani 1\ni plus za IUOP_1 za dobar linak\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 16:30 - pre 18 meseci\nprvo da definisemo sta je to kapitalizam.\ndakle mi danas zivimo u jednom sistemu koji se zove za-neke-kapitaliza-a-za-neke-socijalizam, pa ko se kako uglavi.\nSubvencije ? Najveca glupost. One remete poredak u sektoru, favorizuju neke na ustrb drugih. Takodje, osoba koja pocinje biznis treba da se obrati bankama, trzistu kapitala ili privatnim investitorima ukoliko joj fale sredstva. Tako kad prodje kroz taj filter videce gde stoji i koliko mu je plan realan.\nBice da je subvencija jos jedan izum drzavnih uhleba koje mozda grize savest koliko im dobro ide pa su resili malo da pomognu sirotinju raju. Naravno po svojoj metodi, uzmi iz budzeta i baci koliko treba.\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 19:32 - pre 18 meseci\nSede tako beogradski lelemudi, piju mlako pivo iz flaše i komentarišu kako je baš bezveze što se država iscimala da nekom strancu da povoljne uslove da napravi fabriku u tamo negde u nekom Lebanu.\n- Koja je to vukojebina brate, šta ima neko tim seljacima da pravi fabriku? Neka je naprave sami sebi !\n- Tako je tebra, šta kojmoj subvencije ?! Sve to preko mojih leđa ! Od mojih para će seljacima da pravi fabriku !\n- Sve lopov do lopova, brate, znam ja to kako je onaj Fijat. A šta je falilo Zastavi ? Ništa.\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 19:44 - pre 18 meseci\nmoda si korisnik neke subvencije pa ti je OK.\nAli onda svima treb dati subvencije. A to je onda komunizam.\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 20:10 - pre 18 meseci\nNije bitno ŠTA radiš i KOLIKO radiš, već koliko VREDI to što radiš.\nEto, u Nemačkoj pčelar prodaje med prodavnicama zdrave hrane po 7 do 8€ za kilogram, a pčelari u Srbiji traže 800 do 1000din. za kilogram. Kako onda taj nemac plaća radnik 9.5€ po satu, a u Srbiji je 15-20€ dnevnica, i opet taj nemac zaradi više nego pčelar u Srbiji sa istim brojem košnica?\nProsto - u Srbiji se većina posla radi ručno, jer je radna snaga jeftina, pa se ne isplati ulagati u skupe mašine. A nemac je kupio komplet liniju za otklapanje saća i centrifugiranje, upravlaj se preko LCD ekrana, mašina košta 65000€. A u Srbiji ti treba gomila radnika da uradiš isti posao, ali je opet jeftinije nego da kupuješ mašinu.\nRešenje: da plate u Srbiji pomnožimo sa 5, a pojedine cene da drastično podignemo (nekretnine puta 5, cena struje puta 3, cena vode puta 5, cena hleba i mleka puta 5, kao i većinu ostale hrane iz domaće proizvodnje, ali da bude mnogo stroža kontrola kvaliteta, itd.).\nJednostavno, ako neko ima platu 500€ i može mesečno da odvoji 100€ za neki kredit, da ima platu 2500€, ali da cene budu takve da opet mesečno može da odvoji petinu plate, tj. 500€. E, sa tih 500€ će već moći da kupi nov auto (koji će koštati isto), da obnovi belu tehniku, kupi bolju odeću (ona iz uvoza će i da pojeftini zbog većeg prometa).\nSamo ostaje pitanje kako smanjiti spoljnotrgovinski deficit (drastično bi porastao uvoz tehnike, polovnih i novih automobila, odeće, obuće...)?\nNije problem da imamo nemačke plate, kao i nemačke cene (nekretnina i drugih stvari koje su tamo mnogo skuplje), već je problem što bi naglo skočio uvoz i kurs evra bi otišao na 500 dinara.\nMotanje kablova bi bilo odlična investicija kad bi se ti kablovi proizvodili kod nas - eto posla i za Bor (bakar) i za neke domaće fabrike koje bi proizvodile te kablove... tako bi 100% cene kablova bila vrednost izvoza, a ovako neće biti ni 10%.\nDakle, treba im dati i besplatno zemljište i subvenciju, ali da kupuju sve kod nas.\nIsto za FAS, ne da izvoze delove pa ponovo uvoze po 5 puta većim cenama, nego da 5 puta više plate našim firmama!\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 20:16 - pre 18 meseci\n"Nije bitno ŠTA radiš i KOLIKO radiš, već koliko VREDI to što radiš."\nUzmimo da se obavlja isti posao...\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 21:33 - pre 18 meseci\nZna se sta su subvencije. Drzava izabere jednu firmu i ucestvuje u smanjenju njenih troskova, prebacujuci ih na drustvo.\nJeste, postoje zloupotrebe, ali to nije jedini problem kod subvencija. Naime, odluke o subvencionisanju donose politicari i birokrate, a tesko da oni znaju da daju kompetentne poslovne odluke. Onda slede problemi sa korupcijom. Trece, one sputavaju trzisni mehanizam. Cetvrto, donose ih ljudi koji nemaju podsticaj da efikasno koriste sredstva, jer njihove eventualne greske ne placaju oni, vec svi gradjani.\nPeto, nelogicne su, zasto bi pomogao jednu, a ne drugu firmu.\nNajbolje su tzv. indirektne subvencije: smanjenje fiskalnog opterecenja, olaksavanje uslova poslovanja, pojednostavljivanje birokratskih procedura (i njihovo jednoobrazno tumacenje) i sl. E, al problem je sto tu onda nema sta da se krade...\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 21:56 - pre 18 meseci\nDa, zaboravih jos jedan argument protiv. Uvek treba uzeti u obzir sta je sa novcem koji je dat kao subvencija drugo moglo da se uradi! Tj. da li je alternativna upotreba bila efikasnija. A kako a druga upotreba ne postoji, jer je data subvencija, mi nemamo argumente (dokaze) da li je subvencija bila isplativa. Nemamo sa cim da poredimo.\nOvo je davno obajsnjeno u jednoj knjizi, "Ono sto se vidi i ono sto se ne vidi", cini mi se. Subvencija se vidi, alternativna upitreba tog novca se ne vidi.\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 22:42 - pre 18 meseci\nNije bato - to je trziste :D, samo ti to ne kapiras. To nije komunizam ni ako posmatras samo Srbiju kao jedinu mogucu opciju, ali u ovom slucaju kapital i korporacije su globalne, i one imaju svoje parametre zbog kojih ce da izaberu odredjenu zemlju kao bazu. Siguran sam da su subvencije jedan od velikih faktora zasto biraju Srbiju.\nE sad - da li se te subvencije isplate je potpuno drugo pitanje, ali definitivno nije socijalizam a bogami ni komunizam ako drzava daje pare kapitalisti na ovaj ili onaj nacin (subvencije, porezi, zemljiste itd).\nU Holandiji korporacije pregovaraju sa drzavom koliki ce porez da placaju, odnosno drzava daje subvencije kroz smanjenje love koji ce se iskesirati drazavi u ime poreza itd...\nRe: Investicije - podeljena javnost 28.08.2018. u 22:43 - pre 18 meseci\nhajde da uvedemo komunizam pa nek opet sve razmislja drzava.\novo je vec previse komplikovano\nRegistrovani: 8 ( vucko47, vbbojan, bojanum, Nebojsa Milanovic, Shadowed, laminator, guja011, radezmaj )


Grčku posetilo upola manje turista u odnosu na 2019. godinu, Srbi napunili džepove Albancima i Crnogorcima | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Društvo | Gde ste vi letovali ove godine?\nMiodrag Tasić Žitkovac intervju DS festival Aleksandar Vučić Niš Centar za kulturu i umetnost Dveri Aleksinački Rudnik hapšenje pozorište predsednik opštine saobraćaj škole Ivan Dimić Nenad Stanković budžet NATO Radio Aleksinac opština Crveni krst Beograd košarka Napredak KK Aleksinac.Net izbori SNS fudbal Dušan Ostojić\nKo je profitirao a ko izgubio kada su turisti iz Srbije u pitanju ove sezone? Na prvom mestu među “gubitašima” našla se Grčka, koja je prethodnih decenija bila u vrhu destinacija turista iz Srbije kada su u pitanju letovanja.\nZato su komšije Albanci prošli više nego dobro, a oko sedam miliona turista do sada je posetilo i Crnu Goru, uz podatak da podsezona još nije gotova, pa se prilivi očekuju i u septembru, piše Luftika.\nGrčki ugostitelji su očekivali da će ove godine imati isti broj srpskih turista kao i 2019. godine, ali sada kažu da su se prevarili u proceni.\nDok je 2019. godine Grčku posetilo više od milion naših turista, procenjuje se da je ove godine negde upola, nešto više od 500 000.\nSmatraju da je osnovni uzrok to što za Crnu Goru, Albaniju i Tursku nisu bile obavezne vakcine i testovi, ali i to što su ove destinacije povoljnije.\nPredsednik Grčko – srpske privredne komore, Kostas Georgakos, smatra da je potrebno da Grčka uloži sredstva u dobar marketing kako bi povratila srpske turiste. Istakao je i da očekuje da će do potpunog oporavka i povratka izgubljenog broja srpskih turista doći za dve godine, potencijalno 2023. godine.\nInteresantan je podatak da je prošle godine u Grčkoj letovalo 60 000 srpskih turista. Iznenađujuće veliki broj, s obzirom na to da su granice bile otvorene samo 3 nedelje.\nTuristi sa Balkana spasili su turizam u Albaniji, a među najbrojnijim turuistima bili su građani Severne Makedonije i Srbije.\nPandemija, zatvaranje granica i nemogućnost da se putuje u evropske zemlje uticali su na to da turisti iz Srbije počnu da istražuju Balkan, ocenio je jedan od turista iz Srbije i dodao da su narodi u regionu slični i da nemaju predrasude, piše Dojče vele na albanskom jeziku, a prenosi Tanjug.\nPrema zvaničnim podacima, samo u junu u Albaniji je registrovano 335.000 kosovskih Albanaca, a slede turisti iz Severne Makedonije i centralne Srbije.\nDa albanska letovališta budu izbor turista iz Srbije i ove godine uticale su kako povoljne cene, tako i mogućnost ulaska u Albaniju bez PCR testa ili potvrde o vakcinaciji.\nZvanični podaci pokazuju da broj srpskih turista u Albaniji raste poslednjih deset godina za od 5 do čak 15 odsto godišnje, sa izuzetkom 2020. godine kada je usled pandemije koronavirusa bilo manje srpskih turista u Albaniji. Najviše ih je bilo 2018. i 2019. godine, oko 70 hiljada.\n“Od početka godine do prvog avgusta na graničnim prelazima je zabeležen promet od 6.766.544 turista, od toga u junu 1.260.266. Na graničnim prelazima samo u julu mesecu zabeležen je promet putnika od 2.765.273, dok je u julu 2020. iznosio 258.711, a u julu 2019. 3.341.795 putnika. Ovim brojkama moramo biti zadovoljni, a sve to dugujemo dobrim odlukama u delu upravljanja granicama. Kako na početku sezone, tako i sada, a sve dok to epidemiološka situacija bude dozvoljavala, ostajemo otvoreni za naše susede kojima dugujemo veliku zahvalnost za uspešnost sezone, i poverenje koje su ukazali Crnoj Gori. Nadamo se da će ovaj pozitivan trend nastaviti i u postsezoni”, naglašavaju u ministarstvu ekonomskog razvoja Crne Gore za Nova.rs, i dodaju da je Crna Gora 20. avgusta bila na realizaciji čak 88 odsto sezone iz 2019. godine.\nTuristi iz Srbije su se u velikom broju ove sezone rešili da krenu na letovanje put Albanije, što zbog nikakvih uslova za ulazak kada su korona mere u pitanju, što zbog cena koje su proteklih sezona bile izuzetno niske, a najviše zbog preporuka onih koji su u Albaniji već letovali.\nZa Grčku su pravila bila nejasna, komplikovana i često se menjala, žale se mnogi turisti, pa ih je i to odvratilo od omiljene destinacije za odmor i uživanje. Mada, Crnaa Gora je u ovoj priči najbolje prošla. Bez obzira na epidemiološke mere koje su važile i važe, turisti iz Srbije nikako nisu želeli da se odreknu letovanja u komšiluku. Kako će se situacija odvijati naredne turističke sezone zavisiće, osim od pandemije, i od načina na koji će turistički radnici ovih zemalja izaći u susret našim turistima niže platežne moći kao i od činjenice da se više ništa ne podrazumeva.\nPa ni gosti iz Srbije koji će pristati na ne baš uvek uslovne apartmane, ne baš uvek ljubazne ugostitelje i ne baš uvek povoljnu vanpansionsku ponudu.\n# Grčka Crna Gora Albanija letovanje\nPriče za nezaborav\nLud provod za mlade


Radio Laguna: „Mentalno razgibavanje“ nije zabranjeno\nV.J. | 11. nov 2018.\nRadio Laguna danas je u saopštenju negirala navode voditelja Darka Mitrovića, koji je pre nekoliko dana izjavio da je njegova emisija „Mentalno razgibavanje“ ukinuta iz političkih razloga.\nU Laguni su potvrdili da se emisija neće emitovati od 16. novembra, ali i istakli da nije u pitanju zabrana.\n„Emisija nije zabranjena niti ukinuta, a sadržaj iste nikada nije bio cenzurisan. Na zahtev Darka Mitrovića došlo je do prekida naše saradnje. Ugovor je raskinut sporazumno 1. novembra“, navodi se u saopštenju Lagune. Kako dodaju, na radiju Laguna nikada nije bilo cenzure niti političkih pritisaka, kao ni zabrane iznošenja mišljenja, stavova, činjenica i informacija.\n„Zaposlenima, saradnicima i gostima našeg radija nikada nije bila ugrožena sloboda govora. Naprotiv, radio Laguna je jedan od retkih medija na kom svoje stavove mogu da iznose svi relevantni činioci javnog i političkog života“, naglašeno je u saopštenju.\nPrema njihovim tvrdnjama, razlozi neslaganja koji su prethodili odluci Darka Mitrovića da prekine saradnju, nisu političke prirode, već isključivo poslovne.\n„Nakon našeg ukazivanja na postojanje profesionalnih propusta u emisijama koje su emitovane na našem radiju, te pokušaja da apelujemo da se ti propusti i otklone, Darko Mitrović je odlučio da prekine saradnju, o čemu nas je obavestio usmeno, a potom i pismeno“, kažu u Laguni, dodajući da drže do slobode govora, mišljenja, uvažavanja različitosti, objektivnog izveštavanja, kulture, kao i etičkih načela.\nNjihova verzija događaja značajno se razlikuje od one koju je pre nekoliko dana u javnosti izneo autor i voditelj „Mentalnog razgibavanja“ Darko Mitrović. On je istakao da emisija prestaje da se emituje iz političkih razloga.\n– Uskoro će se Laguna pojaviti sa nekim saopštenjem u kome će reći da sam ja „inicirao prekid saradnje“, i to je tačno. Naravno da sam ja prekinuo tu torturu, jer ne želim da mi neko određuje kako treba da izgleda moja emisija, o čemu treba da pričam i na koji način. Ne želim da mi neko govori kako treba da izbacim džinglove sa Vučićem i kako treba da smanjimo priču o istom – napisao je Mitrović na svom Fejsbuk profilu. On je naveo da nisu isterani ili ukinuti sa radija Laguna, jer se danas to radi na mnogo lukaviji način uz „dobronamerne savete“.\nZoran Modli u ulozi Šerloka Holmsa oko sudbine Radija 202\nMentalno razgibavanje Radio Radio Laguna\n← Ustavni sud odbacio žalbu grupe javnih ličnosti zbog objava u Informeru, na Pinku i portalima\n„Telo je pretvoreno u tečnost i izliveno u kanalizaciju“ →


ZA NEVERICU: Lionela Mesija tužili zato što se zove Mesi?! - Fudbal, Evropske lige, TimeOut\nHotSport»Fudbal, Evropske lige, TimeOut»ZA NEVERICU: Lionela Mesija tužili zato što se zove Mesi?!\nStrahinja Nikolić| 2018-04-26T14:08:45+00:00\t26. apr 2018. 13:58|1 komentar|HotSport\nLionel Mesi se našao u neočekivanom problemu, i to najviše zbog svog imena.\nMESI PORUČIO: U Evropi samo Barselona (VIDEO)\nNaime, proizvođač sportske opreme iz Španije, marka „Massi“, podnela je žalbu Kancelariji za intelektualno vlasništvo EU (EUIPO) nakon što je Leo Mesi odlučio da registruje svoje ime kao zaštitni znak.\nNavodno, „postojala je mogućnost konfuzije zbog sličnog pisanja i izgovora imena jednog od najboljih fudbalera sveta i ovog proizvođača.\nIpak, nakon što je slučaj stigao do Opštog suda Evropske unije, doneta je odluka da Mesiju bude dozvoljeno da svoje ime zaštiti kao svoj sopstveni „trejdmark“:\n– Gospodin Mesi je, zapravo, opštepoznata javna ličnost o kojoj se redovno priča i koja se redovno pojavljuje na radio i televizijskim stanicama. Takođe, iako je moguće da postoje ljudi koji ne znaju ko je Leo Mesi, teško je poverovati da će baš oni odlučiti da kupe sportsku opremu, istakao je sud u saopštenju.\nMasi ima mogućnost žalbe Evropskom sudu pravde.\nTAGOVI: Lioner Mesi, Masi\nГЦГ 26.04.2018. at 14:25- Odgovori\t (0)\t (0)\nДокле смо дошли као људска раса… Дно дна\nLionel Mesi se našao u neočekivanom problemu, i to najviše zbog svog imena.Povezane vesti SPORT NA TV: Poslednji radni dan u znaku fudbala i... SPORT NA TV: Rukometaši u odlučujućoj borbi na SP,... SPORT NA TV: Zvezda u Valensiji, Azijski kup hita ... Naime, proizvođač sportske opreme iz Španije, marka „Massi“, podnela je žalbu Kancelariji za […]


Zašto se daje bakšiš i gde ne bismo smeli? - Beleške\nZašto se daje bakšiš i gde ne bismo smeli?\nBeleške > Magazin > Zanimljivosti > Zašto se daje bakšiš i gde ne bismo smeli?\nObjavljeno / 24.03.2016. Autor / Aleksandar Pešić Kategorija / Zanimljivosti\nBakšiš je sredstvo kojim se dobro pružena usluga prepoznaje i nagrađuje. U zavisnosti od zemlje ili lokacije, može biti uobičajeno da se ostavlja bakšiš konobarima u barovima i restoranima, taksistima, frizerima… dok se u nekim zemljama bakšiš smatra uvredom. Ukoliko planirate neka buduća letovanja, nije loše da znate zašto se daje bakšiš i gde je bakšiš neprimeren.\nMalo stručnije sročeno: „Bakšiš je suma novca, koju pored osnovne cene, plaćamo radnicima u sektoru usluga za uslugu koja se obavlja ili je očekivana.“. Pročitajte malo više o tome kako je bakšiš nastao, zbog čega je često tema neprijatnih razgovora kada plaćate račun u društvu i njegove pozitivne i negativne strane.\nPraksa davanja bakšiša započeta je u Tjudorskoj Engleskoj. U 17. veku, bilo je očekivano da gosti koji bi prenoćili u privatnoj kući domaćina, ostave određenu sumu novca slugama domaćina. Nedugo zatim se ta praksa proširila po ,,kafićima“ i drugim ugostiteljskim objektima u Londonu.\nNakon Američkog građanskog rata, bogati Amerikanci putovali su Evropom gde su pokupili ovu praksu, kako bi pokazivali svoje bogatsvo. Velika borba se vodila oko prakse bakšiša, u nekim državama je bila zabranjena, ali je na kraju ipak opstala. Ona je danas najzastupljenija u američkoj kulturi, gde se smatra da je bakšiš u iznosu od 10-15% cene na računu obavezan. A može biti uključen u cenu i iskazan kao posebna stavka u računu. U nekim mestima gde nema klasičnog usluživanja za stolovima (brza hrana, pekare, čuveni coffee shop-ovi kao što je Star Bucks), postavljene su tegle za bakšiš.\nDavanje bakšiša u Srbiji\nU Srba, reč bakšiš potiče od persijske reči bakhshesh. Kod nas ima široku primenu, od nagrade konobaru u kafiću za dobru kafu ili pivo, čokolade doktoru (a ponekad i dosta evrića više, što je veoma klizav teren i siva oblast, barem kod nas) ili viskija profesoru, do jedne koverte čuvarima reda i zakona.\nGeneralno, u Srbiji svakako nije uvreda dati nekome bakšiš. Štaviše, većina radnika u uslužnim i ugostiteljskim objektima kaže kako, figurativno, „živi od bakšiša.” U takvim oblastima plate nisu preterano visoke upravo zato što se očekuje da će gosti radnicima ostaviti bakšiš. U određenim objektima, konobari su slobodni da zadrže sav bakšiš koji su dobili, dok u nekima postoji pravilo da svi zaposleni moraju ravnomerno rasporediti dobijen novac, što već zavisi od politike firme u kojoj su zaposleni.\nKada je u pitanju visina davanja, ne postoji tačno utvrđeno pravilo koliki je procenat bakšiša potrebno dati u odnosu na osnovnu vrednost usluge. Uglavnom je to individualne prirode – dok neki ljudi imaju običaj da ostavljaju i po 20 do 30% bakšiša, toliko sa druge strane postoje i oni koji uvek daju tačan iznos novca jer smatraju da je toliko dovoljno s obzirom na to da je tako određeno cenovnikom. Koliko zavisi od ličnosti, toliko zavisi i od kvaliteta dobijene usluge – sigurno je da ćete više novca dati ljubaznom i komunikativnom konobaru, nego konobaru koga ste čekali 15 minuta samo da primi vašu porudžbinu, a koji je pritom bio i izrazito neljubazan i negativan.\nU nekim zemljama je suvišno davati bakšiš jer je već uključen u cenu (recimo skandinavske zemlje), zato obratite pažnju na račun, ako postoji stavka koja se odnosi na servis, od vas se ne očekuje da ostavite bakšiš. U Japanu i Kini, davanje bakšiša se smatra uvredom, jer namećete svoje običaje tuđoj kulturi i verovatno će vas juriti da vam vrate novac, misleći da ste se preračunali ili zaboravili.\nZašto je bakšiš loša stvar\nU zemljama u kojima nije obavezan, tj. uključen u cenu usluge, plate radnika ozbiljno zavise od darežljivosti mušterija. Poslodavci daju male plate svojim zaposlenima ,,znajući“ da će zaraditi dosta od bakšiša. Postavlja se pitanje, kako razgraničiti ko je odgovoran za uslugu? Ostavićete novac konobaru, koji će preneti vašu ,,robu“ od tačke A do tačke B, a šta se dešava sa kuvarom tj. osobom koja je spremila tu robu? Složićemo se da kuvar snosi mnogo više odgovornosti. Nekada se dešava da bakšiš svi dele na ravne časti, ali to najčešće nije slučaj.\nDa se ne ograničavamo na restorane/barove, bakšiš se ostavlja u uslužnim delatnostima. A šta je npr. sa vozačima autobusa? Oni su bukvalno odgovorni za naš život, čak i da izbacimo vozače GSP-a. Nikad nisam video da je neko nakon 6 sati vožnje prišao vozaču i rekao: ,,Hvala vam što ste 6 sati držali pažnju i bezbedno me dovezli do odredišta“.\nAli oni su plaćeni. Pa svi su plaćeni, problem je u tome što se neka zanimanja oslanjaju na bakšiš. Zato imamo situaciju da konobar popularnog splava/kafića zarađuje više od mnogo kvalifikovanijeg pojedinca. Kako naći balans i pravi odgovor na ovu zavrzlamu, dok svima nad glavom stoji etiketa „škrtice“?


Teorijska osnova za istraživanje svemira (ili kosmosa) pomoću letelica postavljena je još u Carskoj Rusiji pre Prvog svetskog rata zahvaljujući radovima naučnika i pronalazača Konstantina Ciolkovskog (1857-1935). On je krajem 19. veka počeo da proučavao teoriju kretanja raketa (vozila, odnosno letelica koje se kreće usled reakcije na izlazak gasa velike brzine iz nje), da bi 1896. godine sa II raketnom jednačinom (Ciolkovskog) definisao teoriju raketnog pogona. Teoriju kretanja rakete izvan nekog gravitacionog polja je predstavio u radu „Istraživanja kosmičkog prostora pomoću reaktivnih aparata” koji je napisao 1898. godine, a objavljen je 1903. godine. Ovim radom je prvi put dokazano da se rakete mogu koristiti za letove u kosmos, zbog čega se Ciolkovski smatra ocem teorijske kosmonautike.\nCiolkovski je i posle Oktobarske revolucije nastavio da razmatra mogućnost istraživanja svemira pomoću reaktivne propulzije da bi 1929. uveo koncept višestepene rakete kao osnovu za moderan projekat svemirske letelice. Praktičan rad na raketnom pogonu u SSSR-u je počeo 1920-ih godina sa eksperimentima koje su izvodili članovi Grupe za izučavanje reaktivnog pogona GIRD (osnovane 1931), gde su radili pioniri raketnog pogona kao što su Sergej Koroljov (koji je sanjao o putovanju na Mars) i inženjer nemačkog porekla Fridrih Zander. GIRD je 18. avgusta 1933. godine lansirao prvu sovjetsku raketu sa pogonom na tečno gorivo „gird-09” a 25. novembra 1933. godine prvu hibridnu raketu „gird-ks”, tako da je sovjetska raketna tehnologija 1930-ih godina bila uporediva sa nemačkom. Međutim, Staljinova velika čistka tokom 1930-ih godina je zaustavila dalji napredak na tom polju jer su mnogi vodeći inženjeri ubijeni ili proterani u gulage, kao Koroljov.\nU periodu 1940-1941. u SSSR-u došlo je do još jednog napretka na polju reaktivnog pogona, razvoja i serijske proizvodnje višecevnog raketnog bacača “kaćuša”, koji se pokazao veoma efikasan u borbama na Istočnom frontu tokom Drugog svetskog rata. Po završetku ovog rata, mesta Mitelverk i Peneminde (gde je Verner fon Brain proizvodio i testirao projektile „v-1” i „v-2”) našla su se u sovjetskoj okupacionoj zoni, pa su sovjetski inženjeri bili u prilici da pregledaju dokumenta i crteže koje su tamo našli i iz njih uvideli da je nemački raketni program mnogo napredniji od sovjetskog. Kako se pod njihovom kontrolom našao i glavni proizvodni pogon za rakete „v-2” u Nordhauzenu, tamo su do septembra 1946. godine sastavili 30 raketa „v-2”. Vodećim ljudima u SSSR-u je bilo poznato i da su Amerikanci na kraju rata realizovali operaciju „Paperclip”, u okviru koje su u tajnosti preselili u SAD većinu vodećih nemačkih raketnih naučnika na čelu sa Vernerom fon Braunom i 100 raketa „v-2”, sa kojima su sredinom marta 1946. godine urađeni prvi statički testovi, a sredinom aprila iste godine obavljeno je i prvo lansiranje.\nPsi - prvi kosmonauti\nStaljin je odlučio da razvoj balističkih raketa postane prioritet za SSSR, pa je 13. maja 1946. godine, u predgrađu Moskve, u tu svrhu osnovan Naučno-istrazivački institut NII-88 (poznat i pod nazivom OKB-1). Za direktora ovog insituta postavljen je Dimitrij Ustinov, a Koroljov je postao glavni konstruktor raketa velikog dometa. Pod rukovodstvom Ustinova, Koroljov i drugi sovjetski inženjeri počeli su da proučavaju tehnologiju rakete „v-2”, da bi uz pomoć raketnog naučnika Helmuta Grotrupa i drugih zarobljenih nemačkih inženjera, koji su radili na projektu „v-2”, septembra 1948, počeli letne testove sa njenom kopijom pod nazivom „r-1”. Sovjetska vojska je prihvatila ovu raketu u naoružanje novembra 1950, a na osnovu nje je kasnije izrađena i serija specijalizovanih raketa koje su korišćene za naučne eksperimente na velikim visinama.\nNa osnovu rakete „r-1 je razvijena poboljšana verzija pod oznakom „r-2”, koja je prvi probni let imala u septembru 1949. godine, a uvedena je u naoružanje novembra 1951. Iako su ove dve rakete bile projektovane uz pomoć nemačkih inženjera, u celini su proizvedene u sovjetskim industrijskim postrojenjima i dale su inženjerima iz instituta OKB-1 dragoceno iskustvo koje im je omogućilo da posle „r-2” počnu samostalan program razvoja interkontinentalnih balističkih projektila poboljšanih karakteristika iz serije „R” sa pogonom na kriogeno gorivo-tečni vodonik (sa kojima je Koroljov eksperimentisao krajem 1930-ih). Posle prvog testa atomske bombe u SSSR-u, 1949. posebna pažnja poklonjena je razvoju rakete koja bi mogla da ponese nuklearnu bojevu glavu do SAD.\nU to vreme nije postojao samostalni sovjetski svemirski program jer nije bio predviđen petogodišnjim planom razvoja države, pa se oslanjao na vojni program koji je imaju prioritet za državu. Uprkos mnogima u SSSR-u koji su ismevali ideju o svemirskim letovima i lansiranju satelita u Zemljinu orbitu, Koroljov je, vođen sopstvenim snom o putovanju čoveka u svemir, pored vojnog programa radio i na razvoju sovjetskog svemirskog programa. Na osnovu raketa „r-1” i „r-2” je razvijena serija specijalizovanih raketa koje su korišćene za vertikalne sondažne letove u toku kojih su izvođeni naučni eksperimenti na velikim visinama. Zahvaljujuci njima je,jula 1951. lansirana prva sovjetska raketa sa živim bićima, tj. sa dva psa, dva meseca prije nego što su to uradili Amerikanci. Ovi psi su nakon leta koji ih je podigao na visinu od 101 km, po povratku na Zemlju, pronađeni živi. Posle toga je, tokom pedesetih i šezdesetih godina, sovjetski svemirski program pokrenuo više misija u kojima je koristio pse, ali i druge životinje za sub-orbitalne i orbitalne svemirske letove u kojima je ispitivan uticaj ubrzanja na živi organizam i ponašanje organizma u uslovima bestežinskog stanja, kao i izlaska i ponovnog povratka u atmosferu, kako bi se utvrdilo da li je izvodljiv let čoveka u svemir. Sa raketama „r-1” je 1951-1956. realizovano još 14 naučnih letova sa psima koji su leteli na visini od 100 km, dok je 1957-1960. godine izvršeno 11 letova sa psima na raketama „r-2a”, koje su letele do visine oko 200 km.\nPrvi satelit - prvi šok za SAD\nNajava SAD, jula 1955. da planiraju lansiranje satelita tokom Međunarodne geofizičke godine (od 1. jula 1957. do 31. decembra 1958. godine) pomogla je Koroljovu da, januara 1956. nagovori sovjetskog vođu Nikitu Hruščova da podrži njegove planove za lansiranje satelita u Zemljinu orbiti (“sputnjik”) kojim bi se proširilo dotadašnje znanje o svemiru, kao i četiri vojna izviđačka satelita (“zenit”) čime bi nadmašili Amerikance.\nRad na kriogenim motorima i projektovanju novih raketa je rezultirao razvojem dvostepene interkontinentalne balističke rakete „r-7 semjorka”, koja je uspešno testirana avgusta 1957. Ova raketa, zbog velikog dometa od oko 7.000 km i korisne nosivosti od oko 5 t, nije bila samo pouzdan i efikasan projektil za prenošenje nuklearnih bojevih glava na velike daljine već i odlična osnova za letelicu sa kojom bi se mogao prebaciti teret u svemir. Zahvaljujući tome što je imao gotovu raketu, Koroljov je uspeo da realizuje program razvoja veštačkog satelita za svega mesec dana, pa je mali satelit u obliku kugle („sputnjik 1”) uspešno lansiran u Zemljinu orbitu 4. oktobra 1957. godine sa kosmodroma Bajkonur, u Kazahstanu.\nLansiranje prvog satelita je bio veliki šok za SAD i podsticaj da pojačaju sopstvene napore u osvajanju svemira tako da se ovaj dan može uzeti kao početak svemirske trke, nezvaničnog nadmetanja između SADržava i SSSR-a u istraživanju svemira, lansiranju veštačkih satelita u Zemljinu orbitu i slanju ljudi u svemir i na Mesec koje je trajalo od 1957. do 1975. (kraja hladnog rata). Posle višemesečne debate u SAD je doneta odluka da se stvori nova federalna agencija koja će objedinjavati sve civilne aktivnosti vezane za istraživanje svemira. Predsednik Ajzenhaure je 29. juna 1958, potpisao akt kojim je određeno da njihovim istraživanjima svemira u miroljubive svrhe rukovodi civilna organizacija koja je osnovana 1. oktobra 1958. godine pod nazivom NASA (skraćenica od National Aeronautics and Space Administration - Nacionalna aeronautička i svemirska administracija).\nVeć 3. novembra 1957. sa kosmodroma Bajkonur lansiran je satelit „sputnjik 2” koji je u orbitu poneo i prvo živo biće - psa Lajku, koji je posle nekoliko sati leta u svemiru uginuo jer tada nije postojao razvijen sistem koji bi garantovao bezbedan povratak na Zemlju. Psi Belka i Strelka su proveli dan u svemiru u satelitu „sputnjik 5” lansiranom 19. avgusta 1960, pre nego što su se bezbedno vratili na Zemlju i tako postala prva živa bića koja su sa Zemlje otišla u njenu orbitu i vratila se živa!\nPrvi čovek u otvorenom svemiru\nPored ovih satelita, krajem 1959. Koroljov je počeo realizaciju projekta slanja bespilotnih letelica na Mesec pod nazivom „Luna”. Program je trajao do 1976. Sa ovim letelicama je ostvareno mnogo prvih istraživanja u svemiru, kao i mnogo eksperimenta u kojima je proučen hemijski sastav Meseca, njegova gravitaciju, temperatura i zračenje. Prva letelica iz serije „luna 1” lansirana januara 1959. nije uspela da doleti do Meseca već je završila u heliocentričnoj orbiti, pa je tako postala prva letelica koju je napravio čovek koja je ušla u orbitu oko Sunca. „Luna 2” je, septembra 1959. uspešno sletela na Mesečevu površinu i tako postala prvi predmet napravljen ljudskom rukom koji je došao na Mesec. „Luna 3”, lansirana oktobra 1959. je prva letelica koja je obletela ceo krug oko Meseca i poslala prve fotografije suprotne (tamne) strane Meseca koja se sa Zemlje nikada ne može videti.\nNakon što je prvi “sputnjik” imao uspešan propagandni efekat, u daljem planu razvoja sovjetskog svemirskog programa bilo je lansiranje prvog čoveka u svemir. Zbog toga je glavni maršal (komandant) avijacije Konstantin Veršinin, 11. janura 1960. odobrio planove za osnivanje Centra za obuku kosmonauta koji je u početku imao oko 250 zaposlenih, a čija je svrha bila da pripremi kosmonaute za njihove predstojeće letove. Koroljov i saradnici su modifikovali raketu “r-7” u novu pod nazivom „vostok 1” sa kojom je, 12. aprila 1961, u Zemljinu orbitu uspešno poslat prvi kosmonaut Jurij Gagarin. On se, posle nekoliko krugova, vratio na Zemlju padobranom pošto je iskočio iz kapsule na visini od 7 km.\nPosle ovog su realizovani i drugi letovi iz ovog programa. U „vostoku 2” je German Titov proveo u orbiti oko Zemlje nekoliko dana da bi 16. juna 1963. godine u svemir poletela i prva žena kosmonaut - Valentina Terješkova, u „vostoku 6”. Ona je tamo provela skoro 3 dana i za to vreme 48 puta obletela oko Zemlje. Posle ovog leta, program „Vostok” je pod pritiskom Hruščova ugašen 1964. da bi se ubrzano prešlo na napredniji program za letove u svemir sa višečlanom ljudskom posadom „Voshod”, jer su i SAD pokrenule sličan program pod nazivom „Džemini”. Pošto posada sa više članova nije mogla da se izvlači iz svemirske kapsule i sleti padobranom na Zemlju bezbedno, kapsula nove letelice je opremljena sa više velikih padobrana namenjenih za meko sletanje, ali je zbog ograničenog prostora posada letela u svemir bez svemirskih odela. Nakon jednog probnog leta bez ljudske posade, sa letelicom „voshod 1” je 12. oktobra 1964. godine izvšen sedmi svemirski let SSSR-a sa ljudskom posadom koju su činili kosmonauti Komarov, Jegorov i Feoktistov. Oni su obleteli Zemlju 16 puta.\nOvaj let je u istoriji svemirskih letova zabeležen kao prvi let koji je prevezao više od jednog člana posade u orbitu, prvi let u svemir bez upotrebe svemirskih odela i prvi u kojem su jedan inženjer i jedan lekar leteli u svemir. Takođe je postavljen i rekord u visini leta od 336 km.\nTokom leta „voshoda 2”, kosmonaut Aleksej Leonov je 18. marta 1965. godine izašao iz svemirskog broda u skafanderu i u otvorenom svemiru proveo 12 minuta i 9 sekundi, sve vreme vezan sajlom dugačkom 5,3 m za matični brod postavši tako prvi čovek kome je to pošlo za rukom.\nNajzad i o Mesecu\nDo sredine 1960-ih godina sovjetski uspesu u kosmosu su daleko nadmašivali američki kosmički program, što su vlada i Komunistička partija koristili u propagandne svrhe. Jasno, prećutkivani su neuspesi. Pri tome su misije uglavnom planirane na osnovu raspoloživosti raketa i trenutnih potreba, tako da su bili retki sistemski planovi za misije zasnovani na političkim razlozima (slanje prve žene kosmonauta) ili u naučne svrhe. Iako je Korovljevom konstruktorskom birou još 1960. godine odobreno da projektuje seriju super-teških raketa sa oznakom „N” (od ruskog „Ракета-носитель”) koje bi pokretali snažni buster raketni motori na tečno gorivo „nk-15” i koje bi mogle da u Zemljinu orbitu podignu korisni teret od oko 80 t (do 1967. godine), generalno svrha te serije rakete je bila neodređena: različiti vojni ciljevi, stalna kosmička stanica koja bi kružila oko Zemlje ili možda slanje ljudske misije na Mesec ili Mars?\nZbog nedostatka sredstava, Hruščov je davao prednost razvoju novih raketa za interkontinetalne balističke projektile sa nuklearnim oružjem (da bi Sovjetska armija održavala stratešku prednost nad SAD) u odnosu na svemirski program i u tom periodu nije bio mnogo zainteresovan za takmičenje sa američkim programom „Apolo” u slanju čoveka na Mesec. Ipak, septembra 1962. godine usvojen je plan o slanju terete od 75 t u Zemljinu orbitu pomoću rakete „n-1” i započete su vrlo ozbiljne aktivnosti na realizaciji. Ali, i pored toga, sledećih godina, raketa nije imala čvrsto definisanu namenu za koju će biti korišćena za razliku od NASA-inog „saturna V”. Tek u julu 1963. godine Koroljov je prvi put objavio da je slanje ljudi na Mesec prioritet, te je od svojih inženjera zatražio da izrade sveobuhvatan plan realizacije.\nKoroljov iznedrio sebi konkurenciju\nZa razliku od američkog svemirskog programa, u kome je NASA imala vodeću ulogu, a koji je od 1961. do 1968. godine vodio njen administrator Džejms Veb, svemirski program SSSR-a je od početka bio opterećen haotičnim sistemom upravljanja jer je bio podeljen između nekoliko konkurentskih konstruktorskih biroa, a dodatno je često bio talac birokratskih zastoja i hirova moćnih pojedinaca. Uprkos izuzetnim uspesima programa “Sputnjik” između 1957. i 1961, i programa “Vostok” u periodu 1961-1964, koje je osmislio Koroljov (koji je imao na raspolaganju i najveći konstruktorski biro OKB-1), on se suočavao sa sve većom konkurencijom od strane njegovih nekadašnjih saradnika koji su formirali sopstvene konstruktorske biroe: Mihaila Jangelja, Valentina Gluška i Volodimira Čelomeja.\nJangelj je bio Koroljovljev pomoćnik, ali je uz podršku vojske 1954. formirao vlastiti konstruktorski biro da bi, pre svega, radio na vojnom svemirskom programu. Imao je jači projektantski tim za raketne motore koji koriste hipergolična goriva od Koroljova, a njegov rad je, posle 1960, bio usmeren pre svega na razvoj interkontinetalnih balističkih projektila. Pored toga razvijao je i sopstveni teški buster motor sličan „n-1” koji bi imao vojnu primenu a mogao bi da se koristi i za slanje tereta u svemir od kojeg bi se napravila buduća svemirska stanica.\nKoroljov i Gluško su se poznavali još iz mladih dana, početkom tridesetih godina. Gluško je bio glavni konstruktor raketnih motora u SSSR-u, koji je 1960. i 1961. godine počeo da sve svoje resurse preusmerava ka razvoju raketnih motora koji bi koristili tečna goriva i oksidatore koji su mogli da se skladište, što je bilo mnogo prikladnije za vojni program interkontinentalnih balističkih projektila koji su morali da budu u stalnom stanju pripravnosti. Zbog toga je došao u sukob sa Koroljovom jer je odbio da za njega razvije velike jednokomorne kriogene motore sa tečnim vodonikom koji bi proizvodili mnogo veći potisak, a što je Koroljovu bilo potrebno za let na Mesec. Gluško je imao uticajne prijatelje u Komunističkoj partiji i saveznike u kosmičkom programu, kao što je Čelomej, koji je nadzirao više biroa koji su projektovali interkoninentalne balističke projektile i krstareće rakete. Zahvaljujući pokroviteljstvu Hruščova, Gluško i Čelomej su uspeli da dobiju odobrenje od Politbiroa da pokrenu paralelni projekat rakete „ur-700” koja bi se takmičila za let na Mesec sa Koroljovom raketom „n-1”. U jednom trenutku ranih 1960-ih, sovjetski svemirski program je istovremeno razvijao 30 različitih projekata za lansiranje letelica, što je rasipalo i onako ograničena finansijska sredstva. Dodatno, resursi su bili neverovatno napregnuti jer su preduzeća koja su proizvodila delove za strateško oružje, kao i prateću elektroniku i zemaljsku infrastrukturu, istovremeno proizvodila i delove za kosmički program.\nBaš na godišnjicu revolucije – ništa\nMeđutim, uspešno lansiranje rakete „saturn 1”, maja 1964. sa prototipovima komandnog i servisnog modula za „apolo” od strane agencije NASA, bio je alarm za sovjetsko rukovodstvo da se ozbiljnije posvete slanju kosmonauta na Mesec. Zahvaljujući Korovljevoj upornosti, avgusta 1964. SSSR je konačno odlučio da formira sopstveni program za let ljudske posade na Mesec, više od tri godine posle SAD. Sa padom Hruščova i promenom sovjetskog rukovodstva, oktobra 1964. Koroljov je dobio potpunu kontrolu nad svemirskim programom i zadatak da prestigne SAD u sletanju letelice na Meseca, pri čemu je postavljen cilj da se prvo sletanje na Mesec realizuje 1967. godine - na 50. godišnjicu Oktobarske revolucije ili, eventualno1968.\nAli, ovim nije prekinut organizacioni haos u svemirskom programu i planiranju letova na Mesec. Sam Koroljov je od samog početka smatrao da let kosmonauta oko Meseca treba da bude nezavisan od sletanja na Mesec, iako je bilo logično da oba budu integrisana u jedan program. I dalje su postojali paralelni Koroljov (lansiranje sa raketama „n-1”) i Čelomejov (lansiranje sa raketama „ur-500 proton”) program za slanje ljudi na Mesec, iako je bilo jasno da to nema smisla. Na kraju su Koroljov i Čelomejov, oktobra 1965. pristali da sarađuju na zajedničkom programu pod nazivom „L-1”(koja se često naziva i „sojuz7K-L1 zond”), čiji je cilj bio da pošalju posadu od dva kosmonauta oko Meseca i vrate ih na Zemlju. Taj projekt nije uspeo pošto Čelomejovljeva nova raketa „proton-k”nije uspela da dostigne Zemljinu orbitu tokom tri lansiranja 1967. i 1968. godine.\nDeo Meseca na Zemlji\nPored leta na Mesec, Koroljov je planirao da krene i u razvoj nove letelice „sojuz” koja je bila namenjena za prevoz kosmonauta u nisku orbitu oko Zemlje i korišćenje rakete “N-1” za osnivanje stalne svemirske stanice sa ljudskom posadom. Pod uticajem Ciolkovskog koji je izabrao Mars kao najvažniji cilj za putovanje svemirom, sovjetski program pod Koroljovom je planirao i realizaciju putovanja na Mars od 1968. do 1970. godine, kao i razvoj električnih raketnih motora koji bi bili lansirani iz velikih orbitalnih svemirskih stanica. Ovi planovi su bili mnogo ambiciozniji od američkog cilja da se sleti na Mesec.\nKoroljov je projektovao i novi program robotizovanih letelica „luna” namenjenih za meko spuštanje na Mesec, kao i robotizovane letelica za misije na Mars i Veneru. Pošto je neočekivano umro, januara 1966. posle rutinske operacije, nije mogao da vidi kako se njegovi planovi ostvaruju. Već u februaru 1966. godine misija „Luna 9” je spustila sondu na Mesec, koja je tako postala prva sonda koja je postigla meko sletanje na drugo nebesko telo, posle čega je poslala na Zemlju pet crno-belih stereoskopskih kružnih panoramskih snimaka, koje su bile prvi krupni planovi površine Meseca. Sledeća kosmička letelica „luna 10” (mart 1966) postala je prvi veštački satelit Meseca. Kasnije letelice „luna 17” (novembar 1970) i „luna 21” (januar 1973) spustile su prva svemirska vozila „lunohod” koja su se samostalno kretala na površini Meseca. Još jedan veliki uspeh postignut je sa letelicama „luna 16” (septembar 1970), „luna 20” (februar 1972) i „luna 24” (avgust 1976) koja su, po sletanju na površinu Meseca, prikupila uzorke sa tla i doneli ih nazad na Zemlju (ukupno 0,326 kg). Pomenute misije bile su prve misije u istraživanju svemira sa vraćanjem uzorka koje su se oslanjale isključivo na naprednu robotiku.\nČetiri puta bez uspeha\nPosle Koroljovljeve smrti, rukovođenje svemirskim programom je preuzeo Kerim Kerimov, koji je ranije radio na projektovanju sovjetskih interkontinentalnih balističkih raketa. Kerimov je postavljen da vodi Državnu komisiju za ljudske letove u svemir, gde je ostao punih 25 godina (1966-1991). Na tom mestu je nadgledao svaki korak razvoja i stavljanja u upotrebu letelica sa ljudskom posadom i bespilotnih međuplanetarnih misija ka Veneri i Marsu. Jedno od njegovih najvećih dostignuća bilo je lansiranje svemirskih stanica „Saljut”, aprila 1971. i „Mir” 1986.\nRukovođenje konstruktorskim biroom OKB-1 preuzeo je Vasilij Mišin, koji je dobio zadatak da do 1967. godine pošalje čoveka oko Meseca a do 1968. godine pošalje čoveka na Mesec. Još je Koroljov napravio presedan da, pri razvoju letelica, ne sprovodi uvek uobičajena testiranja na zemlji, da bi se uštedelo na finansiranju izgradnje potrebnih poligona za ispitivanje, a istovremeno i omogućilo da letni testovi krenu ranije. Kada je konstruktor motora za raketu „n-1” Kuznjecov odlučio da usvoji vrlo napredan i vrlo rizičan (u to vreme) proces poznat kao ciklus predsagorevanja, to je značilo da je potisak svakog njegovog kerozinskog motora „nk-33” morao da bude relativno nizak - oko 150 t na nivou mora - u poređenju s motorima „f-1”na „saturnu V”, koji su stvarali potisak od po 670 t. Da bi ostvario potrebnu snagu za let na Mesec, Koroljov i Kuznjecov su morali u prvi stepen rakete da stave 30 motora „nk-33”, ali je to rešenje stvorilo problem kako sinhronizovati potisak i vektore tolikih motora koji se pale istovremeno, posebno ako se jedan ili dva ne uključe. Te potencijalne anomalije su zahtevale ozbiljnu analizu i mogle su se rešiti izgradnjom novog skupog postrojenja za testiranja na Zemlji, ali bi takav poligon mnogo koštao i tražio bi puno vremena za izgradnju. Zato nije ni napravljen.\nPrvi put 1968.\nIako su Amerikanci sa letelicom„apolo 8” prestigli Sovjete u slanju prvog svemirskog broda koji je obleteo oko Meseca 24. decembra 1968. godine, Mišin je nastavio sa razvojem problematične super teške rakete „n-1” u nadi da će Amerikanci imati zaostatak, a on tako dobiti dovoljno vremena da sa raketom „n-1” izvede i prvo sletanje sa čovekom na Meseca.\nPošto je Mišinu nedostajao politički autoritet i još uvek se dodatno suočavao sa konkurencijom drugih glavnih konstruktora, a usled nedostatka novca i vremena, on je odlučio da, kao i Koroljov u programu „N-1”, preskoči testiranja prvog stepena na probnom poligonu pre letova. Zbog toga su sva 4 pokušaja lansiranje„n-1” (februar 1969-1972) izvedena bez ikakvog testiranja prvog stepena na poligonu, što je čak i tada smatrano apsolutnom ludošću s obzirom na specifičnosti konstrukcije rakete. Ovo je za posledicu imalo da su sva četiri pokušaja lansiranja rakete „n-1” bila neuspešna, pri čemu nijedan prvi stepen nije uspeo da se odvoji. Pošto su Amerikanci uspešno izvršili spuštanje ljudi na Mesec, jula 1969. brodom „apolo 11”, a posle serije neuspelih pokušaja lansiranja „n-1”, sovjetski program slanja ljudi na Mesec je obustavljen. Program „Zond” sa raketama „proton” je otkazan 1970. a program „N-1/L-3” prekinut je 1974.\nTragedija zbog pada pritiska\nU svemirskom programu SSSR-a bilo je još neuspeha. Jedan od njih je bio prvi let nove letelice sa ljudskom posadom „sojuz 1“ koja je lansirana u orbitu 23. aprila 1967. sa kosmonautom Vladimirom Komarovim - iako pre toga nije bila uspešno testirana u bespilotnom letu. Mišin je odobrio poletanje pod pritiskom političkog vrha uprkos ozbiljnim tehničkim nedostacima (pre leta su prijavljene 203 greške na letelici), ali je zbog problema misija skraćena na samo 18 orbita. Na žalost, pri spuštanju je, prilikom otvaranja padobrana, došlo do zapetljavanja užadi zbog čega se padobran nije u potpunosti otvorio, pa je kapsula udarila u tlo brzinom od 140 km/h pri čemu je kosmonaut poginuo. Vladimir Komarov se smatra prvom žrtvom letenja u svemir.\nMišin je nastavio da kontroliše projekat „Sojuz” i dozvolio, juna 1971. let „sojuza 11” sa tročlanom posadom bez odela pod pritiskom, umesto dvočlane posadom sa skafanderima pod pritiskom. Svemirski brod se 7. juna 1971. uspešno spojio sa prvom svemirskom stanicom „Saljut”, na kojoj je posada provela 22 dana. Ali, misija se završila katastrofalno jer je, pri povratku na Zemlju, u kapsuli došlo do pada pritiska, što je usled neposedovanja odgovarajučih skafandera izazavalo smrt sva 3 člana posade, koji su tako postali prvi ljudi koji su umrli u svemiru. Neki od neuspeha sa kojima se Mišin suočio u toku rukovođenja ovim programima verovatno su mogli biti izbegnuti da su se u početnoj fazi obavila potrebna testiranja.\nI pored ovih neuspeha, sovjetski svemirski program je postigao pionirska ostvarenja u svemirskom istraživanju među kojima su: prvi interkontinentalni balistički projektil (1957), prvi satelit („sputnjik 1”), let prve životinje u svemiru (pas Lajka na „sputnjiku 2”), let prvih ljudi u svemiru i Zemljinoj orbiti (kosmonaut Jurij Gagarin na „vostoku 1”), let prve žene u svemiru i Zemljinoj orbiti (kosmonaut Valentina Terješkova na „vostoku 6”), prvi izlazak čoveka u svemiru (kosmonaut Aleksej Leonov na „voshodu 2”) i prva svemirska stanica “Saljut”.\nZa razliku od svojih lunarnih programa sa ljudstvom, SSSR je postigao značajan uspeh slanjem bespilotnih letelica na Mesec sa kojima je realizovao: prvo istraživanje uticaja Meseca („luna 2”), prvu slika suprotne strane Meseca („luna 3”), bespilotno meko sletanje na Mesec („luna 9”) i prvo vozilo za kretanje po površini druge planete („luna 17”).


Nurkić pokorio LA sa jednom od najboljih partija karijere! - Ostatak Sveta\nHomeNovostiNurkić pokorio LA sa jednom od najboljih partija karijere!\nJanuary 31, 2018 DM Novosti 0\nBlazersi su savladali Clipperse u gostima, 104 – 96, a dominantnu partiju pružio je centar Portlanda Jusuf Nurkić koji je za 29 minuta postigao 14 poena, uz čak 20 uhvaćenih lopti, i 2 ukradene. Jedna od najboljih partija za bh. centra, kojem nije smetala i činjenica da je protiv sebe imao jednog od najsnažnijih centara lige, DeAndre Jordana (8 poena i 19 skokova).\nNajefikasniji u redovima Blazersa bio je Damian Lillard s 28 poena, dok je u redovima U redovima domaćina Lou Williams ubacio 20 poena. Za Clipperse je povratnik Gallinari postigao 15 poena, dok je srpski reprezentativac Miloš Teodosić meč završio sa devet poena, pet skokova, tri asistencije i jednom ukradenom loptom za 29 minuta na parketu.\nMeč u Staples pratio je sa tribina i novi košarkaš Clippersa, srpski centar Boban Marjanović.\nJuly 7, 2019 DM 1


POSLOVANJE U REGIONU: SLOVENIJA JEDINA U PLUSU, HRVATSKA I BIH SA VELIKIM DEFICITOM, CRNA GORA NAJLOŠIJA | Hayat.ba\nUkupna vanjskotrgovinska robna razmena Srbije za period januar-jun iznosi 22.664,1 miliona dolara čime je zabilježen porast od 0,7 posto u odnosu na isti period prethodne godine.\nIstovremeno, gledano u eurima u istom periodu robna razmjena iznosila je 20.077,9 miliona eura i ima porast od osam u odnosu na isti period prethodne godine.\nIzvoz robe, izražen u eurima, imao je vrijednost od 8.584,2 miliona, i to je povećanje od 6,7 posto u poređenju sa istim periodom prethodne godine. Uvoz robe imao je vrijednost od 11.493,7 miliona, što predstavlja povećanje od 9,1 posto u odnosu na isti period prošle godine.Deficit iznosi 3.284,1 miliona dolara, što čini povećanje od 8,8 posto u odnosu na isti period prethodne godine. Izražen u eurima, deficit iznosi 2.909,5 miliona, što je povećanje od 17 posto u poređenju sa istim periodom prethodne godine.


SINDBAD CLUB / Hurgada leto 2022 /Egipst / Fun Travel Agency\nSindbad Club and Aqua park 4*- Hurgada leto...\nSindbad Club and Aqua park 4*- Hurgada leto 2022\nZbog stalnih akcijskih promena cena od strane hotelijera,\nmolimo da kontaktirate agenciju radi tacnog obracuna aranzmana\nSindbad Club and Aqua park se može pohvaliti dobrom lokacijom, a njegov raznovrsni sadržaj ga čini dobrom preporukom za goste svih uzrasta. U sklopu hotela nalazi se aqua park, nekoliko restorana a gostima je na raspolaganju veliki izbor barova.\nZa decu hotel organizuje razne aktivnosti.\nAll inclusive (sve uključeno po hotelskim pravilima).\nHotel koristi plažu Sindbad Beach Resorta, od koje je udaljen oko 5min. Plaža je peščana sa postepenim ulaskom u vodu i duga oko 400m na kojoj se nalaze dva bara. Gosti hotela mogu bez doplate da koriste ležaljke i suncobrane.\nHotel u ponudi ima 733 smeštajne jedinice i sve imaju balkon ili terasu sa garniturom za sedenje (manji broj soba ima prozor od poda do plafona), klima uređaj, deo za sedenje, SAT LCD TV, mini bar, fen za kosu.\nStandardne sobe su veličine oko 27m2 i mogu imati pogled na ulicu, baštu ili bazen.\nFamily room su veličine oko 40m2 i imaju pogled na aqua park ili baštu.\nUsluga u hotelu je All Inclusive – doručak, ručak i večera (samoposluživanje – izbor više jela po hotelskim pravilima). Gostima su na raspolaganju dva restorana internacionalne kuhinje – Gusto Restaurant i Botanica Restaurant kao i dva a la carte restorana – Asian Restaurant i Italian Restaurant. Gostima je na raspolaganju i nekoliko barova – Oasis Snacks, ZAZA Beach Snack & Bar, Breezes Snack, Shisha Corner, Central Cafe Lobby Bar, Mastaba Lounge, Breezes Lobby Bar, Oasis Pool Bar, La Cabana Pool Bar, Water Park Bar, Coco Loco Beach Bar, Heavens Sports Bar i Alchemy Bar. U konceptu su užine, lokalna alkoholna i bezalkoholna pića.\nPlaća se: a la carte restorani, nargila, uvozna alkoholna i bezalkoholna pića.\nUsluga pranja i peglanja veša, doktor na poziv, prodavnice.\nHotel ima bazen kod glavne zgrade i kod aqua parka, aqua park sa 15 tobogana, teniske terene, odbojku na plaži, boćanje, stoni tenis, bilijar, Wi-Fi internet samo u lobiju.\nPlaća se: frizerski salon, masaže, pilinzi, svi tretmani za negu lica i tela.\nIma oko 150 hiljada stanovnika ali u ovom turističkom mestu živi i oko 10 hiljada stranaca koji se većinom bave turizmom. Prostire se na više od 50 km obale.\nNovosagrađeni hoteli koji svojom lepotom oduzimaju dah, u kombinaciji sa lokalnim načinom života daju pravu sliku Egipta.\nCrveno more na kome se nalazi grad jeste pravi mamac za turiste koji se profesionalno i amaterski bave ronjenjem.\nIdealna pozicija grada vam nudi mogućnost raznovrsnih izleta.\nToplo, čisto Crveno more koje obiluje nepreglednim podvodnim bogatstvom, pogodno polazište za obilazak drevnog Egipta,\nprelepo Rajsko ostrvo u neposrednoj blizini letovališta, bezbroj mogućnosti za šoping\ni usavršavanje cenjkanja samo su neki od razloga zašto je Hurgada možda idealna destinacija za vaš odmor iz snova.\nSindabd Club & Spa\nTERMIN DO 24.06. 05.07. 15.07. 26.07. 05.08. 16.08. 26.08. 06.09. 16.09.\nBROJ NOCENJA 10 11 10 11 10 11 10 11 10\nUSLUGA AI AI AI AI AI AI AI AI AI\nSTANDARDNA SOBA (STANDARD) 540 595 630 660 630 660 630 615 560\nJEDNOKREVETNA 690 745 780 810 780 810 780 765 710\n1. DETE 2-14 GODINA 315 315 315 315 315 315 315 315 315\nCENE SU SA URACUNATIM POPUSTIMA ZA RANE UPLATE I VAE DO 30.04.2021.\nPROGRAM PUTOVANJA SINDBAD CLUB and SPA 4*:\nSastanak putnika na aerodromu “Nikola Tesla”, minimum 2 sata pre poletanja aviona, u holu za međunarodne polaske (molimo putnike da provere tačno vreme poletanja aviona 2 dana ranije tačno mesto sastanka i vreme poletanja aviona). Trajanje leta 3 sata i 20 minuta.\n1 – 5, 6, 7, 10 i 11. dan HURGADA\nTransfer od aerodorma do odabranog hotela. Smeštaj na bazi broja noćenja u odabranom hotelu na bazi odabrane usluge posle 15:00h. Slobodno vreme za odmor, individualne aktivnosti, fakultativne izlete… Noćenja.\n6, 7, 8, 11 i 12 dan (poslednji dan boravka) HURGADA – BEOGRAD\nNapuštanje soba. U zakazano vreme transfer od odabranog hotela do aerodroma u Hurgadi. Poletanje iz Hurgade prema planiranom redu letenja. Trajanje leta 3 sata i 20 minuta. Sletanje u Beograd. Kraj programa.\n• čekovima građana na 6 mesečnih rata, datumirani svakog 15-og u mesecu\n* prevoz avionom (redovna linija) na relaciji Beograd – Hurgada – Beograd kompanijom Air Srbija\n* avio takse koje na dan objavljivanja programa ukupno iznose oko 51,40 € (21,42€ takse aerodroma Nikola Tesla i 29€ taksa aerodroma u Hurgadi I 0,98€ DCV taksu -aviokompanijska doplata za gorivo). Takse su podložne promenama, a visina iznosa doplate za gorivo zavisiće od poskupljenja cene goriva pred realizaciju leta, u odnosu na ugovorenu. Deca od 0 do 2 godine takse ne plaćaju.\n* transfer u Hurgadi na relaciji aerodrom – smeštaj – aerodrom\n* smeštaj u hotelima na bazi izabrane usluge prema tabeli iz cenovnika (7/8/9/10/11 noćenja)\n* usluge lokalnog vodiča na engleskom jeziku.\n* troškove PCR terstiranja po sletanju u Hurgadu, na aerodromu 30$ ili u Srbiji po važećim cenama\n* Obavezno međunarodno putno osiguranje koje pokriva Covid-19\n* egipatsku vizu 25$ (besplatno za državljane Srbije do 30.04.2021.)\n* obroke u avionu\n* troškove fakultative koji nisu sastavni deo programa putovanja i predstavljaju zaseban ugovor zaključen sa organizatorom izleta – inostranom agencijom, a u slučaju manjeg broja prijavljenih cena fakultative podložna je promeni prema uslovima lokalne agencije ino-partnera, i organizator izleta može ponuditi korigovane, više cene u odnosu na zainteresovani broj putnika koje isti nisu u obavezi da prihvate, a u skladu sa mogućnostima organizatora fakultativnog izleta – ino partnera)\n* ekstra hotelske troškove\nINFORMACIJE VEZANE ZA PUTOVANJA TOKOM COVID-19 PANDEMIJE:\nOvaj program putovanja sačinjen je na osnovu uslova koji su na snazi u trenutku objavljivanja, što znači da, usled okolnosti koje su uzrokovane pandemijom Covid-19, ili iz drugih objektivnih razloga, može doći do promena, na koje organizator putovanja ne može uticati, a koje se tiču raspoloživosti smeštajnih kapaciteta, načina usluživanja obroka, odsustva pojedinih sadržaja u hotelu, važećih pravila za avio prevoz, pravila za prelazak granica i sl. što molimo da imate u vidu. U slučaju navedenog, organizator putovanja zadržava pravo promene smeštajnog kapaciteta na licu mesta, u okviru uslova predviđenih Zakonom.\nImajući u vidu specifičnost novonastale situacije usled pandemije Covid-19, obaveza putnika je da se precizno upozna sa zdravstvenim i svim drugim propisanim uslovima, koji su važeći u periodu realizacije putovanja, kako u Republici Srbji tako i u tranzitnim i odredišnim destinacijama, te da uslove striktno poštuje, kao i da sledi propisana pravila ponašanja i uputstva nadležnih u svim segmentima putovanja.\nOrganizator putovanja nema ingerencija niti mogućnosti da predviđena pravila i uslove menja, niti da svoje putnike amnestira od eventualnih posledica kršenja obvezujućih normi. Obaveza putnika je da poseduju u toku putovanja zaštitnu masku i rukavice.\nS obzirom na novonastalu situaciju, procedure na graničnim prelazima kao i na mogućnost nastupanja nepredviđenih situacija, i u toku putovanja, organizator putovanja ne može garantovati predviđenu satnicu dolaska na destinaciju i povratka, te iz istih razloga zadržava pravo promene rute putovanja (granični prelaz ili pak zemlja tranzita može biti promenjena, kao i pravo promene redosleda odvijanja pojedinih sadržaja iz programa putovanja. U zavisnosti od trenutne situacije, i radi potpune i bezbedne realizacije programa, sa tim u vezi molimo da putnici imaju razumevanja i za eventualna kašnjenja, na koja organizator putovanja u datoj situaciji, nije u mogućnosti da utiče.\nPutnik potvrđuje da je upoznat sa mogućnostima promene formalnih uslova zahtevanih od strane nadležnih epidemioloških i državnih vlasti, od trenutka zaključenja ugovora pa do završetka putovanja, koji se uslovi moraju poštovati, a kako se radi o opšte poznatim okolnostima koje se, u ovoj specifičnoj opšteprisutnoj situaciju menjaju iz dana u dan, ove promene (popunjavanje određenih formulara na granici, posebni testovi koje zahteva odredišna ili tranzitna zemlja, eventualna izolacija itd. ) ne predstavljaju opravdan razlog za eventualni otkaz putovanja, i osnov isključenja primene Opštih uslova organizatora putovanja.\nCovid-19: Počevši od 01.09.2020., na snagu je stupila odluka Vlade Republike Egipat da je državljanima Srbije za ulazak u AR Egipat neophodan negativan PCR test na COVID-19 ne stariji od 72h. Zahtevani PCR test se može obaviti po sletanju na aerodrom u Hurgadi po ceni od 30 USD po osobi, koji se plaća na licu mesta. PCR test se može obezbediti i u R. Srbiji. U oba slučaja, deca uzrasta do 5,99 godina nisu u obavezi da prilože negativan PCR test.\nObavezno je međunarodno putno zdravstveno osiguranje koje pokriva COVID-19.\nTurističke vize su ukinute za boravak do 30.04.2021.\nPopunjenost kapaciteta hotela do 31.09. će biti do 50%, a od 01.10. do 75%; U standardnoj sobi, zavisno od hotela, maksimum osoba će biti 2 odrasle osobe i dvoje dece do 12 godina. Ne postoji mogućnost smeštaja u trokrevetnim sobama. U autobusima za prevoz putnika koji imaju 50 sedišta, maksimum iskorišćenih sedišta će moći da bude 25 mesta. Turistima je zabranjeno da konzumiraju hranu i piće van hotelskog kompleksa. Turistima je zabranjen izlazak iz Hurgade, što znači da se izleti do Kaira i Luksora neće realizovati. Usled posledica epidemije COVID-19 pojedini sadržaji hotela neće biti dostupni (Spa centri – masaže, saune, animacije…). Na aerodromu, putnici će biti u obavezi da potpišu dokument da 14 dana pre puta nisu bili u kontaktu sa osobom koja je zaražena. Putnici moraju da popune Formular “Traveller Declaration Form” pre ulaska u avion. Zdravstveno putno osiguranje je obavezno i mora imati pokriće za Covid-19, detalji osiguranja moraju biti upisani u Formular. Putnici u ručnom prtljagu moraju imati maske i rukavice.\nNove zaštitne mere povodom Covida-19, koje je vlada Republike Egipta navela u svom protokolu na destinaciji: Za prijavljivanje i odjavljivanje u hotelu, postupak će biti sličan onom kakav je bio ranije. Recepcioner će nositi masku, dok će u nekim hotelima na recepciji biti pleksiglas. Usluga u restoranima je po principu samoposluživanja (švedski sto) ili set menu-a. Ukoliko je samoposluživanje u pitanju, osoblje hotela će posluživati hranu u tanjir klijenata. Švedski sto neće dodirivati niko osim hotelskog osoblja. Osoblje će koristiti masku i rukavice. Posluživanje obroka može biti podeljeno u više delova, o čemu će putnici biti obavešteni na recepciji hotela. Klijenti ne moraju da nose maske tokom boravka u hotelu, na otvorenom. Neki hoteli će otkazati švedski sto, zavisno od broja gostiju i poslužiti će meni ili samo glavno jelo. Dečiji klubovi neće biti otvoreni ovog leta u većini hotela. U restoranima je rastojanje od dva metra između stolova, a isto je u barovima (minimum 1,5m). Postojaće udaljenost između suncobrana na plaži definisana protokolom. Na aerodromu klijenti uvek moraju nositi masku. Samo na pasoškoj kontroli će skinuti masku. U avionu su putnici obavezni da nose masku. Prilikom autobuskog transfera putnici su obavezni da stave masku. Ko ne bude imao masku, neće moći da uđe u avion/autobus. Napominjemo da se regulative i preporuke za putovanja menjaju često, stoga postoji mogućnost da neki od gore navedenih protokola, bude u međuvremenu promenjen.\nVreme poletanja aviona određuje avio kompanija u zavisnosti od raspoloživosti aviona, i postoji mogućnost pomeranja predviđenog vremena leta. Obavezno dva dana pre putovanja proveriti tačno vreme i mesto sastanka putnika i poletanja aviona.\nMaloletna lica, ukoliko putuju bez oba ili sa jednim roditeljem, moraju imati saglasnost roditelja koji ne putuje, overenu kod notara.Minamark Resort Spa\nU hotelske sobe/apartmane se ulazi prvog dana boravka od 15:00 časova (postoji mogućnost ranijeg ulaska), a napuštaju se poslednjeg dana boravka do 12:00 časova. Smeštaj iz ove ponude registrovan je, pregledan i standardizovan od strane Nacionalne turističke asocijacije zemlje u kojoj se nalazi. Opis destinacija i smeštaja dostupan je u agenciji ili na web-stranici funtravel.rs. Opisi hotela su informativnog karaktera i preuzeti su sa web-stranica hotela. Za eventualna odstupanja i kvalitet usluge u okviru hotela organizator putovanja ne snosi odgovornost, jer to isključivo zavisi od hotela. U većini hotela uglavnom je zastupljena internacionalna kuhinja.\nNeki od dopunskih sadržaja smeštajnih objekta su dostupni uz doplatu. Postoji mogućnost odstupanja i promena oko dostupnosti nekih sadržaja, jer isključivo zavise od smeštajnih objekata (npr. sef, parking, mini-bar, TV, klima uređaj, wi-fi internet…). Iako pojedini hoteli imaju svoje plaže, postoji mogućnost da se suncobrani i ležaljke doplaćuju.\nUz ovaj program važe opšti uslovi organizatora putovanja agencije OTP 119/2020 kategorije A 40 od 01.02.2020.godine.okt usklađeni sa YUTA standardom. Molimo Vas da pažljivo pročitate Opšte uslove putovanja!\nAranžman je rađen na bazi od minimum 125 prijavljenih putnika i usled nedovoljnog broja putnika organizator putovanja ima pravo otkaza putovanja, najkasnije 5 dana pre termina polaska. Organizator putovanja zadržava pravo korekcije ugovorene cene pre početka putovanja usled promene u kursu razmene valute ili promene u tarifama prevoznika i u zakonom predviđenim slučajevima .\nOstale ponude za Egipat mozete naci ovde\nKao i na nasoj fb stranici ovde


Kućice s okusom palačinki su stvarne i možete ih kupiti odmah - Novi recepti - 2021\nKućice s okusom palačinki su stvarne i možete ih kupiti odmah\nPeepi sada imaju okus poput palačinki, pa ih možete pojesti i za doručak\nNeko mora staviti nove Peeps sa okusom palačinki u neke stvarne palačinke\nKada restorani i proizvođači hrane žele napraviti nešto slatko, jedan od najpouzdanijih načina za to je samo dodati Peeps. Samo prošle godine, Nabisco je izašao s Oreo kolačićima s okusom Peepsa, zajedno s ružičastim punjenjem sa kremom s okusom sljeza, Black Tap je izašao s nečuvenim uskršnjim mliječnim napitkom prelivenim peepom, i "Peepza", pizzom prekrivenom istopio Peepsa, doveo internet u bijes. Sada i Peeps ulazi u zabavu fuzije hrane, a izlaze i s novom vrstom Peepa koji ima okus poput palačinki i javorovog sirupa.\nPrema Moneyish -ovoj Jeanette Settembre, nove palačinke i sirupi prodaju se isključivo u supermarketima Kroger, a sada su dostupni za 1,25 dolara za pakiranje od 10 komada.\n„Bez obzira uživate li u njima za doručak ili kao posebnu poslasticu u bilo koje doba dana, pilići sljeza s okusom peeps palačinki i sirupa izvrstan su, jedinstveni okus koji ne želite propustiti“, Peeps web stranica se može pohvaliti.\nJelo Peeps za doručak zvuči prilično divlje, čak i ako su aromatizirane poput palačinki i sirupa. Ali Peeps je oduvijek bio privlačan velikim dijelom jer se podvrgava apsurdu. To su marshmallows u obliku ptica i zeca prekriveni obojenim šećerom, a ljudi ih vole koristiti za smiješne igre, poput gledanja koliko se njih može istodobno staviti u usta, ili mikrovalne pećnice kako bi napravili ogromnu, Godzilu- esque Peeps. Pa zašto ih ne natjerate da imaju okus poput palačinki i sirupa? Palačinke su divne, a Peeps sa okusom palačinki smiješan. Za još ukusnijeg doručka, evo gdje možete pronaći najbolje palačinke u svakoj državi.\nJet-Puffed-ovom novom sljezu čak i ne treba logorska vatra\nProblem sa središnjim sastojkom s & aposmore -a je u tome što davanje sljeza s dovoljnom količinom vatre za stvaranje savršeno hrskavog eksterijera, a gnjecava unutrašnjost delikatan je balans. Prepecite preplašeno, a vaš s & aposmore će imati previše žvakaćeg odskoka. Letite preblizu suncu, a vi ste ostali s malo više od ugljenisane, pocrnjele ljuske koja se u ustima pretvara u pepeo.\nNa sreću, dobri ljudi iz Jet-Puffeda olakšali su nam život pomoću a vrlo pravi proizvod od bijelog sljeza trebao bi pasti 1. aprila. Nazivaju ga i "Jet-Puffed Burnt" i obećavaju da će ponuditi platonski oblik spaljenog bijelog sljeza bez ikakvog kampiranja, požara ili rizika od razočaranja. Jedino što nedostaje je blagi okus drva i prljavštine koji se može replicirati samo udaranjem štapom.\nKoristeći neotkrivenu, vlasničku metodu, svaki je sljez pougljen do savršenog nivoa crno-smeđe prepečenosti. Možete samo reći da se marshmallowu sviđa jer se nasmiju čak i dok su u plamenu.\nNaravno, postoji i određeni ritual uključen u prepečenje marshmallowa — da ne spominjemo jedinstveni osjećaj zadovoljstva koji dolazi s obavljanjem posla kako treba. No, nije li & apost bolje da dopustimo korporacijama da automatiziraju sve stvari u kojima uživamo i da nam onda prodaju krajnji rezultat? U ovoj ekonomiji, odvajanje vremena za tostiranje vlastitog sljeza jednostavno je previše neefikasno.\nSpaljeni sljez s mlaznim naduvavanjem će pasti 1. travnja 2021. (nagovještaj, nagovještaj), a vjerovatno ćete ga i uspjeti pronaći u bilo kojem pravom maloprodaji. Međutim, nikad se ne zna sa sigurnošću.\nProblem sa središnjim s & aposmore sastojkom je u tome što davanje sljeza s dovoljnom količinom vatre za stvaranje savršeno hrskavog eksterijera, a gnjecava unutrašnjost delikatan je balans. Prepecite preplašeno, a vaš s & aposmore će imati previše žvakaćeg odskoka. Letite preblizu suncu, a vi ste ostali s malo više od ugljenisane, pocrnjele ljuske koja se u ustima pretvara u pepeo.\nNaravno, postoji i određeni ritual uključen u prepečenje marshmallowa — a da ne spominjemo jedinstveni osjećaj zadovoljstva koji dolazi s obavljanjem posla kako treba. No, nije li & apost bolje da dopustimo korporacijama da automatiziraju sve stvari u kojima uživamo i da nam onda prodaju krajnji rezultat? U ovoj ekonomiji, odvajanje vremena za tostiranje vlastitog sljeza jednostavno je previše neefikasno.\nNa sreću, dobri ljudi iz Jet-Puffeda olakšali su nam život pomoću a vrlo pravi proizvod od bijelog sljeza trebao bi pasti 1. aprila. Nazivaju ga i "Jet-Puffed Burnt" i obećavaju da će ponuditi platonski oblik spaljenog bijelog sljeza bez ikakvog kampovanja, požara ili rizika od razočaranja. Jedino što nedostaje je blagi okus drva i prljavštine koji se može replicirati samo udaranjem štapom.\nKoristeći neotkrivenu, vlasničku metodu, svaki bijeli sljez je ugljenisan do savršenog nivoa crno-smeđe prepečenosti. Možete samo reći da se marshmallowu sviđa jer se nasmiju čak i dok su u plamenu.\nSpaljeni sljezovi s mlaznim puhanjem će pasti 1. aprila 2021. (nagovještaj, nagovještaj), a vjerovatno ćete ih i uspjeti pronaći u bilo kojem pravom maloprodaji. Međutim, nikad se ne zna sa sigurnošću.\nNaravno, postoji i određeni ritual uključen u prepečenje marshmallowa — a da ne spominjemo jedinstveni osjećaj zadovoljstva koji dolazi s obavljanjem posla kako treba. No, nije li & apost bolje da dopustimo korporacijama da automatiziraju sve stvari u kojima uživamo i da nam onda prodaju krajnji rezultat? U ovoj ekonomiji, odvajanje vremena za nazdravljanje vlastitog sljeza jednostavno je previše neefikasno.\nNaravno, postoji i određeni ritual uključen u prepečenje marshmallowa — da ne spominjemo jedinstveni osjećaj zadovoljstva koji dolazi s obavljanjem posla kako treba. No, nije li & apost bolje da dopustimo korporacijama da automatiziraju sve stvari u kojima uživamo i da nam onda prodaju krajnji rezultat? U ovoj ekonomiji, odvajanje vremena za nazdravljanje vlastitog sljeza jednostavno je previše neefikasno.\nNa sreću, dobri ljudi iz Jet-Puffeda olakšali su nam život pomoću a vrlo pravi proizvod od bijelog sljeza trebao bi pasti 1. aprila. Nazivaju ga i "Jet-Puffed Burnt" i obećavaju da će ponuditi platonski oblik spaljenog bijelog sljeza bez ikakvog kampiranja, požara ili rizika od razočaranja. Jedino što nedostaje je blagi okus drveta i prljavštine koji se može replicirati samo udaranjem štapom.\nPogledajte video: JAVILI SU! STIGAO JE U CRNU GORU! ALI OVO GA JE SAČEKALO!?? (Oktobar 2021).\nCopyright 2021 \_ Kućice s okusom palačinki su stvarne i možete ih kupiti odmah...


Studije u Slovačkoj ·\n2ТМ > Studije u Slovačkoj\nfarmacija i biznis programi\nMedicina, stomatologija, farmacija i biznis programi\nStudenti programa opšte medicine dobijaju odgovarajuća znanja iz teorijskih, predkliničkih i klin-ičkih disciplina. Tokom praktične obuke uče osnovne metode prevencije, dijagnoze i lečenja. Po završetku integrisanog master programa, diplomirani studenti postaće specijalisti opšte medi-cine i mogu se prijaviti za rad kao lekari bilo koje specijalizacije. Obuka na programu opšte medicine traje 6 godina, a diplomcima se dodeljuje stepen doktora medicine, što im omogućava da rade ne samo u Evropskoj uniji, već i praktično širom sveta.\nStudenti šeste godine imaju dodatnu mogućnost da završe poslednju godinu studija u svojoj zem-lji. Na fakultetu univerziteta u Slovačkoj priznaće im se sve akademske obaveze koje student is-puni.\nStudije se završavaju uspešnim polaganjem završnog državnog ispita na englskom jeziku sa kojim se dobija sertifikat.\nTrajanje studija: 6 godina.\nStepen: integrisani master program.\nJezik studija: engleski.\nVrsta studija: redovne.\nCena: 10500 € / godina.\nHemija, Biologija, Engleski jezik (sertifikat nije potreban).\nSmeštaj: studentski dom.\nDiplomci programa Stomatologija imaju odgovarajuća znanja iz teorijske, predkliničke i kliničke oblasti stomatologije.\nTokom praktične nastave i pohađanja predmeta iz dentalne medicine, studenti uče osnovne pre-ventivne, dijagnostičke i terapijske postupke i stiču kvalifikacije za samostalno sprovođenje os-novnih praktičnih postupaka. Studije na programu Stomatologija traju 6 godina, a diplomci stiču stepen doktora dentalne medicine, koji je priznat u svim zemljama Evropske unije i u većini dru-gih zemalja.\nCena: 11 000 € / godina.\nHemija, Biologija, Engleski jezik (sertifikat nije po-treban).\nDiplomci programa Farmacija imaju visok nivo znanja i praktičnih veština iz oblasti hemije, bi-ologije, medicine i farmacije i posebno duboko znanje o uticaju medicinskih preparata na ljudski orgnizam, efektima i neželjenim efektima njihove upotrebe, a takođe uzimaju u obzir medicins-ke i socijalne aspekte upotrebe lekova.\nDiplomac je upoznat sa farmaceutskom tehnologijom, rezultatima farmaceutskih, mikrobi-oloških i bioloških ispitivanja lekova za ljudsku upotrebu i može da ocenjuje naučne podatke o medicinskim preparatima.\nDiplomirani specijalisti takođe imaju znanja iz oblasti pravnih aspekata farmaceutske prakse.\nNastavni plan odgovara Direktivi Evropskog parlamenta i Saveta Evropske unije 2005/36 / EU o priznavanju stručnih kvalifikacija.\nTrajanje studija: 5 godina.\nCena: 7500 € / godina.\nPrijemni ispiti: Hemija, Biologija, Engleski jezik (sertifikat nije potreban).\nBitno: upis u tri termina – u jesen, zimi i u proleće!\nCity University of Seattle nudi četvorogodišnji dodiplomski program poslovne administracije. Glavni sadržaji programa su menadžment i srodne oblasti koje pružaju široku sliku o poslovanju, kao što su: računovodstvo, finansije, marketing, ekonomija, pravo i međunarodni odnosi.\nStudenti usavršavaju veštine komunikacije i donošenja odluka na osnovu proučavanih faktora ponašanja u poslovnom svetu; dobijaju dobru osnovu za nastavak obrazovanja u mnogim admin-istrativnim, tehničkim i komercijalnim sektorima.\nTrajanje studija: 4 godine.\nStepen: dodiplomske studije.\nVrsta studija: redovne, vanredne, onlajn.\nCena: 2590 € / godina.\nPrijemni ispiti: Engleski jezik.\nProgram je namenjen studentima sa odličnim znanjem engleskog jezika koji planiraju da zau-zmu rukovodeće položaje u kompanijama ili otpočinju svoj biznis.\nMBA program sa dvostrukom diplomom iz poslovne administracije kombinuje dva akreditovana studijska programa – master program više škole za menadžment u Bratislavi i program MBA City University of Seattle. Nastava se održava u Bratislavi, od ponedeljka do četvrtka. Svi studenti imaju pristup akademskoj zajednici i informativnim izvorima CityU.\nNakon uspešno završenih studija, diplomci istovremeno dobijaju dve diplome – diplomu magistra slovačkog univerziteta, koju priznaju sve zemlje EU, i MBA diplomu koja je priznata u SAD i na međunarodnom nivou. Paralelne studije pružaju mogućnost uštede novca i vremena za sticanje dve diplome, a integrisana lista predmeta nudi najbolje od oba programa.\n2 godine / 2,5 godine.\nStepen: master program.\nJezik studija: engleski jezik.\nVrsta studija: redovne\n(2 godine), onlajn (2,5 godine).\nCena: 2500 € / godina.\nPrijemni ispiti: engleski jezik (TOEFL sertifikat).\nПосNakon uspešno završenih studija, diplomci istovremeno dobijaju dve diplome – diplomu magistra slovačkog univerziteta, koju priznaju sve zemlje EU, i MBA diplomu koja je priznata u SAD i na međunarodnom nivou. Paralelne studije pružaju mogućnost uštede novca i vremena za sticanje dve diplome, a integrisana lista predmeta nudi najbolje od oba programa.\n3 razloga za saradnju s našom kompanijom\nAnalitika dokumenata kandidata i individualni izbor programa.\nPotpuna podrška pri procesu upisa, pomoć pri pripremi dokumenata\ni podrška pri dobijanju borvišne dozvole u Slovačkoj.\nBrzo dobijanje svih informacija iz jednog izvora.\nNa kom jeziku se održava nastava?\nNastava na svim ponuđenim studijskim programima u Slovačkoj odvija se na engleskom jeziku. Neke obrazovne institucije dodatno nude jezički program – intenzivne kurseve engleskog pre početka studija ili paralelno sa studijama. Kandidat mora da zna engleski jezik na nivou B2.\nDa li moram da polažem prijemne ispite?\nNa programima medicine, dentalne medicine i farmacije morate polagati prijemne ispite. Ispit se polaže na engleskom jeziku u odabranoj obrazovnoj ustanovi i sastoji se od pitanja iz hemije i biologije. Kandidati će imati priliku da se unapred pripreme za ispit.\nNa programima poslovne administracije nema prijemnih ispita, ali je potreban položen TOEFL test koji nije stariji od 2 godine. Ako kandidat prethodno nije polagao TOEFL, može polagati test u odabranoj obrazovnoj ustanovi.\nDa li je potreban IELTS ili TOEFL sertifikat?\nSertifikat za prijemne ispite na programima medicine, dentalne medicine i farmacije nije potreban. Ako kandidat razume pitanja tokom prijemnog ispita i položi ga, smatra se da ima adekvatan nivo znanja engleskog jezika.\nProgrami vezani za poslovanje zahtevaju test TOEFL.\nMogu li strani studenti da studiraju besplatno u Slovačkoj?\nPrema podacima Ministarstva obrazovanja trenutno u Slovačkoj postoji 28 univerziteta i viših škola koji pored studija na slovačkom jeziku nude i studije na drugim jezicima, pre svega na engleskom. Studije na svim drugim jezicima osim na slovačkom se plaćaju. Cena varira od 750 do 11 000 evra po akademskoj godini.\nKoliko se ceni slovačko obrazovanje?\nSvi ponuđeni programi studija u Slovačkoj su akreditovani i priznati u većini zemalja sveta, što omogućava diplomcima da pronađu posao u bilo kojoj zemlji Evropske unije. Diplomci slovačkih univerziteta grade uspešnu karijeru i zauzimaju vodeće pozicije u svojoj zemlji kao i u inostranstvu.\nDa li studenti mogu da rade?\nDa, redovni strani studenti u Slovačkoj mogu legalno da rade do 20 sati nedeljno.\nMogu li da ostanem da živim i radim u Slovačkoj nakon završenih studija?\nNakon završenih studija u Slovačkoj, možete ostati da živite i radite u zemlji. Stranim državljanima sa diplomom slovačkog univerziteta je lakše naći posao jer im nisu potrebne posebne radne dozvole.\nKako se prijaviti na studije?\nIspunite donji obrazac ili kontaktirajte 2TM menadžera. Kontaktiraćemo vas odmah posle dobijenog upita.\nna studije u Slovačkoj!\nProgram (obavezno)Opšta medicinaStomatologijaFarmacijaPoslovna administracijaMBA CityU


12.09.2021 19:46 Autor: Raport.ba\nZamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministrica vanjskih poslova BiH Bisera Turković naložila je danas Ambasadi BiH u Srbiji da odmah reagira i od vlasti Srbije dobije zvanične i potpune informacije o statusu Edina Vranja, državljanina BiH koji je, prema informacijama medija, danas uhapšen na granici.\n“Nota je MVP Srbije već upućena. Ministarstvo i ambasada BiH u Beogradu će se odmah uključiti u slučaj i ponuditi svu moguću pomoć državljaninu BiH. Bosna i Hercegovina je ranije, u više navrata, pozivala Srbiju da poštuje sve ranije postignute ugovore koji tretiraju pitanje procesuiranja ratnih zločina”, saopćeno je iz kabineta Turković.\nTagovi: Bisera Turković Edin Vranj Srbija\nOtkriven ilegalni migrantski kamp. Vulin: Ovo više nećemo tolerisati


Šok za VW: Nisu više najprodavaniji automobili | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 29.7.2017. u 12:53\nFrancusko-japanska automobilska alijansa prodala je u prvoj polovini 2017. godine 5.268.079 automobila, i tako nadmašila VW grupaciju koja je u istom peridou kupcima širom sveta isporučila5.115.900 vozila.\n“Prijetnje” prvog čovjeka Renault-Nissana, Karlosa Gosna, da bi ta automobilska grupacija do kraja 2017. mogla da postane najveći proizvođač automobila na svijetu dobile su potvrdu u stvarnim brojevima već nakon polugodišnjeg presjeka prodaje.\nNaime, Renault-Nissan je u periodu januar-jun 2017. već isporučio oko 150.000 automobila više od njemačkog auto-giganta.\nVolkswagen, koji je 2016. završio kao najveći proizvođač automobila na svijetu, u prvoj polovini 2017. takođe je zabilježio rast prodaje na godišnjem nivou, ali to nije bilo dovoljno da zadrži poziciju broj 1.\nNajviše automobila u okviru alijanse prodao je Nissan, 2.894.488, uz rast od 5,6%, dok je Renault kupcima širom svijeta isporučio 1.879.288 vozila, zabilježivši povećanje prodaje od 10,4% na godišnjem nivou.\nMitsubishi je prodajnom rezultatu u prvih 6 mjeseci doprineo sa 495.000 automobila, a značajan udio u prodaji imali su i električni i “plug-in” hibirdi – ukupno je isporučeno 481.151 ovih vozila, a riječ je o modelima Nissan Leaf, Renault Zoe, Mitsubishi i-Miev i Mitsubishi Outlander Plug-in Hybrid.\nKljučne riječi: Nissan, prodaja, volkswagen, VW


Računovodstvo za proizvodne i građevinske firme | Hit oglasi - Besplatni internet oglasi Beograd, Srbija\n/ Računovodstvo za proizvodne i građevinske firme\nKnjigovodstvene usluge Beograd, Grad Beograd 11 meseci staro\nKnjigovodstvene i računovodstvene usluge za proizvodne i građevinske firme\nRadimo i druge vrste knjigovodstvenih usluga, registraciju DOO, promene kod DOO.\nDiplomirani ekonomista - ovlašćeni računovođa. Dolazimo po dokumentaciju.\nNovi Pazar, Raški/ 1 mesec staro/ 4 pregleda\nBeograd, Grad Beograd Sremskih Odreda 2 11070\nPostavi pitanje oglašivaču 064276xxxx re****************@*****.com Pošalji prijateljima Odštampaj oglas\n17 pregleda 0 komentara Šifra #15643\nREA CONSULTING DOO BEOGRAD 1 godinu staro\nPoruka REA CONSULTING DOO BEOGRAD