Zverev - Đoković je favorit za osvajanje Vimbldona | Infomedia Balkan\nSport | 01.Jul.2019 - 06:01 h\nZverev - Đoković je favorit za osvajanje Vimbldona\nNjemački teniser Aleksander Zverev rekao je da je Novak Đoković s razlogom najbolji teniser svijeta i da je favorit za osvajanje Vimbldona.\nZverev ne krije da je njegov cilj osvajanje titule na najprestižnijem turniru, ali isto tako je savršeno svjestan od koga se očekuje da podigne trofej u Londonu.\nU intervjuu za Daily mail, Aleksander nije štedio pohvale kada je govorio o Novaku Đokoviću i Rodžeru Federeru, jednim od najboljih tenisera svih vremena.\n– Meč protiv Novaka na završnom Mastersu u Londonu je najveća titula u mojoj karijeri, ali se nadam da će se to promijeniti za dvije nedelje od sad. Izgubio sam tada od Novaka u grupi, ali sam se dobro spremio za finale, igrao agresivno. Da ne pričam kako sam se osjećao kada sam u polufinalu savladao Federera – rekao je Zverev.\nRad sa nekadašnjim šampionom Ivanom Lendlom podigao je njegovu igru na viši, posebni nivo tenisa.\n– On donosi mentalitet šampiona, uspijeva da vas nauči kako na kom turniru da se ponašate i šta da radite. Kada dođem do polufinala i finala, on je jedini koji može da me pogura preko ivice – poručio je Zverev.\nTakođe, Nijemac je napomenuo da je prema njegovom mišljenju favorit za osvajanje Vimbldona upravo Đoković.\n– Naravno da je Novak favorit za osvajanje Vimbldona, posebno na način na koji igra ove sezone. Rodžer je i dalje nevjerovatan, mislim da ljudi treba da shvate koliko je teško igrati kvalitetan tenis na travi, a koliko igrača mogu jako lako da uhvate dobru nedjelju na Grend slemu. Serviraju jako, imaju po 50 vinera i prave iznenađenja, to će biti teško za svakog, čak i za Novaka – završio je Zverev.\nMesi se predomislio, ostaje u Barseloni


Mrđa: Dva soja virusa na jednom uzorku teoretski moguće\nTanjug 2. aprila 2021. 08:58\nBANJALUKA – Nakon što je u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske na jednom uzorku otkrivena prisutnost dva soja virusa, specijalista mikrobiologije i parazitologije Višnja Mrđen kaže da je to teoretski moguće.\nNa uzorku je otkriven izvorni „vuhanski soj“ i mutacija koja se nalazi u britanskom i južnoafričkom soju.\nMrđen kaže da se dalja dijagnostika mora nastaviti sekvencioniranjem virusa koje će sprovoditi Institut za javno zdravstvo Republike Srpske.\n„Teoretski je moguće da kod jednog pacijenta otkrijemo prisustvo dva soja virusa korona. Dalja i potpuna dijagnostika se zaokružuje sekvencioniranjem koje će raditi kolege sa Instituta“, navela je Mrđen.\nOna je za banjalučke Nezavisne rekla da je u UKC-u od 15. do 31. marta izdvojeno 96 pozitivnih uzoraka koji će biti testirani na mutantski soj virusa korona i da je u toku analiza ovih uzoraka.


Najčešće će baš domaćica prevariti muža - Volim kad mi kažeš AH TO MI RADI\nHome » Najčešće će baš domaćica prevariti muža\n7 September 2019 27 August 2019 Pleasure 618 Views 0 Comments bračna rutina, eksperimentisanje, hormoni, istraživanje, iz osvete, izazov, libido, nedostatak bliskosti, nedostatak samopouzdanja, prevara i preljuba, samouverenost, u tajnosti, usamljenost, žensko neverstvo\nMnogo faktora utiča na to da li će nas partner prevariti – nezadovoljstvo, privlačnost druge osobe, osveta… Novo istraživanje pokazalo je da je među faktorima koji utiču na preljubu i vaše zanimanje.\n“Illicit Encounters”, @veb stranica za sastanke iz Velike Britanije namenjena ljudima u braku, proučila je 10.000 profila svojih korisnika.\nIspostavilo se da je 20 odsto žena koje su imale profil na stranici priznalo da su usamljene, a njih 27 odsto opisalo je da su „muževne”, implicirajući da imaju snažan seksualni nagon. A isti procenat njih, 20 odsto njih, kao svoje zanimanje navelo je „domaćica”.\nKristijan Grant iz ove kompanije, dodao je da ženska želja za preljubom, posebno kod domaćica, odraz osećaja zanemarivanja i čežnje za nečim dubljim.\nTipičnu ženu koja se upušta u preljubu na to ne podstiču arogancija, ego ili požuda, već njena usamljenost i nezadovoljstvo u braku. Domaćice su često kod kuće usamljene, a kad muž dođe i dalje se osećaju zanemareno.\nKad je reč o muškarcima, situacija je suprotna. Visoki, bogati i inteligentni muškarci upuštaju se u preljubu zbog svog ega, arogancije i požude.\nMoja ženica i ja sa kuratim momkom na plaži


Quantity Takeoff | Gradnja\nPrethodno dostupan samo na Nemačkom jeziku, proširenje Roombook Extension sa međunarodnim i nemačkim standardom sada je dostupno za klijente u pretplati i na engleskom jeziku. The Roombook Extension pomaže kalkulaciju…\nIgor Conić, 22.12.2010. 0 1 min za čitanje\nAutodesk Quantity Takeoff 2011 za analizu utroška materijala\nProgram Autodesk Quantity Takeoff, nezavisno od faze izrade projekta, od idejnog rešenja sve do faze organizacije građenja, omogućava brzu procenu utroška materijala. Autodesk Quantity Takeoff programom kreiraju se sinhronizovani, obimni…\nIgor Conić, 14.12.2010. 0 1 min za čitanje


Pogledajte sve golove Mitrovića od Hrvatske do Bakua VIDEO NOVA portal\nPogledajte sve golove Mitrovića od Hrvatske do Bakua VIDEO\nFudbal Autor:Miodrag Dimitrijević31. mar. 202113:06 > 13:54\nZagradi se, nadskoči rivala - postigne gol. Šutira iz okreta, sa ruba kaznenog prostora, rezultat je isti - gol, gol, gol. Aleksandar Mitrović, napadač Srbije, postao je najbolji strelac u istoriji reprezentacije u ovom miniciklusu kvalifikacija za Mundijal. U 64 nastupa za reprezentaciju upisao je 41 gol, a taj bilans bi mogao ozbiljno da unapredi.\nPrvi pogodak postigao je 6. septembra 2013. godine protiv Hrvatske u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo i tako već sa 19 godina pokazao kakvog bisera u svojim redovima imaju „orlovi“.\nMitrović ne samo da postiže golove već je uspeo i da sruši rekord Stjepana Bobeka koji je do ove reprezentativne akcije bio rekorder sa 38 golova.\nKoliko se dobro oseća kada igra u reprezentaciji svedoči i što je 31 gol postigao u 32 poslednja nastupa u dresu Srbije.\nImao je Mitrović teških šest meseci jer je nakon što je prošle godine bio najbolji strelac Čempionšipa sa 26 golova. U poslednje vreme je bio van svih planova trenera Fulama Skota Parkera.\nIpak, Dragan Stojković Piksi, novi selektor reprezentacije, nije se pokolebao i pružio mu je priliku.\n„Bio je u psihološkom nokdaunu, nije igrao u klubu, ali sam poziv dovoljno govori koliko ga cenim. Nikad nisam imao sumnju da je igrač visokog kvaliteta“, obrazložio je Piksi odluku da pozove Mitrovića u reprezentaciju.\nI Mitrović je to vratio na najbolji mogući način.\nNa tri meča je postigao pet golova – desnom, levom nogom ili glavom.\nPostigao je dva prelepa pogotka protiv Irske (3:2), dao gol protiv Portugala (2:2) iz brzog kontranapada, a onda postigao i dva pogotka, najpre desnom, a onda i levom nogom iz poluvoleja protiv Azerbejdžana (2:1), pa je sada prvi strelac kvalifikacija za Mundijal.\nNakon meča sa Portugalom Mitrović je postao rekorder sa 39 golova, a onda i zaplakao pred kamerama.\n“Nisam bio opterećen rekordom, znao sam da ću ga srušiti kad-tad. Osećaj je neverovatan. Mislim da… stojim pred vama, idu slike u glavi od detinjstva, fenomenalan je osećaj. Reprezentacija je čast, ali da srušim rekord koji je… star 65 godina i koji je… sanjao sam to kao dete… Izvini, nisam nešto emotivan, ali sada stojim ispred tebe i porodice, veruj da nema ponosnije porodice od moje u ovom trenutku”, rekao je Mitrović.\nSrpski napadač je i ranije najavljivao da će u nekom trenutku srušiti rekord, a sada sa samo 26 godina može ozbiljno da popravi svoj skor i tako dodatno pobegne na vrhu.\nKada Aleksandar Mitrović obuče dres reprezentacije on postaje “Mitrogol”. Mašina za davanje golova i nezaustavljiva sila koja obara rekorde.\nLista najboljih strelaca reprezentacije:\nAleksandar Mitrović od 2013. godine – 41 gol\nStjepan Bobek – igrao od 1946. do1956. – 38 golova\nMilan Galić – od 1959. do 1965. godine- 37 golova\nBlagoje Marjanović – od 1926. do 1938. godine – 37 golova\nSavo Milošević – od 1994. do 2008. godine -37 golova\nRajko Mitić – od 1946. do1957. – 32 gola\nDušan Bajević – od 1970. do 1977. – 29 golova\nTodor Veselinović – od 1953. do 1961. – 28 golova\nBorivoje Kostić – od 1956. do 1964. – 26 golova\nPredrag Mijatović – od 1989. do 2003. – 26 golova\nAleksandar MitrovićFudbalska reprezentacija SrbijeSvi golovi za reprezentaciju


Komentar dana - 20.5.2016.: Drzava za olovku -->\nPodgorička opozicija tvrdi da je narod većinom protiv pristupanja NATO-a i to će biti jedna od razdelnica unutar crnogorskog duštva. Opozicija traži referendum, Đukanović se nada da će obezbediti skupštinsku većinu za tu odluku\nNajciničniji komentar juče potpisanog protokola između Crne Gore i NATO pakta glasi: „Dade državu za olovku!"\nKomentar je nastao kao osvrt na protokolarnu vest da je Jens Stoltenberg, generalni sekretar Alijanse, na kraju ceremonije poklonio Milu Đukanoviću olovku kojom su šefovi diplomatija zemalja članica Alijanse potpisali pristupni protokol.\nNakon toga Crna Gora je dobila status posmatrača u NATO. Uoči potpisivanja premijer Milo Đukanović poručio je da taj čin ima posebnu simboliku za Crnu Goru jer korespondira sa proslavom decenije nezavisnosti te države.\n"Čast mi je što imam priliku da vam se obratim u ovom važnom trenutku za moju zemlju. Jednako važnom kao 2. decembra kada ste poslali pozivnicu. Potpisivanjem na nivou ministara spoljnih poslova odali ste veliko priznanje našim naporima na putu do punopravnog članstva", rekao je Đukanović.\nĐukanović je rekao da je potpisivanje Protokola potvrda da je Crna Gora 21. maja 2006. zakoračila pravim putem.\n- Na žalost, svedoci smo da je Balkan zaostali region evropske civilizacije, i da je potrebno uložiti dodatne napore da se stabilizuje ekonomski i da se demokratski razvije. Naše uvrenje je da se upravo poslednjih godina povlače dobri potezi u tom pravcu - dodao je crnogorski premijer.\n"Za deset godina došli smo na korak do članstvo u NATO i na poodmaklom smo putu ka EU. Znači da smo izabrali dobar put", smatra Đukanović i zaključio: "Potpisivanjem Protokola naš posao se ne završava".\n- Ovo je početak novog poglavlja bezbednosti u istorijji Crne Gore. Konstantno gledamo kako da doprinesemo stabilnosti regiona. Severnoatlantska alijansa je važan istrument za tako nešto. Hrvatska, Slovenija i Albanija već su u punopravnom članstvu, a sada sledi i Crna Gora. NATO će nastaviti da bude fokusiran na Zapadni Balkan, koji nam je veoma važan - istakao je generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg.\nMarija Zaharova, portparolka ruskog MIP-a, rekla je isto, samo u obrnutom smeru: Rusija će se posebno fokusirati na Balkan. Neki srpski mediji to su već pretočili u naslov da je Rusija okrenula rakete ka Crnoj Gori.\nRekao bi čovek da nema ničeg novog u večnim igrama moći. Podgorička opozicija tvrdi da je narod većinom protiv pristupanja NATO-a i to će biti jedna od razdelnica unutar crnogorskog duštva. Opozicija traži referendum, Đukanović se nada da će obezbediti skupštinsku većinu za tu odluku.\nMilu se čini da je vrlo blizu zaokruživanju neupitne crnogorske državnosti i dobro zna da niko nije ušao u Evropsku uniju a da prethodno nije pristupo NATO – paktu, mada to nije formalni uslov\nMože se reći da je potpisivanje protokola uvod u konačnost.\nKad se sledeći put bude sreo sa Aleksandrom Vučićem Milo Đukanović će, nešto slutim, tu olovku okačiti o prednji džep sakoa. Da se vidi.


Filološki - RCUB Media portal\nArhiva po oznakama: Filološki\n„Otvorena nauka u H2020“\nRCUB je u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije organizovao skup „Otvorena nauka u H2020“ koji je održan 08. novembra 2016. na Filološkom fakultetu u Beogradu.\nDunavska rektorska konferencija – Beograd 2014 – II dan (Danube Rectors’ Conference – Belgrade 2014, day 2)\n07.11.2014. u 09-10.30h\nDigitalizacija kulturne i naučne baštine, univerzitetski repozitorijumi i učenje na daljinu – III dan\n1.10.2011. u 11:30h\n11. međunarodna naučna konferencija „Digitalizacija kulturne i naučne baštine, univerzitetski repozitorijumi i učenje na daljinu“ održana je od 29. Septembra do 2. Oktobra 2011. godine na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\nDigitalizacija kulturne i naučne baštine, univerzitetski repozitorijumi i učenje na daljinu – II dan\n30.9.2011. u 10:00


Vladica Stanković, Gruner Serbia: Gruner je san svakog mladog radnika\nVladica Stanković, Direktor, Gruner Srbija\nGruner je san svakog mladog radnika\nZa samo 13 godina kompanija Gruner uspela je da promeni ekonomsku situaciju na jugu Srbije i da širenjem proizvodnih pogona i osvajanjem novih tržišta i tehnologija obezbedi egzistenciju za skoro 600 radnika i njihovih porodica\nVlasnici Grunera su zadovoljni poslovanjem u Srbiji i radnicima, kako onima iz proizvodnje, tako i visokokvalifikovanim kadrovima. Veruju da bez obostranog zadovoljstva ne bi ni bilo posla, ni proširenja pogona ni novih zapošljavanja.\nU Srbiji ste krenuli iz iznajmljene hale sa desetak radnika i sa jednim proizvodom za pametna brojila. Čime ste osvajali tržišta?\nProizvodili smo releje za pametna brojila, za General Electric i američko tržište, i to oko 50.000 jedinica na nedeljnom nivou. Naši vlasnici su prepoznali potencijale Srbije i njenog južnog kraja, pa su već 2009. godine izgradili prvu halu od 2.000 kvadratnih metara. Već naredne godine smo krenuli da sarađujemo sa auto-industrijom, na početku sa Daimlerom, a kasnije i sa ostalim proizvođačima. Osim releja, u tom periodu počeli smo da radimo i „start stop sistem“, po želji i zahtevima Daimlera, koji i danas proizvodimo, ali u poboljšanoj verziji, generacija 4. Ovaj proizvod je naš ponos, jer je čitav razvoj, kao i proizvodna linija, osmišljeni u našoj fabrici u Srbiji.\nU 2012. smo izgradili drugu halu od 2.000 kvadrata i krenuli sa novim tehnologijama, pa se već 2013. pojavila potreba za novim proširenjem proivodnih kapaciteta. Tako smo 2014. godine stigli do 7.000 kvadrata proizvodnih pogona i više od 300 zaposlenih.\nU tom periodu smo krenuli sa brizganjem plastike, a potom i sa proizvodnjom metalnih delova za sopstvene potrebe, što je zahtevalo nabavku novih mašina, a to je vodilo do osnivanja male alatnice sa najnovijim tehnologijama.\nNakon 13 godina poslovanja u Srbiji imate više od 550 zaposlenih i 7.000 m2 proizvodnih pogona, u šta je uloženo oko 12,5 miliona evra. Šta je sledeće u planu?\nTrenutno imamo 570 zaposlenih, manje nego krajem 2019, što je posledica pandemije koja nas je usporila i umanjila nam prodaju. Nadamo se da ćemo u predstojećem perodu vratiti sve izgubljeno. Fluktuacija je kod nas veoma mala, a interesovanje za radno mesto u našoj fabrici u Vlasotincu veliko, jer je ovoliki broj različitih proizvodnih procesa san svakog mladog inženjera željnog znanja.\nPlan nam je da što skorije izgradimo novu halu od 3.000 metara kvadratnih za proizvodnju plastike i novu alatnicu\nPlan nam je da izgradimo novu halu od 3.000 metara kvadratnih za proizvodnju plastike i novu alatnicu. Ona treba da služi i za održavanje alata za našu proizvodnju, ali i za proizvodnju određenih alata za naše i inostrano tržiste.\nDa li ste otvaranjem radionice za obuku učenika započeli primenu sopstvenog modela dualnog obrazovanja? Kakvi su vam utisci?\nMi smo još 2016. u saradnji sa GIZ-om i Tehničkom školom iz Vlasotinca, kao pioniri u ovoj oblasti, krenuli sa modelom dualnog obrazovanja. Na početku je to bio samo smer industrijski mehaničar, a sada već imamo smerove električar i mehatroničar.\nKako bi se školstvo i industrija paralelno razvijali, prosveta treba da sluša zahteve privrednika. Tako bi iz srednjih škola izlazili mladi ljudi sposobni da odmah, bez dodatne obuke, počnu da rade. Dualno obrazovanje nam je pomoglo da brzo nađemo stučan kadar za naše specifične potrebe. Kada bi se model dualnog obrazovanja preneo i na visokoškolske institucije, sa fakulteta bi izlazili mladi stručnjaci koji bi odmah po sticanju diplome mogli da obavljaju konkretne poslove.


Redakcija – Stranica 425 – Svijet Rukometa\nHome / Redakcija (page 425)\n10. Novembra 2017.\tPremijer liga (M) Komentari isključeni za Rukometaši Kaknja vjeruju u pobjedu protiv Maglaja\nRukometaši Kaknja će u subotu protiv Maglaja u kulturno-sportskom centru u Kaknju tražiti svoj drugi prvenstveni trijumf. Za novi trijumf ekipi Kaknja će biti potrebna i podrška publike koja je izostala u prva tri domaća susreta. Izabranici Nedžada Zaimovića će u okviru sedmog kola rukometne Premijer lige Bosne i Hercegovine …\n10. Novembra 2017.\tReprezentacija Komentari isključeni za BiH i u 2018. ulazi bez ženske rukometne reprezentacije\nBiH je jedna od rijetkih država u Evropi koja već godinama nema oformljenu žensku seniorsku rukometnu reprezentaciju BiH. Iako je najavljivano da je jedan od prioriteta formiranje ove selekcije (koja je posljednji meč odigrala 2008) situacija se ponovo iskomplikovala, tako da će se i u narednu godinu ući bez ženske …\n10. Novembra 2017.\tReprezentacija Komentari isključeni za Kadetska Reprezentacija BiH gostuje u Gornjem Vakufu\nKadetska rukometna Reprezentacija Bosne i Hercegovine ovog vikenda okupit će se u Gornjem Vakufu, a u okviru priprema. Reprezentativci će u subotu odigrati i kontrolnu utakmicu protiv odogovarajuće selekcije Srednjobosanskog kantona. Susret kadetskih reprezentacija Bosne i Hercegovine i Srednjobosanskog kantona je na programu 11.11.2017. godine u 18:00 sati.\n10. Novembra 2017.\tPremijer liga (M) Komentari isključeni za IZVIĐAČ: Dileme nema, pobjeđujemo Borac m:tel!\nDvije najbolje rukometne ekipe u Bosni i Hercegovini, ljubuški Izviđač i banjalučki Borac m:tel u subotu (19.00) će odmjeriti snage u derbiju, ne samo sedmog kola, nego i cijele polusezone u Premijer ligi BiH. „Skauti“ su dosad neporaženi sa šest trijumfa, dok su Banjalučani takođe stoprocentni s tom razlikom …\n10. Novembra 2017.\tPremijer liga (M) Komentari isključeni za Izabrano novo vodstvo HMRK Zrinjski Mostar\nNa redovitoj skupštini HMRK Zrinjski Mostar održanoj u srijedu, 8. 11. 2017. godine u 19.00 sati u prostorijama male galerije H.D. Herceg Stjepan Kosača, izabrano je novo vodstvo klupske uprave. Ma mjesto predsjednika Upravnog odbora izabran je Branislav Stojkić, dok su kao članovi Upravnog odbora izabrani Dario Pušić, Dragan Miličević, …\n9. Novembra 2017.\tPremijer liga (M) Komentari isključeni za Daničić vjeruje u nastavak niza rukometaša Borca\nPred rukometašima Borac m:tela je derbi prvog dijela sezone protiv Izviđača, koji se igra u subotu u Ljubuškom. Obje ekipe do sada imaju maksimalan učinak, Izviđač šest, a Borac pet trijumfa, pa su uz Vogošću i ove godine glavni favoriti za titulu. Prethodnih pet završilo je u vitrinama ovih klubova, …\nLijepe vijesti iz Marseja: Đukanović pušten na kućno liječenje\n9. Novembra 2017.\tOstalo Komentari isključeni za Lijepe vijesti iz Marseja: Đukanović pušten na kućno liječenje\nLijepe vijesti iz Marseja. Golman Eksa Slaviša Đukanović pušten je na kućno liječenje. Srpski golman je doživio srčani udar prije 10 dana tokom treninga svog kluba. Poslije zabrinjavajućih vijesti, vještačke kome u kojoj je bio nekoliko dana u bolnici u Marseju, popularni Miša je junački preobrodio sve i sada će u krugu …\nPrva pobjeda rukometaša Čelika u ovom prvenstvu\n9. Novembra 2017.\tOstala takmičenja Komentari isključeni za Prva pobjeda rukometaša Čelika u ovom prvenstvu\nRukometaši Čelika večeras su na Bilmišću pred oko 400 gledatelja u okviru 5.kola Prve lige FBiH grupa “Sjever” dočekali tim Konjuha II iz Živinica. Ova utakmica bila je i humanitarnog karaktera u svrhu pomoći u liječenju nekadašnjeg rukometaša Čelika, Zemira Imamovića. Zeničani su u ovaj duel ušli pojačani dvojicom povratnika …\nRukometašima Gračanice 6 od 6!\n9. Novembra 2017.\tOmladinska takmičenja Komentari isključeni za Rukometašima Gračanice 6 od 6!\nU derbi utakmici 6. kola Prve rukometne lige Federacije BiH, Gračanica je kao gost deklasirala Krajinu u Cazinu, a konačan rezultat glasio je 23:33 (poluvrijeme – 13:18). Dino Hamidović je bio fantastičan u gostujućem sastavu postigavši čak 13 golova, Damir Doborac je dodao 6, a Adnan Tufekčić 5 pogodaka. U …\nNEVJEROJATNA ŽIVOTNA PRIČA PREDVODNIKA ZLATNE HRVATSKE GENERACIJE ‘Bio sam bećar i baja, bilo je teško, ali preživio sam sve i ne predajem se’\n9. Novembra 2017.\tOstalo Komentari isključeni za NEVJEROJATNA ŽIVOTNA PRIČA PREDVODNIKA ZLATNE HRVATSKE GENERACIJE ‘Bio sam bećar i baja, bilo je teško, ali preživio sam sve i ne predajem se’\nRobert Marković nevjerojatna rukometna priča danas igrača Gorenja, a nekad predvodnika naše zlatne kadetske generacije sa SP-a u Tunisu, u kojoj su bili Stepančić, Šprem, Marić… Živ je, igra dobro i to je najvažnije. Nekad prije ovaj Virovitičanin bio je glavni adut našičkog Nexea. Rijetko talentiran ljevak, koji je uz …\nPage 425 of 454« First...400410420«423424425426427\t»\t430440450...Last »


Akcija “500 računara za 50 škola u 25 gradova” i u Medijani\nPočetak/Društvo/Akcija “500 računara za 50 škola u 25 gradova” i u Medijani\nSvetlana Petrović 13. septembra 2018.\nU internacionalni projekat „500 računara za 50 škola u 25 gradova“ posredstvom Rotari distrikta 2483 uključuje se i GO Medijana.\nPredstavnici Rotari Distrkta 2483, predvođeni Vladimirom Matićem, guvernerom za Srbiju i Crnu Goru, posetili su danas GO Medijana. Zajedno sa predstavnicima niških Rotari klubova predstavili su aktuelne projekte na kojima rade i pozvali Gradsku opštinu Medijana da se uključi u projekat 500 računara za 50 škola u Srbiji, u cilju podizanja informatičkog znanja učenika.\n“Podržavamo rad svih udruženja kojima je cilj da deca imaju bolje uslove za školovanje i odrastanje. Nadam se da će u okviru projekta koji rade sa školama, i neka škola sa našeg područja biti opremljena kompjuterima. Pored redovne pomoći talentovane dece sa 20.000 dinara i stipendiranja najboljih studenata sa nešto manje od 12 hiljada dinara, ovo će biti još jedan od načina da našoj deci pružimo podršku i obezbedimo kvalitetnije uslove za njihovo školovanje”, rekao je Nebojša Kocić predsednik GO Medijana.\nPozivajuću članove Rotari klubova da se priključe akciji „Medijana za bebu više“, Kocić je istakao da najveća niška opština izdvaja 120 hiljada dinara za treće dete i pomaže bračne parove za vantelesnu oplodnju sa svog područja.\nNa sastanku je bilo reči i o mogućnostima za saradnju u oblastima koje promovišu kulturu i tradiciju juga Srbije. Kocić je goste pozvao da prisustvuju obeležavanju stogodišnjice proboja Solunskog fronta u petak, 14. septembra u organizaciji ove opštine i uključe se u ostale manifestacije koje opština sprovodi u interesu su građana.\n50 škola 500 računara GO Medijana Rotari klub\nPonavljaju se izbori na dva biračka mesta u GO Medijana\nUbedljiva pobeda naprednjaka i u GO Medijana


Pripremiće se registar kapaciteta sa kojima raspolaže Crna Gora u slučaju prirodnih katastrofa | Aktuelno\nPripremiće se registar kapaciteta sa kojima raspolaže Crna Gora u slučaju prirodnih katastrofa\nTo je saopšteno na prvom tehničkom sastanku povodom izrade dokumenta Procjena sposobnosti upravljanja rizicima od katastrofa, koji je organizovao Direktorat za zaštitu i spašavanje Ministarstva unutrašnjih poslova\nEksperti iz raznih oblasti, njih 84, koji su uključeni u izradu dokumenta „Procjena sposobnosti upravljanja rizicima od katastrofa“ dobili su upustva kako bi na adekvatan način bio pripremljen registar kapaciteta sa kojima raspolaže Crna Gora.\nTo je saopšteno na prvom tehničkom sastanku povodom izrade dokumenta Procjena sposobnosti upravljanja rizicima od katastrofa, koji je organizovao Direktorat za zaštitu i spašavanje Ministarstva unutrašnjih poslova.\nV.d. generalnog direktora Direktorata za zaštitu i spašavanje, Miodrag Bešović, rekao je da su okviru sastanka odredili smjernice i sadržaj rada kad je u pitanju projekat.\n„U projektu učestvuju 84 člana radne grupe, koji su eksperti iz raznih oblasti. Imali smo kontruktivne diskusije, pitanja. Očekujem da ćemo u narednom periodu biti na visini zadatka kad je u pitanju izrada ovog važnog dokumenta koji nam nije samo obaveza kao države članice Mehanizma civilne zaštite EU, nego je to benefit za našu državu kako bismo znali sa kakvim kapacitetima raspolažemo u slučaju vanrednih događaja“, naveo je Bešović.\nPodsjetio je da je ovo nastavak projekta „Procjena rizika od katastrofa Crne Gore“ koji je na visokom nivou odrađen i koji je, kako je ukazao, Crna Gora prva izradila u odnosu na države regiona.\n„U narednom periodu, napravićemo registar kapaciteta sa kojima raspolažemo. Naša obaveza je da znamo kako možemo preventivno djelovati, u toku i nakon samog događaja. Ovo je samo jedna kocka koja se slaže u mozaiku EU, kako bi čitava Evropa bila u jedinstvenom timu kada su u pitanju vanredne situacije“, kazao je Bešović.\nStručni saradnik za šumarstvo u Nacionalnim parkovima Crne Gore (NPCG), Slobodan Stijepović, rekao je kad je u pitanju procjena sposobnosti upravljanja rizicima od katastrofa u NPCG, predviđena je procjena rizika od požara i poplava.\n„Radi se o dva najveća rizika koja mogu zadesiti zaštićena područja koja se nalaze u nacionalnim parkovima. Moj zadatak je procjena sposobnosti kad su u pitanju šumski požari i požari na otvorenom prostoru. Nadamo se da će ovaj projekat sa svih aspekata da sagleda dobre strane i nedostatke, kao i da će ukazati kako donosioci odluka treba da postupe kad je u pitanju zaštita od nepogoda“, nagčasio je Stijepović.\nEpidemiološkinja u Institutu za javno zdravlje dr Radica Raičević saopštila je da da je ta institucija učestvovala i u prethodnoj fazi projekta, u kojoj je izrađen dokument „Procjena rizika od katastrofa Crne Gore“.\n„U tom dijelu smo mi, sa zdravstvenog aspekta, procijenili rizike kao što je pandemija koronavirusa. Očekujemo da u ovoj novoj fazi projekta izradimo analizu naših kapaciteta, koja će biti od velike važnosti za cijelu državu i aktere koji učestvuju u rješavanju vanrednih situacija“, navela je Raičević.\nEvropska komisija – Generalni direktorat za civilnu zaštitu i aktivnosti humanitarne pomoći (DG ECHO) kroz poziv za „Pojedinačne grantove državama za upravljanje rizicima od katastrofa (Track 1)“ odobrila je za finansiranje projekta „Izrada procjena sposobnosti za upravljanja rizicima od katastrofa Crne Gore“. Projekat je počeo 1. aprila i planirano je da traje do 1. oktobra 2023. godine.\nPutin zabrinut zbog prirodnih katastrofa u zemlji koje su ogromnih razmjera\nSVIJET Aktuelno - 14.08.2021-22:18\nRuski predsjednik Vladimir Putin izrazio je zabrinutost zbog prirodnih katastrofa nezapamćenih razmjera u Rusiji, suočenoj sa razornim šumskim požarima u Sibiru i poplavama na...\nRegistar stvarnih vlasnika po prvi put uspostavljen u Crnoj Gori\nEKONOMIJA Aktuelno - 10.08.2021-15:20\nRegistar stvarnih vlasnika po prvi put u Crnoj Gori uspostavljen je 1. avgusta ove godine. "Registar stvarnih vlasnika je elektronska baza podataka o stvarnim vlasnicima...\nŽivković: Registar podstanara dobar za građane i državu\nCRNA GORA Aktuelno - 19.07.2021-09:09\nCrna Gora bi bila idealan primjer zbog izrade Registra podstanara, jer to za sada nema ni jedna zemlja u regionu, kazao je prvi čovjek...\nŠteta od katastrofa u svijetu u 2019. godini 44 milijarde dolara\nSVIJET Aktuelno - 16.08.2019-17:10\nU prvih šest mjeseci ove godine gubici od prirodnih nepogoda i katastrofa koje je izazvao čovjek iznose 44 milijarde dolara (39,7 milijardi evra), saopštila...


SVE IZ KUĆE POKLONILA, SAD JOJ STIGLA 3 PUTA VEĆA PENZIJA: Maja Odžaklijevska dočekala sreću | Lifestyle | Poznati\nPoštovani, Hvala na poslatom komentaru. Vaš komentar je prosleđen moderatorskom timu. Ukoliko komentar ispunjava sve definisane uslove na prethodnoj stranici biće objavljen. Brzina njegovog objavljivanja zavisi od toga koliko trenutno stiže komentara na portal, zato molimo za strpljenje. Nakon objave, vaš komentar i eventualne komentare na njega možete pogledati klikom na link ispod vesti.


Radovi vredni milion evra: Biæe instalirani nesvakidašnji svetlosni efekti FOTO - B92\nÈajetina -- Radovi na rekonstrukciji Kraljevog trga u centru Zlatibora su usled širenja koronavirusa usporeni, ali ne i zaustavljeni.\nIzvor: RINA èetvrtak, 16.07.2020. | 15:18 -> 16:30\nRadi se sa manjim brojem radnika i prate se sve propisane mere. Ono po èemu æe ovaj poznati turistièki centar biti jedinstven svakako je plan osvetljenja Multifunkcionalnog parka na Zlatiboru i sada se provlaèe neophodne instalacije.\n"Prvi nivo je funkcionalno osvetljenje sa promenljivim nivoom osvetljaja na podu od behatona, koji se realizuje pomoæu reflektora u skladu sa planiranim dešavanjima na Trgu. Drugi nivo osvetljenja je stvaranje svetlosnih slika na podu trga. Na jednom delu trga, u zelenoj zoni prema baštama kafiæa, predvideli smo postavljanje svetleæeg drveta visine 5,6m", rekao je predsednik opštine Èajetina, Milan Stamatoviæ.\nU zimskom perodu, kad je jezero zaleðeno ili ima snega, na jezeru æe biti svetlosna slika sa željenim motivima. Isti reflektori mogu se koristiti i u toku letnje sezone za svetlosne efekte po ivici jezera, samo sa drugim motivom. Posebno osvetljenje ide i ka krošnjama borova, kao važnog simbola Zlatibora. Reflektor je predviðen i za osvetljenje èesme, kao i za spomenik generalu Krsti Smiljaniæu.\n"Teku i pripreme za fontanu sa dramatiènim vodenim i svetlosnim efektima, gde æemo imati filmske i muzièke prikaze, ili deèije predstave. Važno je da svaki deo Trga stavimo u funkciju i istaknemo sve ono što je lepo, a do sada je bilo u mraku ili zapušteno", kaže Stamatoviæ.\nRekontrukcija Kraljevog trga na Zlatiboru obuhvata i izgradnju novog šetališta u dužini od 1.300 metara. Promenada kreæe od tenskih terena, preko Kraljevog trga i vodiæe sve do hotela Tornik. Ceo taj poploèani deo imaæe i podno grejanje. U sklopu radova biæe proèišæeno i jezero koje se nalazi u samom centru, kao i izmeštanje kišnog kolektora i iigradnja optoènih kanala, koji æe spreèiti da površinske vode prljaju jezero.


Feljton, deveto poglavlje: Marks – vodič za buntovnike - Marks21 | Solidarnost\nčetvrtak, 14 jul 2016 18:31\nMarks: Vodič za buntovnike (feljton) – 9. Nova snaga: Pariska komuna\nRast globalnog pokreta za pravdu u poslednjih nekoliko godina je doveo do povećanog interesovanja za radikalne kritike kapitalizma kakve je izneo Karl Marks. Ovaj koncizan i konkretan vodič nudi kratak, pristupačan uvod u razvoj Marksovih ideja, od njegove analize toga šta pokreće korporativnu globalizaciju, do diskusije da li je i kako moguće postići ljudsko oslobođenje. Original je pisao Majk Gonzalez za Bookmarks, 2006. godine, pod naslovom „A Rebel’s Guide to Marx“. Pročitajte ovde deveto poglavlje novog feljtona Marks21. Izlaziće, sada već tradicionalno, svakog četvrtka.\n9. Nova snaga: Pariska komuna\n1871. godine istorija će dramatično izmeniti ove rasprave. Jula 1870, Luj Bonaparta (Napoleon III), vladar Francuske, dozvolio je pruskom vođi Bizmarku da ga isprovocira da objavi rat; do septembra je Napoleon pao u zarobljeništvo. U Parizu je vlast proglasila republiku pod Vladom nacionalne odbrane; međutim, njen otpor je bio kratkog veka, a u februaru 1871. izabrana je Narodna skupština u svrhu mirovnih pregovora sa tek ujedinjenom Nemačkom.\nPod reakcionarom Tjerom, vlada je smeštena u Versaj, izvan Pariza. Prestonicu, pod pruskom opsadom, napustili su i vlada i bogataši – samo je Nacionalna garda branila grad. Kada je Tjer, prestrašen mogućnošću naoružavanja stanovništva, pokušao da zapleni topove Nacionalne garde na Monmartru, žiteljke i žitelji prestonice su pružili otpor i proglasili uspostavljanje Komune.\nTokom dva meseca njenog postojanja, Marksove oči su bile uprte u Komunu – bio je očaran njome. Njegova kritika i osuda Druge republike Luja Napoleona bile su žestoke onoliko koliko je i njegovo predviđanje nove revolucije u Francuskoj bilo sigurno. Istini za volju, ovo nisu bili najbolji uslovi za radnički ustanak, posle nekoliko meseci opsade i nemaštine. Marks je strahovao da će usamljenost pariskog radništva značiti poraz ukoliko ne krenu na Versaj. Takođe je znao da će ova pobuna jasno pokazati okrutnost buržoaske države – a da klasni neprijatelj neće imati takvu grižu savesti.\nMeđutim, u svojoj nadahnutoj analizi Komune, Marks ima viziju radničke moći, problema s kojima će se suočiti, ograničenja koja ona mora prevazići i kreativnosti koju može da pokaže u izgradnji novog i drugačijeg poretka. Nova moć je rođena u Pariskoj komuni u martu 1871. – Marks ju je strastveno branio, ne obazirući se na svoje ranije sumnje. Zaista, Marks je poslao svog zeta Pola Lafarga da u Parizu sarađuje sa komunarkama i komunarima.\nŠta je bilo novo u vezi sa Komunom? Klasne borbe u Francuskoj, Marksovo ispitivanje pariskih događaja, daju odgovor na to pitanje kako za njegovu generaciju, tako i za one što slede. „To je suštinski bila vlast radničke klase... najzad otkriveni politički oblik u kome se može sprovesti ekonomsko oslobođenje rada.“\nI, što je najvažnije, Komuna je ukinula oruđa buržoaske vlasti – stajaću vojsku, koja je zamenjena narodnom milicijom, „naoružanim narodom“; ustanove buržoaske demokratije su zamenjene direktnom demokratijom, u kojoj su svi poslanici mogli biti trenutno smenjeni sa svojih položaja i potom sazvani novi izbori (pravo koje je ponovljeno u sovjetima u Prvoj ruskoj revoluciji 1905. i Boljševičkoj revoluciji 1917), a sami poslanici nisu imali nikakvih povlastica zbog svoje političke dužnosti – „javni poslovi će se obavljati za radničke nadnice“. Ovo je bila nova država. Ona stara, koja je počivala, kako je Lenjin rekao, „u krajnjem slučaju na nasilnom sputavanju većine“, bila je u Parizu zamenjena jednom vrstom vladavine koja nije bila ni odvojena od većine niti iznad nje, nego joj je bila podređena. Ovo je bila diktatura proletarijata kakvu je Marks imao na umu mnogo ranije.\nTokom jedva dva meseca njenog života, komunarke i komunari nisu imali dovoljno vremena da uspostave novi poredak – da se okrenu oslobođenju žena, da ukinu eksploataciju, da stvore javne strukture društvenog života. Kao što je Marks rekao, „najveće postignuće Komune bilo je sâmo njeno postojanje“. Iz toga je izvukao svoj možda najdalekosežniji politički zaključak:\n„Radnička klasa ne može samo preuzeti već postojeću državnu aparaturu i koristiti je u svoje svrhe.“\nBuržoaska država postoji kako bi branila i održavala vladavinu kapitalističke klase; društvu posvećenom preraspodeli bogatstva, jednakosti i okončavanju eksploatacije potrebna su sopstvena oruđa moći – radnička država. U Parizu, tokom ta dva meseca, istorija nam je dala kratki pogled na to kako bi društvo moglo da izgleda, kako bi se organi radničke demokratije mogli izgraditi, kao i kolika je užasna cena poraza.\nU Skupštini Komune bilo je sedamnaest članova Internacionale (od kojih je samo mali broj njih sledio Marksa). Devedeset dva člana Skupštine obuhvatali su široku lepezu pogleda i nije se baš znalo šta dalje, osim odbrane Komune i osude reakcionarne Republike. Prudonovi sledbenici su se podelili – neki od njih su čak sedeli na rukama u Versaju tokom ovih događaja.\nBilo je Blankijevih sledbenika, kao i sledbenika Mihaila Bakunjina, ruskog anarhiste koji će kasnije osporavati nasleđe Komune i na kraju dovesti Prvu internacionalu do propasti. Bakunjin je bio oduševljeni zaverenik i zakleti neprijatelj države – ali nikako nije bio prijatelj radničke klase. Bakunjin je uistinu tvrdio da radnička klasa ne treba da se organizuje niti da pripremi sopstveni napad na vlast – to bi bio oblik autoritarizma. Umesto toga – ovde je prava ironija – napad na državu treba da vrše tajne zavereničke ćelije koje nisu odgovorne ni onima za koje tvrde da ih predstavljaju!\nOno što je važnije je činjenica da je Bakunjin dovodio u pitanje najbitniji i najdragoceniji od svih Marksovih principa – da oslobođenje radničke klase mora biti delo same radničke klase. Bakunjin je na sledećem Kongresu Internacionale, 1872, napao ideju centralizovane i disciplinovane organizacije. Marks i Engels su nedvosmisleno odgovorili: Internacionala je „moćna pokretačka sila revolucije, a ne debatni klub... to je društvo organizovano radi borbe a ne radi lepih teorija“ (Nimc, str. 231).\nKomuna je izrazila hrabrost i kreativnost radničke klase, pružila nam je pogled na to kakav bi bio novi socijalistički poredak i pokazala nesumnjivu potrebu za ukidanjem buržoaske države kako bi se to postiglo; u njenom porazu i strašnoj osveti prestrašene vladajuće klase (desetine hiljada komunarki i komunara je pobijeno)[i] , mogla se sa zaslepljujućom jasnoćom uvideti potreba za Internacionalom.\nMarks je tvrdio da je Komuna propala „zato što se revolucionarni pokret koji bi odgovarao velikom ustanku pariskog proletarijata nije pojavio u svim centrima, u Berlinu, u Madridu itd.“ (Nimc, str. 231). Zadatak za budućnost je bio naučiti lekciju i osigurati da sledeći put pobuna bude mnogo šira.\nUnutrašnja podela između Bakunjina i Marksa je jasno upućivala da ova Internacionala neće biti to oruđe. Marks i Engels lično su „uspavali zver“. Do 1876. godine, Internacionala zvanično nije više postojala.\nMarks je umro u martu 1883. Njegove poslednje godine su, paradoksalno, bile oslobođene finansijskog pritiska koji je njegov život sa Dženi i decom učinio tako neizvesnim. Međutim, iako je bilo nekih uteha u starosti, ništa nije moglo zameniti smrt njegove dece i Dženinu pogubnu bolest dve godine ranije. Engels je, naravno, bio na njegovoj samrtnoj postelji, baš kao što je pratio Marksa na svakom koraku njihovog revolucionarnog puta još od prvog sastanka. Engels je poživeo još dvanaest godina, koje je posvetio širenju rada svog prijatelja, saradnika i druga. Sa osobenom skromnošću, Engels je izjavio da je s Marksovom smrću „čovečanstvo skraćeno za glavu“. Još je rekao za svog starog prijatelja:\n„Marks je pre svega bio revolucionar. Njegova istinska životna misija bila je da doprinese, ovako ili onako, svrgavanju kapitalističkog društva i državnih institucija koje je kapitalizam izrodio, da doprinese oslobođenju savremenog proletarijata... Borba mu je bila u biti, i borio se strastveno, istrajno i uspešno kako samo malo ljudi može“ (dostupno na engleskom na www.marxists.org/archive/marx/works/1883/death/burial).\n[i] Trideset hiljada komunarki i komunara je ubijeno nakon pada Komune, mnogi su proterani i smešteni u najrazličitije zatvore, a Pariz je bio pod vojnom upravom narednih pet godina, tokom kojih su doneti i zakoni o zabrani osnivanja organizacija na levici.\nOstali članci iz ove oblasti: « Marks: Vodič za buntovnike (feljton) – 8. Kriza i prilika\tMarks: Vodič za buntovnike (feljton) – 10. Marks za naše doba »


BIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Sivas Caddesi/Kayseri (Turska) (SWIFT kod).\nBIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Sivas Caddesi/Kayseri\nNaziv banke: Türkiye İş Bankası A.Ş., Sivas Caddesi/Kayseri\nUlica: Fevzi Çakmak Mahallesi Sivas Bulvarı No:105/B 38020\nTelefon: +90 3522236510\nFaks: +90 3522360499\nBIC Türkiye İş Bankası A.Ş., Sivas Caddesi/Kayseri (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Türkiye İş Bankası A.Ş., Sivas Caddesi/Kayseri u gradu Kayseri je ISBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Türkiye İş Bankası A.Ş., Sivas Caddesi/Kayseri u gradu Kayseri. Shodno tome, Kayseri se nalazi u zemlji Turska. Türkiye İş Bankası A.Ş., Sivas Caddesi/Kayseri se može kontaktirati na 3522236510.


Obilježeno 79 godina od stradanja Srba u Korićkoj jami | Trebinje Danas\nObilježeno 79 godina od stradanja Srba u Korićkoj jami\n03.06.2020. u 18:45\nKod Korićke jame u bilećkom selu Korita, u koju su ustaše bacile i mučki ubile više od 130 Srba, mještana ovog i okolnih sela, danas je služen pomen i obilježeno 79 godina od ovog strašnog zločina.Mještani sela Korita su organizovali ovaj održavanje ovog pomena, koji je služio paroh gatački Miodrag Vrtikapa.\nZločin u Koritima dogodio se u noći između 3. i 4. juna 1941. godine, a kosti korićkih stradalnika izvađene su 1953. godine, kada je na osnovu 180 pronađenih lobanja ustanovljeno da je broj žrtava Korićke jame bio znatno veći.\nNajstarija žrtva te strašne noći bio je osmadesetogodišnji Jevto Svorcan, dok je najmlađi bio četrnaestogodišnji dječak Kosta Glušac, koji je jedini pružao otpor zlikovcima nad jamom.\nMještanin sela Korita Milorad Nosović rekao je Srni da je osam ljudi živih izvađeno iz Korićke jame, od kojih je jedan čovjek odmah nakon toga preminuo.\n- Poštujući pravoslavne i crkvene preporuke, mi nikada nismo pravili osvetu, ali nikada nismo ni zaboravili i to je put da se mlade generacije prisjećaju i da se čuvaju, da to pamte, daju poštovanje i obilježavanje onako kako sada rade - rekao je Nosović.\nPrvo spomen-obilježje korićkim žrtvama izgrađeno je 1966. godine, a 1991. godine, na 50 godina od zločina, na spomenik je postavljena i skulptura, rad akademskog vajara Nandora Glida iz Beograda.\nMeđu stradalnicima najviše je bilo mještana iz porodice Svorcan, te Bjelica, Starović, Trklja, Šarović, Šakota, Glušac, Rogač, Jakšić, Dumnić, Kovačević, Kurdulija, Kosnić, Milošević, Milović, Nosović, Radan.\n"Ljubinju i Stocu po milion KM pomoći" (VIDEO)\n17.05. u 13:34\nNevesinje: Uhapšen sin osumnjičen da je ubio majku\n08.05. u 12:18\nVlada donijela odluku o hitnoj finansijskoj pomoći za Ljubinje\n28.04. u 13:05\nVišković: U Ljubinje stiže stručni tim da izvrši procjenu štete\n25.04. u 15:03\nU Stocu proglašeno stanje prirodne nesreće\n25.04. u 12:16\nNovi zemljotres u Hercegovini\n24.04. u 06:47\nCvijanović: Odugovlačenjem izdavanja viza srpskim tekvondoistkinjama pale su sve maske\n18.05. u 12:02\nMilić: Majska penzija po novom sistemu obračuna\n18.05. u 11:58\n“MF banka u Trebinju ponudila klijentima domaćinski pristup i razumijevanje njihovih potreba”\n18.05. u 11:53\nTviter spreman da zaključi ugovor sa Maskom vrijedan 44 milijarde dolara\n17.05. u 13:36\nRuska ambasada u BiH: Sva spoljnopolitička rješenja u BiH moraju biti donesena konsenzusom\n17.05. u 13:31


2022-01-26 11:11:29 0 komentara Autor: Agroinfo.rs\nNajvažnije organsko đubrivo svakako je stajnjak. Stajnjak predstavlja osnovno đubrivo jer sadrži sve hranljive elemente potrebene za ishranu i napredak biljnog sveta. Ono sadrži elemente azot, fosfor, kalijum, kalcijum, sumpor, magnezijum, bor, hlor, mangan, gožđe, cink, bakar, molibden i selen.\nVrste stajnjaka i primena:\n* Goveđi se najviše količinski dobija od životinja, ali je pun vode On se sporije razgrađuje u zemlji ali je preporučljiva njegova upotreba. U strukturi goveđeg stajnjaka nalazi se velika količina prostirke, koja obogađuje zemljište humusom. Od goveda se dobije 10t stajnjaka godišnje.\n* Konjski sadrži manje vode nego goveđi, ali je i u manjim količinama zastupljen na gazdinstvima, pošto se u Srbiji gaji relativno mali broj konja. Lako se razgrađuje, pa se preporučuje za upotrebu kod teških zemljišta.\n* Ovčiji je kvalitetniji u odnosu na goveđi i sadrži manje vode, kao i manje celuloze. Osnovna odlika je obilje azota koje sadrži. Od ovaca se dobije 0,5t stajnjaka godišnje.\n* Svinjski je retko na pravi način skadišten. Njegova vrednost zavisi od hraniva koja se koriste za svinje, jer je obično udeo prostirke manji. Preporučuje se za laka zemljišta. Od svinje se dobije 1,5t stajnjaka godišnje.\n* Živinski ili stajnjak peradi je bogatiji hranivima u odnosu na druge vrste. Količinski se manje dobija u odnosu na druge životinje. Svrstava se u koncentrovana đubriva i ipak, najkvalitetniji je stajnjak od kokoški.\nRazličite vrste se mogu kombinovati i tako iskoristiti sav raspoloživi stajnjak. Stajnjak starijih životinja je kvalitetniji, dok je od mladih životinja siromašniji jer koriste hranljive materije za svoj razvoj i prirast. Na kvalietet dosta utiče i vrsta prostirke, kao i količina koja se koristi.\nТагови: ovčiji stajnjak,goveđi stajnjak ,konjski stajnjak,svinjski stajnjak,živinski stajnjak,


Ognjenović: „Bile su bolje“; Lekić: „Ponosna na devojke“ – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / Ognjenović: „Bile su bolje“; Lekić: „Ponosna na devojke“\nOgnjenović: „Bile su bolje“; Lekić: „Ponosna na devojke“\nNa završnoj konferenciji posle finala govorili su treneri i igračice Amorim, Lekić i Ognjenović.\n-Ponosni smo, počastvovani i srećni jer smo osvojili zlatnu medalju. Ovo je najveći uspeh koji smo mogli da napravimo. Pobedili smo svaku utakmicu koju smo igrali i večeras igrali u ovoj fantastičnoj atmosferi. Uspeli smo da odolimo pritisku kojem je podlegao poljski tim u svom meču protiv Srbije. Mi smo novi svetski šampioni i dokaz da osvajač zlatne medalje ne mora da bude iz Evrope.\n-Čestitke svima na fantastičnoj utakmici. Brazil je večeras bio bolji rival i zaslužio je naslov svetskog prvaka. Još sam ponosniji na moje devojke nego što je brazilski trener na svoje. Jedino mi je žao što nismo mogli da osvojimo zlatnu medalju jer Ceca, jedna od mojih dragih devojaka, večeras završava igračku karijeru.\n-Veoma sam srećna zbog svetskog zlata. Sanjali smo medalju, bilo koju medalju, ali pre drugog poluvremena večerašnje utakmice nismo pomišljali da možemo da osvojimo zlato. Svako od mojih saigračica zaslužuje ovu medalju i ponosni smo što smo je osvojili.\n-Čestitam timu Brazila. Bili su bolji i zasluženo osvojili prvenstvo. Žao mi je jer nismo osvojile zlato ali u isto vreme sam prezadovoljna jer smo osvojile srebro. Svakome bih poželela da završi karijeru na način na koji sam ja to upravo uradila, u finalu svetskog prvenstva.\n-Čestitke pobedniku. Brazilski tim je igrao na visokom nivou i zaslužio ovaj uspeh. Ponosna sam na devojke jer smo se spremale i trenirale za ovo čitav život. Takođe bih želela da zahvalim našoj publici jer su prikazali Srbiju u pravom svetlu. Ovo ću pamtiti čitav život. Moram da dodam da sam ponosna i što sam imala zadovoljostvo da igram sa Cecom, koja je jedan od najvećih boraca i fajtera sa kojima sam igrala.\n← Prethodni članak „Mala iz Darde“ otišla u legendu\nNaredni članak → REKORD ZA NAREDNU DECENIJU: 19.467 gledalaca na finalu


Voda kao ključni politički čimbenik na Bliskom istoku: Obradive površine i sela postaju pustinje, gradovi na rubu vodne krize, ugroženi milijuni ljudi | advance.hr\nVoda kao ključni politički čimbenik na Bliskom istoku: Obradive površine i sela postaju pustinje, gradovi na rubu vodne krize, ugroženi milijuni ljudi\n8Objavljeno: 14. Svibanj '15.\nIsa Kalantari, savjetnik za vodu, poljoprivredu i okoliš iranskog potpredsjednika upozorio je krajem travnja da ako Iran neće poduzeti nešto vezano za vodoopskrbu, rezultat će biti masovna emigracija.\nKalantari, bivši ministar poljoprivrede, upozorio je da Iran koristi 97 posto površinskih voda, te ako neće pronaći alternativu, oko 70 posto Iranaca (oko 50 milijuna ljudi) neće imati drugog izbora osim napustiti zemlju. Ovo je pitanje od ključnog vanjskopolitičkog značaja, jer je nejasno koje bi zemlje bile spremne prihvatiti 30 do 50 milijuna Iranaca.\nNije samo Iran u ovoj poteškoći, već cijeli Bliski istok. Kalantari je spomenuo Iran i Egipat kao dvije zemlje koje prekomjernih korištenjem svojih vodnih resursa kreću prema krizi. Ipak, Iran prednjači zbog brojke od 97 posto korištenja površinskih voda, dok Egipat koristi tek 46 posto. Usporedbe radi, Japan koristi 19 posto, SAD 21 posto, Kina 29 posto, Indija 33 posto, a Španjolska, koja geografski sliči Iranu, tek 25 posto! Prema međunarodnim standardima, korištenje površinskih voda trebalo bi se zaustaviti na 30 posto, a u razvijenim zemljama do razine od 25 ...


Ponedeljak u DKSG:Tribina o zamkama samopomoci i film JEDAN SASVIM NORMALAN DEČKO A.S. (25) – Lepe Vesti\nPOZITIVNA PSIHOLOGIJA – ZAMKE SAMOPOMOĆI\n19.00, Amfiteatar / Mala sala\nDiskusije na temu pozitivnog razmišljanja uglavnom idu ili u pravcu propagiranja velike benefiti od takvog kognitivnog stila ili u pravcu prilične diskreditacije. Ako uzmemo jednu činjenicu u obzir, a to je da se kompleksne pojave jako retko mogu svrstati u samo dve kategorije, crnu ili belu, već da je verovatno po sredi čitav spektar sivog u kom mogu da leže, onda se nameće zaključak da diskusija na nivou isključivosti “ili/ili” teško da može biti korisna.\nPozitivna psihologija je grana psihologije koja se bavi izučavanjem mehanizama postizanja zadovoljstva i ostvarenja nečijih potencijala i kao takva iznedrila je brojne teorije i tehnike koje se, između ostalog, bave upravo pozitivnim razmišljanjem. Problematičnoj diskusiji doprinose pojedini promoteri te “pozitivne” filozofije koji, preteranim pojednostavljenjima i nekritičnom primenom, sa nedovoljno znanja i razumevanja, više agresivnim marketingom nego argumentima, predstavljaju tu ideju, vrlo često izlažući da aktivnim ponavljanjem pozitivnih misli emitujemo i privlačimo pozitivna događanja. Ali, koliko taj i takav način razmišljanja može biti opasan? Šta je zamka pozitivnog razmišljanja, a gde su njegovi realni dometi?\n17-22. maj, Mala sala u 20:00\nUloge: Vladimir Gvojić, Nikola Šurbanović\nSrbija, 2020, 72’\nFilm „A.S. (25)” prati Saleta, glavnog junaka koji zajedno sa svojim ortakom Andrejem jedne večeri pljačka menjačnicu. Međutim, akcija polazi po zlu i oni spletom okolnosti završavaju u stanu studentkinje iz Poljske, koja postaje njihov talac. Scenario filma je inspirisan istinitim događajem od pre nekoliko godina, a napisala ga je rediteljka Milena Grujić.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: SDP: Zaustavili smo decenijsku poharu\nODGOVOR DPS-U 15. 12. 2017. 14:28 >> 13:59 4\nSDP: Zaustavili smo decenijsku poharu\nKotorski odbor SDP-a poručio je lokalnom DPS-u da se u tom gradu moralo stati na kraj, kako navode "decenijskoj pohari stanovništva".\nOpštinski odbor kotorskog DPS-a optužio je juče loklani SDP da svoje članove zapošljavaju uz mjesečne naknade od po 2.500 eura.\nKažu i da DPS zaboravlja da je njihov lokalni lider, inače osuđen za šverc oružja, svojevremeno zastupao klijente protiv Opštine Kotor i, kako ističu "oteo Opštini imovinu".\n„Pink partija" zaboravlja da je Prva sestra zastupala opštinu po istom aranžmanu , kao i „sporna“ advokatica čiji se ugovor transparentno proklamuje ovih dana u medijima, pa im nije smetalo. Jedina „greška“ u koracima nove zastupnice je pokretanje i rješavanje predmeta OKG DPS FK „Bokelj“ u korist grada. Znamo da vas boli, ali moralo se stati na kraj DPS (Decenijskoj Pohari Stanovništva)", navodi se u reagovanju Kotorskog SDP-a.\nPodsjećaju DPS da je novim izmjenama Zakona o javnim nabavkama od sredine tekuće godine, precizirano da konsultantske usluge ne podliježu istom.\n"Čisto da se zna ko poštuje zakon. „Pink partija“ zaboravlja na brojne „uspješne projekte“ u Kotoru počev od 900.000 eura uloženih u projekat lifta do tvrđave (provozajte se da osvježite sjećanje), prodaje hotela Fjord uz pompezne najave za novi (častimo vas noćenje) do instant partijskog zapošljavanja pa danas imamo cijeli DPS podmladak u Luci (da ste sigurni da je brod vezan kako treba)", poručuju iz SDP-a.\nKako navode, DPS zaboravlja da je od Kotora htjela da napravi "vlasništvo - Luku Prve banke".\n"Možda bi vam zdravije bilo da se okanete postavljanja dijagnoze SDP-u i posvetite se prevenciji lične, jer će vas vaša odvesti u ZIKS, a da toga nećete ni biti svjesni", navodi se u reagovanju SDP-a Kotor.\nSDP Kotor DPS Kotor\nJokić da se sa Perovićkom zaključa u Srpskoj kući\n"Lična imovina se razlikuje od one na poslu"\n03. 07. 2019. 6


07.06.2021. - 13:55h 14:08h Autor: express.hr\nUsred leta 1946. na mitingu u Splitu Josip Broz Tito, predsednik tadašnje Vlade Federativne Narodne Republike Jugoslavije, ministar narodne obrane i maršal Jugoslavije, ocenjujući posleratne uspehe u sređivanju stanja izneo je i svoje ideje o ulozi jadranske obale u oblikovanju uspešnijeg društva:\n"Video sam da su u Dalmaciji učinjeni napori u pogledu higijene i zdravlja i moram da kažem da je ono što je urađeno dobro i da je prilično urađeno. Ali, sve je to još uvek malo, prema onome što treba uraditi. Divna obala naše Dalmacije može da pruži mogućnosti za učvršćenje zdravlja radnih masa svih naroda Federativne Narodne Republike Jugoslavije. Od lepe dalmatinske obale treba da stvorimo oporavilišta i sanatorijume, da svaki koji radi i daje svoj prilog zajednici može da dođe da popravi svoje zdravlje i zatim ponovo, još jače, da prione na rad," priše Express.hr\nNaime, odmah posle Drugog svetskog rata Jugoslavija je, u julu 1946. godine, donela Uredbu o plaćenom godišnjem odmoru i počela razvijati sistem socijalnog turizma. Godinu dana kasnije savezna Vlada je donela i naredbu o povlasticama za članove sindikata na godišnjem odmoru - famozni 'K-15' i 'regres' za godišnji odmor. U socijalizmu su upravo to bile povlastice svakog zaposlenog – da dobiju posebne popuste za putovanje i smeštaj na moru, i da za letovanje od poslodavca još dobiju i džeparac.\nUpravo je ta Uredba o plaćenom godišnjem odmoru bila temelj za početak masovnog turizma na hrvatskoj obali. I upravo je razvoj turizma u Hrvatskoj nakon Drugog svetskog rata tema znanstvenog rada istoričara Igora Dude i Igora Stanića. Naučni rad iz 2011. godine - „Iza vrata radničkih odmarališta: Službeni zapisi o nestašnima i gladnima 1947.-1950.“ - svedoče o tome kako su se u bivšoj Jugoslaviji radnici morali terati da se odmaraju i da odlaze na godišnji odmor. Malo Jugoslovena je znalo što znači letovanje.\nOva naredba, kao što se vidi iz Titovog govora, došla je dakle, s najvišeg zapovednog mesta. Igor Duda, istoričar i vanredni profesor na pulskom Sveučilištu Jurja Dobrile na katedri za modernu i savremenu istoriju, strastveno se bavi proučavanjem razvoja radničke dokolice i pretvaranjem radnika u turiste u bivšoj Jugoslaviji. Budući da je reč o naučniku, on podatke iznosi na temelju istraženih i proverenih činjenica iz mnogih verodostojnih izvora, pa mu se ne može zameriti ni da je sentimentalan i nostalgičan, ili da je prestrogi kritičar. Naprosto je objektivan, a u toj objektivnosti ima mnogočega što se neće svideti onima koji govore da su socijalizam i Jugoslavija bili gulag za malog čoveka i radnika.\nAli u to vreme malo njih je znalo što to znači letovati i kako se odmarati. Radnici su tada bili još čvrsto vezani za porodice na selu, pa su svaki slobodni trenutak tamo i provodili obrađujući zemlju. Oni koji su pak i mogli otići na odmor, nisu znali šta ih tamo čeka, a mnogima je to trebalo biti prvo veliko putovanje i zato nisu ni imali hrabrosti upustiti se u takvu avanturu. Stoga je država preuzela na sebe i obavezu da radnike– milom ili silom – natera na trošenje novaca i besposličarenje.\nDanas je to sasvim nezamislivo, no evo kako je to bilo pre 70-ak godina. Zahvaljujući naučnom radu Igora Dude i Igora Stanića, koji su zavirili u arhive, dobili smo vrhunski pedantan uvid kako je izgledao prvi radnički turizam na hrvatskoj obali.\nNaime, krajem 40-ih i početkom 50-ih godina prošlog veka, sindikati i odmarališta su muku mučili kako motivisati radnike na putovanje. Kad bi ih i uspeli naterati da odu na odmor, radnici nisu imali pojma kako se treba u odmaralištima ponašati, a često puta su pravili i probleme. Ali isto tako u Hrvatskom državnom arhivu spisi svedoče da je u odmaralištima neretko problem bio nestručnost osoblja i zloupotrebe upravitelja, ali i loša oprema i ishrana. Sve to ponekad bi završilo prevremenim povratkom kući. Kao i sve ostalo, tako je i opremljenost odmarališta bila propisana idealnim standardima, no stvarnost je često puta bila sasvim drugačija. Prema predlogu površina jednokrevetnih soba trebala je biti 8-10, a dvokrevetnih oko 14 kvadrata. Veličina soba bila je predmet čak i Titovih saveta turističkim radnicima kasnih šezdesetih, kako piše Duda u svom radu 'Od radnika do turista'. Tako Tito kaže: "Uostalom, ni spavati nije dobro ako je plafon nizak, ako je soba mala, i ako postoje možda i neke druge neugodnosti u vezi s time."\nJosip Broz TitoJugoslavijaletovanjeLetovanje u Jugoslaviji


Kako otkriti Daunov sindrom u trudnoći | VERACITY Beo-lab\nDaunov sindrom se javlja kao posledica trizomije hromozoma 21. Umesto dva hromozoma 21 (dizomija), u ovom sindromu ih je tri, zato se i zove „trizomija 21“.\nprevremeno starenje i\nDakle, trudnica neće osetiti nikakve simptome ukoliko plod ima Daunov sindrom.\nVerovatnoća za postojanje Daunovog sindroma se tokom trudnoće može proceniti odgovarajućim skrining testovima.\nNa ultrazvučnom pregledu ginekolog može uočiti: manja glava bebe u odnosu na ostatak tela, kratak vrat, dužina prstiju bebe je manja nego što je uobičajeno, položaj očiju u kome su oči iskošene na gore…\nOdojče sa Daunovim sindromom na rođenju može imati normalnu veličinu, međutim, deca sa ovim stanjem se razvijaju sporije u odnosu na decu koja ovo stanje nemaju.\nOsobe sa Daunovim sindromom obično imaju neki stepen intelektualnog disabiliteta, obično blag do umeren.\nUnutar svih telesnih ćelija nalaze se sitne strukture zvane hromozomi. Oni nose gene koji određuju način našeg razvoja. Uobičajeno je da svaki čovek ima 23 para hromozoma u svakoj ćeliji.\nKada naš organizam stvara specijalne ćelije potrebne za oplodnju, parovi hromozoma se dele i rearanžiraju. Nekada se ovi parovi hromozoma ne podele ispravno, što dovodi do toga da bebine ćelije imaju dodatnu kopiju hromozoma, u ovom slučaju hromozoma broj 21.\nOva pojava ima za poskledicu pojavu Daunovog sindroma kod fetusa i razlog je što se ovaj sindrom zove još i Trizomija 21.\nSaznajte više o VERACITY prenatalnom testu Beo-lab laboratorija.


Podrška za kratkotrajne novčane naknade za produženje na jedan mjesec u Karsanu | RayHaber | RaillyNews\nPOČETNATURSKAMarmara Region16 BursaPodrška za naknadu za rad na kratko radno vrijeme produžuje se za 1 mjesec na Karsanu\n01 / 07 / 2020 16 Bursa, GENERAL, HIGHWAY, Marmara Region, automobilski, TURSKA\npodrška za dodatak za kratkoročni rad produžit će se u mjesecima\nU slučaju Karsan Otomotiv Sanayii ve Ticaret A.Ş, podrška za kratkotrajne radne dodatke produžit će se za 1 mjesec.\nU izjavi Platformi za javno objavljivanje (PDP) zabilježeno je sljedeće: „U okviru mjera poduzetih radi smanjenja učinaka epidemije Covid-19, produljenje naknade za rad za kratko vrijeme na radnim mjestima na kratkotrajnim radnim mjestima iz uvjerljivih razloga u okviru periodičnih situacija zbog vanjskih učinaka zbog nove vrste koronavirusa. U okviru objavljene predsjednikove odluke, kratkoročna podrška za radni dodatak bit će produžena između 1. i 1. srpnja 31. za proizvodnju i aktivnosti na svim lokacijama naše tvrtke.\nNaknada za nezaposlenost iz maja može biti uplaćena na račune nositelja prava\nTCDD-ova 2012 godišnja investiciona nadoknada je 4 milijarde 112 milijuna TL


Hrvatska reprezentacija | Oscar Pistorius osuđen na pet godina zatvora zbog ubojstva iz nehaja - Hrvatska reprezentacija\nOscar Pistorius osuđen na pet godina zatvora zbog ubojstva iz nehaja\nObjavljeno: 21.10.2014 u 11:35\nPistorius je prošle godine na Valentinovo ubio djevojku Reeve Steenkamp ispalivši četiri metka u uvjerenju da je u kući provalnik\nJužnoafrički paraolimpijac Oscar Pistorius osuđen je na pet godina zatvora zbog ubojstva iz nehaja. Pistorius je prošle godine na Valentinovo ubio djevojku Reeve Steenkamp ispalivši četiri metka u uvjerenju da je u kući provalnik.\nIako je tužitelj tražio da se poznatog sportaša osudi na ubojstvo s predumišljajem, sutkinja Thokozile Masipa prihvatila je tezu da je Pistorius bio uvjeren da je u kući provalnik, te je ustvrdila da je optuženi postupio nepromišljeno pucajući kroz vrata kupaonice.\nPistorius u svojoj kolekciji ima šest zlatnih odličja s Paraolimpijskih igara, te je ujedno postao prvi sportaš koji je nastupio na Olimpijskim igrama, te je u Londonu 2012. ušao u polufinale na 400 metara.\nHokej na ledu: Christian Engstrand pojačao redove Medveščaka\nHrvatski predstavnik u ruskoj hokejaškoj KHL ligi Medveščak u svoje je redove doveo još jednog golmana, 25-godišnjeg Šveđanina Christiana Engstranda. -...\nEuropska liga: Pobjede Rijeke i Dinama, remi Splita\nNakon što je u srijedu Hajduk u Ukrajini odigrao prvu utakmicu doigravanja za ulazak u Europsku ligu...


KAKO DO GRADJEVINSKE DOZVOLE U LESKOVCU? - JUGPRESS\nKAKO DO GRADJEVINSKE DOZVOLE U LESKOVCU?\nZakon o planiranju i izgradnji, koji je stupio na snagu 17. decembra 2014. godine, predvideo je objedinjenu proceduru u postupku izdavanja građevinskih dozvola koja se ogleda u tome da se rok za izdavanje dozvola ograničava na 28 dana. O tome kako se objedinjena procedura, koja je stupila na snagu od 1. marta ove godine, primenjuje u Leskovcu i kakva su dosadašnja iskustva za Novu Našu reč govori načelnica Gradske uprave za urbanizam i komunlno-stambene poslove Jasminka Milenković.\nGradska uprava za urbanizam je najpre morala da se organizaciono pripremi za primenu novina koje je predvideo zakon. U skladu sa obavezama iz Zakona o planiranju i izgradnji, došlo je do promene sistematizacije i formiran je Odsek za sprovođenje objedinjene procedure. U skladu sa zakonom, imenovan je i registrator, diplomirani pravnik, koji ima veliku obavezu da kotroliše primenu zakona, odnosno da prati rad i poštovanje rokova predviđenih zakonom.\n-Imamo i pomoć našeg nadležnog ministarstva. Na početku smo bili prozvani da spadamo među one koji nisu bili spremni za primenu zakona. Najveći problem je bio u tome što smo mi kasnili sa donošenjem odluke o utvrđivanju doprinosa za uređenje građevinskog zemljišta, koja inače, u momentu kada smo bili prozvani, nije bila bitna i tog trenutka nije proizvela nikakve negativne posledice za investitora. U samom postupku izdavanja građevinske dozvole postoji procura koja zahteva određeni broj radnji, tako da se odluka o doprinosima primenjuje tek u momentu kada su stvoreni uslovi da se investitoru izda građevinska dozvola, kaže Jasminka Milenković.\nUPRAVA ODGOVORNA ZA LOKACIJSKE USLOVE\nPočetak cele priče u postupku izdavanja građevinske dozvole su lokacijski uslovi. To je javna isprava koju organ izdaje i koji treba da definiše da li postoje ograničenja ili uslovi, a odgovornost uprave u postupku izdavanja lokacijskih uslova je najveća. Od momenta primene ovog zakona, gradska uprava je imala veliki broj zahteva za izdavanje lokacijskih uslova. Međutim, zakon jasno kaže da je, ukoliko nisu ispunjeni ti uslovi, organ dužan da iz formalnih, odnosno procesnih razloga, zaključkom odbacuje zahteve za izdavanje građevinskih dozvola. Najčešći razlog za odbacivanje ovih zahteva je tehnički dokument idejno rešenje koje podnosi investitor, objašnjava načelnica Milenković i dodaje:\n-Primera radi, u ovom periodu od 1. marta do 20. juna 2015. godine podneto je 67 zahteva za izdavanje lokacijskih uslova, izdato je 25, a odbačeno 40. Obaveza projektantskih kuća je velika, oni moraju da idejno rešenje kao tehnički dokument potkrepe svim potrebnim podacima, i to je bio najveći razlog za odbacivanje njihovih zahteva.\nU postupku izdavanja lokacijskih uslova, da bi se ispoštovali zakonski uslovi i rokovi, bitna je saradnja koja se ostvaruje između organa uprave i imaoca javnih ovlašćenja, odnosno javnih preduzeća.\n-Imali smo nekoliko sastanaka sa predstavnicima javnih preduzeća i sa Službom za katastar nepokretnosti u Leskovcu, i u principu mi nemamo problema oko pribavljanja tih uslova i saglanosti, zato što su oni svesni toga da nepoštovanje rokova proizvodi prekršajnu odgovornost odgovornih lica koja rade na ovim poslovima. Upravo zbog ovakvih problema u postupku izdavanja lokacijskih uslova, pozvali smo i projektantske kuće koje se najčešće javljaju u našim predmetima i obavili razgovore sa njima. Oko nekih stvari smo uspeli da se dogovorimo, mada mi u hodu sa njima rešavamo dileme koje se javljaju u delu pribavljanja podataka koji su neophodni da bismo izdali lokacijske uslove, kaže Jasminka Milenković.\n-Pored problema koji se odnose na izdavanje lokacijskih uslova u postupku izdavanja građevinske dozvole, bez obzira što zakodavac kaže da organ nije odgovoran za tehničku dokumentaciju, mi to radimo, jer smatramo da je odgovornost velika prilikom izdavanja rešenja investitoru. Zakonodavac kaže da je najveća odgovornost na projektantskim kućama, međutim, ogran ne može da izda građevinsku dozvolu ukoliko tehnička dokumentacija predviđena zakonom nije u skladu sa lokacijskim uslovima, a koji su izdati u skladu sa našim planskim dokumentom i uslovima koje predviđaju imaoci javnih ovlašćenja. Mi, kao i ranije, vodimo računa o ispravnosti tehničke dokumentacije, mada za to imamo mnogo manje vremena, ističe načelnica Milenković.\nNAKON KRITIKA OSTVARENI DOBRI REZULTATI\nKoliko je bitna primena Zakona o planiranju i izgradnji i objedinjene procedure govori i činjenica da su kontakti Gradske uprave sa ministarstvom stalni. Nakon kritika upućenih Leskovcu, ostvarena je odlična saradnja sa onima koji su učestvovali u donošenju zakona i podzakonskih akata. Edukacije i seminari su stalni, i tu se govori o problemima koji se javljaju u primeni zakona. Problemi vezani za lokacijske uslove, za građevinsku dozvolu i nepotpunu tehničku dokumentaciju, koji se javljaju u Leskovcu, isti su i u drugim gradovima u Srbiji. Uz sve dobre i pozitivne strane ovog zakona i prednosti koje su očigledne kada je reč o brzini rešavanja predmeta, zakon ima i određene manjkavosti na koje se na radionicama i edukacijama ukazuje.\nGradska uprava za urbanizam i komunalno stambene poslove svakoga ponedeljka nadležnom ministarstvu dostavlja izveštaj koliko je zahteva za izdavanje lokacijskih uslova primljeno, koliko rešenja je izdato, koliko rešenja po članu 45. (to su rešenja koja se donose po skraćenom postupku) i upotrebnih dozvola. Uporedni pregled o izdatim građevinskim dozvolama u 2014. i 2015. godini najbolji je pokazatelj rezultata rada.\n-Rezultati postoje i mi smo zadovoljni, što se vidi iz broja podnetih zahteva i izdatih lokacijskih uslova, građevinskih i upotrebnih dozvola. Izdavanje dozvole za 28 dana ne zavisi samo od organa uprave, nego zavisi od investitora, od projektantske kuće koja izrađuje tehničku dokumutaciju, kao i imaoca javnih ovlašćenja. Mislim da ćemo stvoriti uslove da od 2016. godine krenemo sa elektronskim izdavanjem građevinske dozvole, kaže Jasminka Milenković.\nDA LI SE IZDAJU DOZVOLE U ROKU OD 28 DANA?\nSuština ovog pitanja je da li su na osnovu svih izdatih rešenja o lokacijskim uslovima, a u periodu od 1. marta do 20. juna bilo ih je 25, izdate i građevinske dozvole. Na ovo pitanje načelnica Jasminka Milenković odgovora:\n-Najveći broj građevinskih dozvola u ovom periodu izdat je na osnovu lokacijskih uslova. Prvih mesec, dva, imali smo slučajeve da su se pojavljivali postupci koji su vođeni po starom zakonu. Sada uglavnom investitori koji dobiju lokacijske uslove dobiju i građevinsku dozvolu. Broj izdatih dozvola u prošloj godini i sada najbolji je parametar. I ukoliko nije ispoštovano baš tih 28 dana, bilo čijom krivicom, više nema kao ranije čekanja, toga da predmeti stoje u fiokama, da se ne zna šta se dešava sa predmetom jer je negde zatajilo. U svakom trenutku mi tačno znamo zašto neki predmet stoji, što je jako bitno. Imamo kristalno jasnu situaciju da li je problem kod, recimo, „Vodovoda“, ili distribuciije.To je jako bitno za investitore, da u svakom trenutku imaju jasnu i definisanu situaciju. Bilo koji od zahteva kod obrađivača ne može da stoji više od pet dana.\nProblem je i u nedostatku stručnog kadra, Odseku za objedinjenu naplatu potrebna su bar još dva diplomirana pravnika, kao i građevinski i arhitektonski inženjeri, kaže Jasminka Milenković.\nOva postala nacelnica, sto stoji na terasi i pusi a pusenje je odavno zabranjeno i proziva stranke gorim od onih iz planina dok iste te stranke placaju kamatu na resenja koja nisu poslata na vreme, a ona na to kaze: “Mi radimo kad hocemo i kako hocemo”. Ali zato gradjani placaju za taj njen rad “kad hoce i kako hoce” Takvi u ovom gradu napreduju i postaju kao ona nacelnici. Nije ni cudo zasto je tako kako je!


Španija: 35 klupskih titula - KOS magazin\nŠpanska štampa euforično je dočekala “decimu” (desetu) titulu prvaka Evrope Real Madrida, ali nije propuštena prilika da se istakne dominacija španskih klubova u evropskim klupskim takmičenjima. Izračunato je da je ovo 35. titula španskih klubova, a sam Real Madrid ima ih 16. Uz 10 u Kupu šampiona/Evroligi, ima i 4 u Kupu pobednika kupova/Saporta, i po jednu u Kupu Korać i ULEB kupu.\nBilo je i neuspeha jer su španski klubovi igrali čak 70 finala, a bilans od 35 pobeda daje lep procenat od 50% uspeha. Titule su osvajane u 6 takmičenja, a podeljene su ovako: 13 u Evroligi, 7 u Kupu Saporta, 6 u Evrokupu/ULEB Kupu, 2 u Evrokupu FIBA i 1 u Evrokupu FIBA. Titule je osvajalo 8 klubova: Real Madrid 16, Barselona 6, Huventud 5, Valensija 3, Unikaha 2, Baskonija, Đirona i Tenerife po 1. Kada se dodaju brojne titule španske reprezentacije koja je bila višestruki prvak Evrope, prvak sveta i olimpijski vicešampion, jasno je da je i Španija takođe zemlja košarke, sjajnih igrača i dobrih trenera.\nEvo pregleda španskih klupskih titula u svim takmičenjima:\nGodina Takmičenje Šampion Finalist Rezultat\n1964 Kup šampiona Real Madrid Spartak Brno 183-174\n1965 Kup šampiona Real Madrid CSKA Moskva 157-150\n1967 Kup šampiona Real Madrid Simmental Milan 91-83\n1968 Kup šampiona Real Madrid Spartak Brno 98-95\n1974 Kup šampiona Real Madrid Injis Vareze 84-82\n1978 Kup šampiona Real Madrid Mobilđirđi Varese 75-67\n1980 Kup šampiona Real Madrid Makabi Tel Aviv 89-85\n1981 Kup Koraća Huventud Karera Venecija 105-104\n1984 Kup kupova Real Madrid Simak Milano 82-81\n1985 Kup kupoiva Barcelona Žalgiris Kaunas 77-73\n1986 Kup kupova Barcelona Skavolini Pezaro 101-86\n1987 Kup Koraća Barcelona Limož 203-171\n1988 Kup Koraća Real Madrid Cibona Zagreb 195-183\n1989 Kup kupova Real Madrid Snajdero Kazerta 117-113\n1990 Kup Koraća Huventud Skavolini Pezaro 195-184\n1992 Kup kupova Real Madrid PAOK Solun 65-63


Ko je sve dobio nagradu u Bojniku - JUGPRESS\nKo je sve dobio nagradu u Bojniku\nDelegacija Evropske Unije u Srbiji je za izuzetan doprinos u podsticanju lokalnog razvoja, Razvojni program ,, Evropski Progres,, za doprinos u razvoju infrastrukture, Planinarsko- biciklistički klub ,, Zmaj sa Radana,, za promociju sporta dobili su nagrade na svečanoj sednici povodom Dana opštine Bojnik.\nOkrobarske nagrade su uručene i pojedincima za doprinos u razvoju opštine u različitim oblastima.\nNagrade su dobili Tomislav Marković, za kulturni doprinos, Vesna Stojiljković, urednica Televizije 4S za izuzetan doprinos u oblasti medija i informisanja , Ivana Misić za zalaganje u pružanju zdravstvenih usluga , Radovan Stamenković za afirmisanje obrazovanja i Goran Radenković za doprinos u oblasti stočarstva.\nUčenicima generacije iz osnovnih škola iz Bojnika I Kosančića , Andjeli Stojanović i Nadji Stamenković I učenici Tehničke škole Andrijana Milosević uručene su novčane nagrade od po 30. 000 dinara.


Otmar Kreačić - Wikipedia\nOtmar Kreačić Kultura (1913 — 1992), učesnik Španskog građanskog rata i Narodnooslobodilačke borbe, društveno-politički radnik SFR Jugoslavije i SR Hrvatske i narodni heroj Jugoslavije.\nRođen je 27. 2. 1913. godine u Bugojnu, u radničkoj porodici. Posle završetka osnovne škole u rodnom mestu, učio je gimnaziju u Banja Luci i Zagrebu, gde mu je otac 1925. godine dobio mesto u radionici državnih železnica. U Zagrebu je završio gimnaziju i maturirao. Posle toga, 1932. godine, postao je član-volonter Narodnog kazališta u Zagrebu, a istovremeno je učestvovao i u formiranju dramskog studija. Rad u kazalištu napustio je 1935. godine i zaposlio se na pruzi Zagreb-Karlovac, a kasnije u železničkoj ložionici u Osijeku, gde je došao u dodir s naprednim radničkim pokretom. Tu je veoma aktivno radio u organizacijama URS-ovih sindikata, zbog čega je bio uhapšen, izbačen iz službe i proteran iz Osijeka.\nBilten "U ogradi" koji su izdavali jugoslovenski španski dobrovoljci u francuskom konc. logoru "St. Cyprien". Uređivao ga je i tehnički pripremao Otmar Kreačić-Kultura\nČlan Komunističke partije Jugoslavije postao je 1937. godine. Iste godine, na poziv KPJ, otišao je organizovanim kanalima u Španiju i postao borac Internacionalnih brigada. Učestvovao je u borbama na frontovima Aragona, Levanta, Estramadure i Katalonije, najpre kao borac u bataljonu „Đuro Đaković“, a kasnije kao rukovodilac kulturno-prosvetnog rada u istom bataljonu i u Štabu 129. internacionalne brigade. Posle poraza republikanske vojske, s ostalim borcima internacionalnih brigada bio je prebačen u Francusku. Od 1939. do 1941. godine bio je interniran u koncentracionim logorima Sen Siprijen, Girs i Verne d'Arjež, odakle se ilegalno, početkom 1941. godine, prebacio s grupom španskih dobrovoljaca partijskim kanalima u Jugoslaviju. Po dolasku u zemlju uključio se u Narodnooslobodilački pokret.\nU početku je radio u Zagrebu na organizovanju ilegalnih štamparija i partijske tehnike, pripremanju, štampanju i rasturanju proglasa, letaka i drugog materijala, a zatim je prešao na oslobođenu teritoriju. Do kraja 1943. godine, kao član Agitpropa Centralnog komiteta KPH i Glavnog štaba NOV i PO Hrvatske, radio je na ideološkom, političkom i kulturnom prosvećivanju članova KPJ, boraca i naroda na području na kojem se nalazio. Istovremeno je radio i na pokretanju i izdavanju prvih centralnih partizanskih listova na oslobođenoj teritoriji Hrvatske, poput „Vjesnika“, „Partizana“, „Dnevnih novina“ i „Naprijeda“.\nU ovom periodu se istakao u nekoliko navrata u odbrani partizanskih bolnica, kada je samo s dve desetine naoružanih boraca odbijao napade znatno jačih italijanskih snaga, naneo im velike gubitke i uspeo da spasi ranjene i bolesne borce. Februara 1944. godine, postavljen je za političkog komesara Dvanaeste slavonske divizije, a u leto iste godine Šestog slavonskog korpusa NOVJ. Na ovoj dužnosti ostao je do kraja rata.\nPosle završetka rata, bio je pomoćnik načelnika i načelnik Glavne političke uprave JNA, odnosno načelnik Uprave za moralnopolitičko vaspitanje u Državnom sekretarijatu za poslove narodne odbrane, a od 1955. godine i podsekretar u Državnom sekretarijatu narodne odbrane.\nU državnopolitičkom životu nalazio se na raznim istaknutim funkcijama:\nnarodni poslanik Savezne narodne skupštine\nrukovodilac Opunomoćstva Centralnog komiteta SKJ za JNA\nsekretar Nacionalnog Centralnog odbora Saveza boraca Jugoslavije\nsekretar Nacionalnog udruženja španskih boraca\nčlan Saveznog odbora SSRN Jugoslavije\npredsjednik Saveza za telesno vaspitanje „Partizan“\nčlan Saveta federacije\nNa Petom kongresu KPJ izabran je za člana Centralne revizione komisije KPJ, a na Drugom kongresu KPH za člana CK KP Hrvatske. Za člana Centralnog komiteta SKJ biran je na Šestom, Sedmom i Osmom kongresu SKJ. Imao je čin general-pukovnika.\nUmro je 13. 7. 1992. godine u Zagrebu.\nNosilac je Partizanske spomenice 1941. i drugih jugoslovenskih odlikovanja. Ordenom narodnog heroja odlikovan je 20. 12. 1951. godine.\nPoslednja izmjena na dan 4 juli 2016, u 03:32 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 03:32, 4 juli 2016.


Deo Beograda do sutra bez grejanja! - Smedia\nDeo Beograda do sutra bez grejanja!\n11.01.2017 | 16:53\n11.01.2017 | 17:24\nEvo u kojim gradskim ulicama neće biti grejanja zbog neohodne popravke toplovoda\nDeo potrošača iz centra Beograda, odnosno u reonu oivičenim ulicama Skender begova, Tadeuša Košćuška, Pariska, Karađorđeva, Kneza Miloša, Trg Nikole Pašića, Nušićeva i Cetinjska ostaće popodne bez grejanja.\nKako je navedeno u saopštenju, deo centra garad ostaće bez grejanja zbog neodložne popravke kvara na delu magistralnog toplovoda na grejnom području ''Dunav'', na deonici koja se nalazi ispod Ulice cara Dušana.\nEkipe za hitne intervencije čine maksimalne napore da prekid u grejanju traje najkraće moguće, a očekuje se da će radovi biti završeni sutra, 12. januara, u prepodnevnim časovima.\nBez grejanja će biti potrošači koji se nalaze u Admirala Geprata, Balkanskoj, Kraljice Natalije, Lominoj, Dobračinoj, Braće Jugovića, Dositejevoj, Brankovoj, Pop...\nŽESTOKO SE SEKSALI NA PLAžI, PA JE MUšKARAC ZASPAO NA žENI (18+)\nNADA MACURA U NALETU BESA BACILA VAZE I MAčKU KROZ TERASU!\nKIJA PORUčILA ZA KRAJ: SAD SMO KVIT, NIKOME NE DUGUJEM!\nPOTRESNA ISPOVEST DANIJELE IZ LESKOVCA KOJA JE POBEDILA RAK: Bila sam nepokretna, ljudi su bežali od mene kao da sam ZARAZNA, ALI NISAM ODUSTALA!\nDAČIĆEV "POKLON" PRIŠTINI: Burundi povukao priznanje Kosova\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić saopštio je danas da je Burundi povukao priznanje Kosova i Metohije\nPutin o Kosovu: Pustili ste duha iz boce\nPriština u subotu slavi 10 godina od proglašenja nezavisnosti takozvanog Kosova. Evo šta su svetski lideri kazali o otimanju srpske teritorije\nSUPRUŽNIKE IVANU (32) IZ VELIKE PLANE I DANIJELA (39) SA HAITIJA DELE KONTINENTI, ALI NE I SUDBINA: Da ona nije zakasnila na seminar, ne bi se ni sreli, a sada jednim proizvodom planiraju da pokore svet!\nHRVATSKI ANALITIČAR: Srbija ozbiljna država, Vučić održao lekciju našem rukovodstvu\nMarko Ljubić, analitičar portala Hrvatskog kulturnog veća, smatra da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić održao ozbiljnu lekciju hrvatskom rukovodstvu ...\nALBANIJA NA UDARU GRČKE: Promenite ovaj naziv iz istorije i geografije ili nema ulaska u EU\nPosle spora sa Makedonijom oko imena njihove države, koji još uvek traje, Grci su rešili da se obrate i Albancima.\nMILENA IVANOVIĆ ZA "NOVOSTI": Moram dalje zbog našeg Bogdana\nMesec dana od ubistva Olivera Ivanovića, njegova supruga Milena govori za "Novosti". Čini mi se da mi je svakim danom sve teže\nNaprednjaci "opkolili" štandove opozicije / VIDEO\nPredsednik PSG Saša Janković objavio je na Tviteru snimak na kom se vidi da je ušao u prepirku sa simpatizerima Aleksandra Vučića. Kako je ranije navedeno, ...\nProsečna beogradska plata lane je iznosila 60.142 dinara, a novosadska 54.357 dinara Beogradska opština Surčin godinama je lider po visini zarada u Srbiji, ...\nZaharova: Šta slave u Prištini kad nemaju čime da se hvale\nJednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova 2008, uprkos temeljnim principima međunarodnog prava, nije dovelo do rešavanja kosovskog pitanja nejasne ...\nŠtokinger: Srbiji predstoji jak pritisak EU da prizna Kosovo, priznanje je bilo greška\nFunkcioner opozicione austrijske Socijaldemokratske partije (SPO) David Štokinger smatra da će Srbija biti izložena jakom pritisku EU da prizna kosovsku ...\nČedo Amerike svetski teret\nPre deceniju srpsku zemlju sa koje su proterali 200.000 ljudi Albanci jednostrano proglasili državom. Po Rezoluciji UN 1244 KiM je teritorija sa međunarodnim ...\nDevojka sa fotografija nije ni nalik onoj kakvu je znamo danas\nJELENA KARLEUŠA ZAPALILA INSTAGRAM: Uska haljna otkrila zanosne obline (FOTO)\nOva pevačica jedna je od najbolje stilizovanih na našoj estradi\nMilisavljević: Model dve Nemačke značio bi Kosovo u UN\nPravno obavezujući sporazum o normalizaciji odnosa Kosova i Srbije je još uvek prazan papir, a u igri je mnogo ideja i različitih modaliteta, među kojima ...\nSmrt Nebojše Glogovca nestvarnija je od svih čuda koje je izvodio transformišući se iz lika u lik, a njegov iznenadni odlazak i dalje se čini kao "neproverena ...\n"Amerika se povlači sa svetske scene, Kina popunjava rupu"\nSAD imaju ekonomsku moć, koja je jača nego ikada ranije, ali se povlače sa svetske pozornice, izjavio je austrijski kancelar Sebastijan Kurc. Kurc je ...\nMeđu 250 učesnika u Kačarevu i izlagači od SAD do Kine. Kroz ovo selo proći će više od 100.000 gostiju\nLider naprednjaka Aleksandar Vučić poručio da Srbija mora ekonomski da ojača\nIguman Sava:Podelom KiM svi gube, Srbi bi nestali iz pokrajine\nIguman manastira Visoki Dečani Sava Janjić smatra da bi podelom Kosova svi izgubili, da bi Srbi nestali nestali iz Pokrajine, a Balkan postao bure barut ...\nKojo osudio fotomontažu Jankovićevih i Glogovca na Instagramu\nGlumac Nikola Kojo osudio je kao neukusnu zloupotrebu fotomontažu koju su na svom profilu na Instagramu stavili Saša Janković i njegova supruga\nRusija: Evropski biznis izgubio 100 milijardi dolara profita zbog sankcija\nDirektor ruskog Fonda za direktne investicije Kiril Dmitrijev izjavio je da su evropske kompanije ukupno izgubile oko 100 milijardi dolara profita zbog ...


Demografija društvenih mreža - Veselin Jevrosimović\nGovorio sam u prethodnom tekstu o značaju društvenih mreža, o njihovoj neverovatno visokoj tržišnoj vrednosti, kao i o statistikama upotrebe koje govore da neuporedivo više ljudi ima pristup društvenim mrežama nego bilo kojoj drugoj vrsti medija, pogotovo ako u obzir uzmemo i rast procenta pristupa sa mobilnih uređaja. Ovoga puta, u nekoj vrsti nastavka, voleo bih da više pažnje posvetim tome ko, kako i zašto koristi društvene mreže.\nVećina ovih portala i servisa nastala je kao ideja mladih ljudi, pa su oni u početku bili glavna publika. Vremenom se, kako su rasle njihova popularnost i snaga, menjala i demografija društvenih mreža. Na primer, Tviter je u početku najviše bio namenjen različitim zajednicama stručnjaka, ali su se veoma brzo uključile poznate ličnosti (sve takmičeći se ko će imati više pratilaca), da bi danas postalo sasvim normalno da se političari obraćaju svojim biračima i javnosti putem ovog medija (često na pogrešan način, ali to je već druga tema). Slično tome, Fejsbuk sve više koriste starije osobe i to češće i konstantnije od mlađe populacije. Došli smo do toga da dve trećine korisnika interneta starijih od pedeset i polovina onih preko šezdeset pet godina aktivno učestvuje u onlajn životu na ovoj društvenoj mreži. Zbog svega toga neka istraživanja ukazuju na to da mlađa publika polako ali svakodnevno napušta Fejsbuk i okreće se novim vrstama onlajn komunikacije i druženja, pre svega alternativnim servisima za razmenu instant poruka i društvenim mrežama za različite preporuke. Oglašivači generalno nemaju problem sa ovim trendom jer punoletni korisnici po pravilu troše više novca i zahvalniji su za komercijalno obraćanje. Takođe, treba znati da Fejsbuk mnogo više koriste žene (77% u odnosu na 66 odsto muškaraca), što takođe utiče na način komunikacije reklamnih poruka i oblikovanje sadržaja.\nKako god se bude kretala statistika uzrasta i pola onih koji Internet poistovećuju sa društvenim mrežama, ostaje činjenica da je neophodno da uvek postoje novi sveži sadržaji i još zanimljivije inovacije. Ako vam se čini kako brojke govore o tome da su velike društvene mreže toliko velike da ne mogu da propadnu, pogledajte sudbinu koja je zadesila Majspejs, nekada mnogo veći od Fejsbuka. Toga su vlasnici svakako svesni.


General Omar Bai Chongxi - Najutjecajniji kineski musliman u proteklom stoljeću - DIALOGOS\nHome/Featured/General Omar Bai Chongxi – Najutjecajniji kineski musliman u proteklom stoljeću\nGeneral Omar Bai Chongxi – Najutjecajniji kineski musliman u proteklom stoljeću\nResul Mehmedović 15/11/2016\nOmar Bai Chongxi, rođen je 18. marta 1893. godine u Giulianu, po narodnosti Hui musliman. Porijeklo vodi od perzijskog trgovca po imenu Baiderludin, a čije ime je kasnije sinaizirano u Bai.\n1907. godine upisao se u Guangxi vojnu školu za obuku kadra, ali je na insistiranje porodice napustio i pohađao pravni fakultet i političke znanosti. Nakon što je 1911. godine izbila Xinhai revolucija, pridružio se studentima pod vođstvom Huang Shaohonga, što mu je otvorilo vrata da 1914. godine upiše Drugu vojnu pripremu školu u Habeiu. Po završetku vojne škole, upisuje i uspješno završava Baoding vojnu akademiju, nakon čega je poslat u Guanxi u službi časnika stažiste.\nZajedno sa Huang Shaohongom i Li Zongrenom, uspio je da dobije vlast i naklonost starijih poglavara u regiji Guangxi u korist Republike Kine. 1926-1928. godine je predvodio Sjevernu ekspediciju, a obnašao je dužnost načelnika štaba narodne revolucionarne vojske; i tu toku te ekspedicije, počeo je da stječe ugled sposobnog taktičara, zbog čega je dobio nadimak Xiao Zhuge (Mali Zhuge), što je usporedba sa slavnim kancelarom Liang Zhugeom iz doba Tri kraljevstva. Također, osobno je predvodio Istočnu rutu vojske u osvajanju gradova Hangzhou i Shanghai. Bio je smješten u zapovjedništvo garnizona odakle je nadgledao krvavu čistku komunističkih elemenata u tim gradovima.\nGeneral Bai 1926. godine u uniformi Načelnika štaba kineske nacionalne revolucionarne armije\n1929. godine vođa nacionalista Chiang Kai-shek krenuo je sa čistkom političkih oponenata, Bai je iz predostrožnosti na određeni period pobjegao u Vijetnam, na taj način spasivši živu glavu. Po povratku je od 1930-1936. godine bio na vodećoj poziciji u Guangxiu i glavna poveznica Hui i općenito kineskih muslimana sa nacionalističkom vladom.\nKratki predah kineskih muslimana nakon četiri stoljeća represije\nKineski muslimani su u to doba igrali mnogo aktivniju ulogu u društvu, negoli je to slučaj danas, usljed stalnih komunističkih represija i uskraćivanja ljudskih prava. Godine 1937. osnovan je Savez kineskih muslimana, a već naredne, 1938. godine Nacionalno vijeće i Chiang Kai-sheka podržali su osnivanje Kineskog islamskog nacionalnog saveza spasa, nastalog u Hankou, nakon velikog skupa i učešća muslimanskih delegata iz cijele Kine. Predsjedavajući saveza (KINSZ) bio je Bai Chongxi, tadašnji ministar odbrane i bez sumnje najutjecajniji Hui musliman u Kini. General Bai je izabrao 1.500 muslimanskih mladića i poslao ih na Centralnu vojnu akademiju, a vlada je izrazila želju da se islam izučava i na univerzitetima. Naravno, taj čin vlade ne treba tumačiti drugačije, osim kao, težnju da se pridobije povjerenje muslimana i da se aktivno uključe u borbu protiv okupatora. Iako je već nekoliko godina obnašao najveće državne funkcije, general Bai je igrao i aktivnu ulogu u muslimanskoj zajednici, a sama činjenica da je poslao 1.500 mladića na vojnu akademiju, govori o njegovom nastojanju afirmacije i jačanja pozicije muslimana u Kini.\nIako, vremena koja su nastupila, nisu bila nimalo sjajna za muslimane, kao ni danas, sedamdeset ili osamdeset godina kasnije, period koji je uslijedio nakon pada dinastije Qing (1644-1912), bio je u mnogim segmentima bolji, i muslimani su dobili svoju ulogu u društvu, a 1920-ih i 1930-ih počeli su sve intenzivnije da ostvaruju kontakte sa izvanjskim muslimanskim svijetom.\nGeneral Bai i Chang Kai-shek\nPrema riječima Derka Boddea, prije 1920-ih, samo nekolicina muslimana mogla je obaviti hadždž, a to je u tom periodu bio, skoro pa jedina prilika kineskih muslimana za ostvarivanje veza sa izvanjskim muslimanima, dočim, u jedanaest posljednjih godina, do 1934. godine, najmanje 834 muslimana su obavila hadždž, iako su troškovi puta na hadždž iz Hankoua do Mekke u to doba koštali 1.000 dolara i mogli su ga priuštiti izrazito bogati muslimani. 1937. godine, pred sami početak Drugog kinesko-japanskog rata, 137 muslimana je parobrodom otplovilo ka Mekki.\nPo izbijanju Drugog kinesko-japanskog rata 1937-1945. godine, na poziv Chiang Kai-sheka, general Bai Chongxi se formalno priključio vladi, gdje je igrao važnu ulogu u borbi protiv okupatora, a u vojnim krugovima, jedno vrijeme se o njemu govorilo kao budućem nasljedniku Chiang Kai-sheka, tadašnjim predsjednikom nacionalnog vojnog vijeća.\nEpilog Drugog kinesko-japanskog rata\nNakon završetka Drugog kinesko-japanskog rata i osamnaest miliona žrtava na obje strane, od čega četrnaest miliona Kineza, nastavljen je građanski rat, u kojem su se od dolaska na vlast 1927. godine članovi Kuomintanga (Kineska narodna partija) žestoko obračunavali sa komunistima.\nGeneral Bai je 1947. godine poslat na Tajvan, kao poseban predstavnik Chiang Kai-sheka, nakon tzv. Incidenta 28. februara i napetosti koje su eskalirale. U pobuni koja je izbila živote je izgubilo između 10 i 30 hiljada ljudi. Bai je pomilovao tajvansko stanovništvo, a za incidente i loše vladanje optužio je nacionalističku vladu, koja ga je naredne godine smijenila sa pozicije ministra odbrane i imenovala za zapovjednika snaga u srednjoj i južnoj Kini. Povinovao se odluci Vlade i Chian Kai-sheka, ali je potkraj 1948. godine sve više kritizirao Chian Kai-Sheka, čak poslao i telegram tražeći od njega da odstupi sa vlasti. Pred sami poraz Kuomintanga i u vrijeme kada su komunisti gotovo vladali cijelom Kinom, general Bai je upravljao sa 200.000 vojnika, sa kojima se povukao i pokušao da odbrani Guangxi regiju, u kojoj se nalazi i njegov rodni grad. Bezuspješno.\nKuomintang je doživio potpuni slom na kopnu, pa su bili primorani povući se na kopno, gdje su nastavili da egzistiraju pod nazivom Republika Kina ili poznatiji kao Tajvan. Nakon povlačenja na Tajvan general Bai se vojno penzionisao, neto za tim imenovan je za potpredsjednika savjetodavne komisije predsjedničkog ureda.\nBio je i ostao gorljivi neprijatelj komunista, ne samo u Kini, nego širom svijeta. 1951. godine pozvao je muslimane širom svijeta da se bore protiv komunista i komunizma, naročito protiv sovjetskog imperijalizma. Zbog prethodnih neslaganja u građanskom ratu protiv komunista i poraza koji su doživjeli, nikada se nije pomirio sa Chiang Kai-shekom, koji je sve do svoje smrti 1975. godine bio predsjednik Tajvana.\nU britanskim izvještajima o sukobima u Kini, general Bai opisan je riječima: „visok, lijepo građen, sa izvanrednim intelektualnim sposobnostima… Mislilac i planer u obje stvari – politici i strategiji. Strogi starješina, koji posjeduje i fizičku i mentalnu snagu visokog reda. Ima smisla za humor“\nUloga u afirmaciji muslimana na Tajvanu\nGeneral Bai je po dolasku na Tajvan odigrao veliku ulogu u afirmaciji islama i muslimana i zbog svog autoriteta bio je najzaslužniji za (ponovnu) izgradnju Velike džamije u Taipeu, koju su prethodno (1947. godine,) izgradili kineski doseljenici. Vremenom je džamija postala mala da primi sve klanjače, pa je na prijedlog generala Baia i odobravanje ministra vanjskih poslova Georgea Yeaha, izgrađena velelepna džamija, koja je ujedno najveća i najstarija na Tajvanu. Projektovao ju je poznati arhitetkta Yang Cho-cheng (u. 2006), koji je također projektovao i Grand Hotel, Chaing Kai-shek memorijalni muzej, Nacionalni teatar i koncertnu dvoranu.\nMuslimani su u to vrijeme bili već otplatili polovinu novca koji je pozajmljen od Tajvanske banke za izgradnju Velike džamije, ali je vlada Tajvana donijela velikodušnu odluku o otpisu preostalog duga.\nBroj muslimana na Tajvanu iznosi 60.000 muslimana, od čega su 90% etnički Hui Kinezi, ali u zemlji živi i još 180.000 muslimana, stranih radnika iz više od trideset zemalja.\nPohvale na račun njegovih vojnih vještina\nBaiev ugled kao vojnog strateg je dobro poznat. Evans Carlson, američki pukovnik marinac, istaknuo je kako Baia “mnogi smatraju najoštroumnijim kineskim vojnim licem.” Edgar Snow, američki novinar i istraživač komunizma i komunističke revolucije u Kini otišao je još dalje, nazivajući ga “jednim od najinteligentnijih i najučinkovitijih zapovjednika neke vojske na svijetu.”\nGeneral Omar Bai Chongxi umro je u Taipeiu 1. decembra 1966. godine od posljedica cerebralne tromboze, ukopan je uz najviše državne počasti, iako se nikada nije pomirio sa predsjednikom Chiang Kai-shekom. Ukopan je na muslimanskom groblju Liuzhangli u Taipeiu.\n Michael Dillon, China’s Muslim Hui Community: Migration, Settlement and Sects, Taylor & Francis (bez mjesta izdanja), 2013., str. 86-87.


Evropa i SAD imaju novu strategiju borbe protiv covida: Stručnjaci su podijeljeni, građani ljuti | DEPO Portal\nUmor od restrikcija i nejednakog tretmana\nEvropa i SAD imaju novu strategiju borbe protiv covida: Stručnjaci su podijeljeni, građani ljuti\nStručnjaci tvrde da iza svake mjere treba stajati jedinstvena poruka. ‘Treba početi ovako‘. ‘Ova zajednica treba pomoć...‘\nNakon što su zemlje širom svijeta ranije ove godine zbog pandemije koronavirusa proglašavale sveobuhvatne karantene, neke evropske zemlje i pojedine američke savezne države okrenule su se novim mjerama kako bi pokušale stati na kraj nedavnom porastu broja zaraženih koronavirusom, piše The Associated Press.\nAmerički grad New York tako karantene uvodi u pojedinim gradskim četvrtima, odnosno zatvara škole i firme u žarištima koja su ponekad velika svega nekoliko kvadratnih kilometara. Dužnosnici u Španiji prvo su djelomično ograničili kretanje u Madridu, a kasnije restrikcije uveli za cijeli grad te neka prigradska naselja. Italijanski su zvaničnici otišli toliko daleko da su u karantenu stavljali prostore poput pojedinih stambenih zgrada.\nDok su neke zemlje poput Izraela i Češke ponovno uvele neke vrste karantena na nacionalnoj razini, druge se vlade nadaju da će djelomične karantene u kombinaciji s testiranjem, pronalaženjem bliskih kontakata zaraženih i drugim inicijativama uroditi plodom.\nIzoliranje žarišta nije nov koncept u borbi protiv širenja zaraze, međutim mnoge će se zemlje sada suočiti s puno većim pritiskom nego ranije ove godine jer su im ekonomije oslabile, a stanovništvo strahuje od novih restrikcija i nejednakog tretmana.\nNeki naučnici kažu da lokalni pristup, ako ga se dobro posloži i predstavi javnosti, može biti fleksibilan i prilagođen trenutnoj kompleksnosti pandemije.\n"Pragmatičan je jer uzima u obzir 'umor od restrikcija', a istovremeno je strateški jer dopušta prebacivanje resursa na područja koja ih najviše trebaju", rekla je dr. Wafaa El-Sadr, profesorica epidemiologije na Sveučilištu Columbia.\nDrugi su naučnici oprezniji. "Ako smo ozbiljni u želji da u određenom području ubijemo COVID-19, moramo koordinirano djelovati na najširem mogućem području", rekao je Benjamin Althouse, istraživač na Institutu za modeliranje bolesti u američkoj saveznoj državi Washington.\nAlthouse i drugi naučnici otkrili su da su se neki Amerikanci tokom proljeća svojski potrudili da bi tokom svojih putovanja izbjegli lokalne restrikcije pa su tako putovali dalje nego inače da bi mogli, primjerice, otići u crkvu. Studija koja sadržava spomenute spoznaje još nije recenzirana i objavljena u naučnom časopisu, ali je objavljena na internetu.\nAlthouse je rekao da mu je "drago" što on ne mora odlučivati hoće li se uvesti lokalne ili sveobuhvatnije restrikcije jer je to jako teška odluka.\nRana faza - stroge karantene\nZemlje su u ranoj fazi pandemije žarišta poput onih u Wuhanu u Kini ili na sjeveru Italije pokušale ugušiti uvođenjem strogih karantena. Karantena koja je uvedena u Wuhanu smatrala se ključnom za suzbijanje širenja virusa u Kini, dok je zatvaranje 10 gradova na sjeveru Italije ubrzo preraslo u potpunu karantenu na nacionalnoj razini. Nakon inicijalne faze pandemije, dužnosnici su se posljednjih nekoliko mjeseci sa žarištima nosili tako da su zatvarali pojedine gradove poput Barcelone u Španiji ili Melbourneu u Australiji.\nU engleskom su gradu Leicesteru krajem juna zatvorene sve trgovine koje se ne smatraju nužnima, a članovima kućanstava zabranjeno je druženje s članovima drugih domaćinstava. Te su mjere rezultirale padom stope zaraze sa 135 slučajeva na 100 hiljada građana na 25 slučajeva na 100 hiljada građana u roku od otprilike dva mjeseca. Predlagači mjera te brojke koriste kao argument da lokalizirane karantene funkcioniraju. Skeptici, međutim, tvrde da je broj zaraženih u Velikoj Britaniji tokom ljeta općenito bio nizak.\nKako brojevi zaraženih koronavirusom i preminulih od Covida-19 u Velikoj Britaniji ponovno rastu, naučnici su dužnosnicima predložili da uvedu dvosedmičnu karantenu na nacionalnoj razini. Vlada je umjesto toga Englesku podijelila na tri zone ozbiljnosti prijetnje te u svakoj zoni uvela određene mjere. Flavio Toxvaerd, naučnik sa Univerziteta Cambridge specijaliziran za ekonomsku epidemiologiju, tvrdi da su lokalne mjere bolje od nacionalnih jer smanjuju štetu koju socijalno distanciranje čini društvu i ekonomiji.\nSteven Goldstein (53) zbog pandemije je morao zatvoriti svoju trgovinu šeširima u New Yorku koja posluje već 72 godine. Goldstein je rekao da virus shvaća iznimno ozbiljno te da su ga i on i njegova majka preboljeli te da razumije zašto se poseže za lokalnim, a ne za gradskim ili državnim mjerama. Goldsteina, međutim, muči je li se lokalnim mjerama dobro obuhvaćaju žarišta, a smetalo ga je i to što je mjerama bila obuhvaćena i njegova trgovina u kojoj su se stalno poštivale sve mjere. "Ja sam dao doprinos, mnogi su ljudi dali doprinos, a svejedno nas tjeraju da zatvorimo", rekao je Goldstein, koji je pomoću ušteđevine trgovinu držao na životu.\nZone u bojama\nU njujorškim "crvenim zonama" vjerski objekti ne smiju primiti više od 10 ljudi odjednom, a škole i trgovine robom koja nije nužna ne rade. "Narančaste" i "žute" zone nerijetko okružuju "crvene" i u njima su restrikcije blaže. Neki istraživači tvrde da bi dužnosnici morali voditi računa i o tome gdje se ljudi kreću. Naprimjer, Njujorčani restrikcije mogu izbjeći tako što će se metroom odvesti jednu ili dvije stanice.\n"Situacija bi se poboljšala kada bi se uzelo u obzir kretanje ljudi na rubu tih zona", rekao je profesor John Birge s Ekonomskog fakulteta Booth Univerziteta u Chicagu. On i njegovi kolege Ozan Candogan i Yiding Feng rade na modeliranju efikasnosti lokalnih mjera u New Yorku, no njihovo istraživanje još nije recenzirano.\nRazličite grupe građana i poduzetnika širom svijeta žale se da se lokalne mjere uvode na nepošten način. Zajednica ortodoksnih Jevreja u Brooklynu u New Yorku tvrdi da ih se nepravedno kritizira, stanovnici madridskih gradskih četvrti u kojima živi radnici tvrde da se mjerama stigmatiziraju siromašni, a vlasnici kafića i restorana u Marseilleu u Francuskoj tvrde da su mjere u taj grad prošlog mjeseca uvedene "nepošteno".\nKada je stambeni kompleks u italijanskom gradu Mondragoneu u kojem stanuju uglavnom poljoprivredni djelatnici iz Bugarske krajem juna stavljen u karantenu, radnici su se pobunili i više od 10 ih je prekršilo mjere karantene. Drugi stanovnici grada, u strahu da će se zaraza proširiti gradom, okružili su taj stambeni kompleks i urlali na stanovnike. Jedan od stanovnika kompleksa iz svog je stana bacio stolicu. Vojska je na koncu poslana na lice mjesta kako bi se ponovno uspostavio red.\nStručnjaci za javno zdravstvo tvrde da iza svake mjere treba stajati jedinstvena poruka. "Treba početi ovako: 'Ova zajednica treba pomoć...' Treba nam više saosjećanja", rekao je profesor epidemiologije i biostatistike Henry F. Raymond sa Univerziteta Rutgers. "Nije to kritika ponašanja tih ljudi. Mora se reći: 'Ovim zajednicama možda trebamo dati više pažnje'."\n(Jutarnji.hr, DEPO PORTAL, BLIN MAGAZIN/md)\n#karantin #koronavirus #mjere #evropa #sad