CEDIS: Za održavanje mreže izdvojeno oko 280 hiljada eura - INFRASTRUKTURA\nHomeENERGETIKA - IZVOĐENJECEDIS: Za održavanje mreže izdvojeno oko 280 hiljada eura\napr. 23, 2021 at 10:18 am\nU martu za održavanje mreže je izdvojeno 280.033 eura, dok su ekipe Sektora za održavanje 1819 puta intervenisale na terenu, saopšteno je iz Crnogorskog elektrodistributivnog sistema CEDIS.\nPrema njihovim riječima, na distributivnu mrežu je tokom marta priključeno 353 nova korisnika.\n“Korisnici elektrodistributivnog sistema su u martu preuzeli ukupno 240.727.175 kWh električne energije, što je na nivou februarske potrošnje, odnosno četiri odsto više u odnosu na mart prethodne godine. Najviše električne energije, oko 40 odsto, distribuirano je korisnicima na području Podgorice, Danilovgrada i Cetinja (Region 2)”, navode iz CEDIS-a.\nKako dodaju, očitano je ukupno 387.937 brojila, ili 94 odsto od ukupnog broja (neočitana mjerna mjesta nalaze se u objektima koji nijesu stalno nastanjeni).\n“Procenat očitanosti na mjernim mjestima koja su opremljena novim, elektronskim brojilima je 99 odsto”, kazali su iz CEDIS-a.\nIstiču, da je prethodnog mjeseca na području Crne Gore ugrađeno 235 novih, elektronskih brojila.\n“Ukupan broj mjernih mjesta u Crnoj Gori koja su opremljena elektronskim brojilima na daljinsko upravljanje je oko 337 hiljada, čime je pokriveno preko 80 odsto konzuma”, rekli su iz CEDIS-a.\nTokom marta je završen projekat zamjene užeta na četiri 35kV dalekovoda na primorju za koji je, kako kažu, izdvojeno oko 2.6 miliona eura (dalekovodi 35kV: TS 110/35kV Bar – TS 35/10kV Sutomore; TS 110/35kV Ulcinj – TS 35/10kV Velika Plaža1; TS 110/35kV Markovići-TS 35/10kV Miločer; TS 110/35kV Podi-TS 35/10kV Topla).\n“Na nivou sekundarne mreže, završeni su radovi na izgradnji trafostanice 10/0.4kV „Rena“ u Baru, kao i aktivnosti na djelovima niskonaponskih mreža na području Ulcinja, Podgorice i Pljevalja. Ukupna vrijednost opisanih radova iznosi oko 165 hiljada eura. Takođe, na nivou sekundarne mreže u toku su pripremne aktivnosti za realizaciju 18 investicionih projekata, koji su vrijedni 1.85 miliona eura”, navode iz CEDIS-a.\nZaključuju, da je osnovna djelatnost CEDIS-a distribucija električne energije, izgradnja i održavanje distributivnih objekata i mreže,a distribuira električnu energiju za oko 415 hiljada korisnika na području Crne Gore.\nUnaprijediti saradnju sa korisničkim institucijama i kvalitet tehničke dokumentacije\nPlaža u Rogamima dobila potpuno novi izgled


Foto: N.N. | 19. Izbor najboljeg sportiste BiH: Usvojene šire liste kandidata\nEdin Spržo 12.11.2019 14:06\nStručni žiri 19. Izbora najboljeg sportiste BiH, manifestacije u organizaciji "Nezavisnih novina" i Radio televizije BiH, kojim ove godine predsjedava Samir Avdić, na današnjoj sjednici u mostarskom hotelu "Bristol" usvojio je šire liste kandidata u svih 12 konkurencija.\nAtletska reprezentacija BiH, Džudo reprezentacija BiH, Biciklistički klub Zmaj od Bosne, Hrvatski futsal klub Zrinjski, Biciklistički klub Daj Krug Bihać, Klub brdskog biciklizma "Puls", Biciklistički klub Rotacija/Spin Zenica, OK "Mladost" Brčko, Stolnoteniski kluba HT ERONET Mostar, Hrvatski športski klub Zrinjski (juniori), Fudbalska reprezentacija BiH, Futsal klub Mostar Stari grad Staklorad, ŽFK SFK 2000 Sarajevo, Muška rukometna reprezentacija BiH, FK Sarajevo, KK Širok, RK Borac, RK Izviđač, ŽOK Bimal Jedinstvo, ŽRK Grude, ŽKK RMU Banovići, Ženska seniorska Košarkaška reprezentacija BiH i Ženska odbojkaška reprezentacija BiH.\nNaredna sjednica žirija biće održana 18. novembra u Banjaluci, kada će liste nominovanih u svih 12 konkurencija biti reducirane. Svečana manifestacija proglašenja najboljih sportista BiH u 2019. godini biće održana 12. decembra u Kongresnoj dvorani hotelu "Holiday" u Sarajevu sa početkom u 20 časova. Istog dana nekoliko sati ranije, održaće se i posljednja sjednica žirija.\n"Nezavisne novine" i BHRT 19. godinu zaredom organizuju Izbor najboljeg sportiste BiH, najrelevantniju manifestacije ovakve vrste u BiH, čiji je partner Olimpijski komitet BiH. Snažnu podršku pruža i Ministartsvo civilnih poslova BiH.\nNa portalu "Nezavisnih novina" uskoro će početi i glasanje za nagradu publike.


NIN / Spomenici na to�kove\nSpomenici na to�kove\nBi�e preseljen spomenik Branislava Nu�i�a, ista sudbina �eka i bistu Dimitrija Tucovi�a, jer svaka na�a nova vlast obiluje novim idejama. A onda �e neka nova vlast sve vratiti na staro. Ve�na borba metafizi�ara i dijalekti�ara, svetlosti i time, dobra i zla... Nego �ta!\nSa zvani�nog mesta stigla je vest da �e se poznati beogradski trg Slavija preurediti i da �e se velika bista Dimitrija Tucovi�a, na�eg najpoznatijeg socijaldemokrate (za�to ne re�i i srpskog, jer se njegova stranka zvala Srpska socijaldemokratska partija), preseliti na drugo mesto, verovatno u ulicu koja nosi njegovo ime. Ta se odluka mo�e, ne bez razloga, kritikovati, ali muke kriti�ara nastaju onog trenutka kad zvani�nici ka�u da se na Slaviji nalazi i grob Dimitrija Tucovi�a, a Zakon o grobljima i sahranjivanju ne dozvoljava da se ljudi sahranjuju na gradskim trgovima i ulicama. Ali, i da nije zakona, sa civilizacijske ta�ke gledano, taj obi�aj nije dobar.\nO Dimitrija Tucovi�a ogre�ili su se komunisti, odmah posle Drugog svetskog rata, kad su zemne ostatke slavnog socijaldemokrate preneli i sahranili na Slaviji. To je bio vulgaran komunisti�ki �in, pogotovo �to socijaldemokrate, pa i Tucovi�eva partija (dok je on bio �iv), nisu naginjali bolj�evizmu. Bili su �lanovi Druge internacionale, socijaldemokratske, koju su bolj�evici napadali zbog revizionizma marksizma, a dogmom progla�avali socijaldemokratske stavove da se do komunizma mo�e sti�i evolucijom, a ne revolucijom. �est godina posle Tucovi�eve smrti, na Vukovarskom kongresu ujedinjenja svih jugoslovenskih socijalisti�kih partija, srpski socijaldemokrati, sa Dragi�om Lap�evi�em na �elu, bili su preglasani (nemalom zaslugom Sime Markovi�a), stvorena je Komunisti�ka partija Jugoslavije koja je pristupila Tre�oj internacionali (Kominterni), lenjinisti�koj i bolj�evi�koj, i to je bio kraj srpske socijaldemokratije.\nSrpska socijaldemokratska partija vodila je antiratnu politiku i glasala je protiv ratnih kredita. Uo�i Prvog svetskog rata Dimitrije Tucovi� je boravio u Berlinu, gde je nameravao da doktorira. Nije doktorirao, u poslu ga je prekinuo Franc Jozef, be�ki �esar, i Tucovi� se vratio u Srbiju, obukao uniformu i kao oficir srpske vojske juna�ki poginuo u borbi protiv austrougarske vojske. Po zavr�etku rata, bi�e sahranjen, zajedno sa svojim palim drugovima vojnicima i oficirima u zajedni�ku grobnicu, spomen-kosturnicu, a onda �e ga komunisti, kako smo ve� rekli, izdvojiti od mrtvih drugova i preneti na Slaviju.\nSmrt Dimitrija Tucovi�a zabele�i�e mnoge evropske novine. Bio je poznata li�nost evropske socijaldemokratije, obrazovan i talentovan polemi�ar i pisac, a uspeo je da nadgovori i poznatog austrijskog socijaldemokratu Renera, koji �e, posle pada be�ke monarhije, postati prvi predsednik austrijske republike.\nLav Trocki, u pismu Dragi�i Lap�evi�u od 13. aprila 1915. godine, pi�e: �Zajedno s Vama oplakivao sam na�eg dragog prijatelja Dimitrija Tucovi�a, jednog od najboljih u na�oj socijalisti�koj porodici.�\nKarl Kaucki, u Novom vremenu (Die neue Zeit), napisao je i ovo: Me�u mnogobrojnim krvavim �rtvama koje je Internacionala podnela na bojnim poljima, Tucovi� je najpoznatija i najuglednija �rtva. Internacionala �e s �a��u �uvati uspomenu na njega.�\nHerman Vendl: �Tucovi� je bio mozak socijalisti�kog pokreta Srbije. Iz njegove je glave potekla misao da okupi socijalisti�ke partije kao preduslov ujedinjenja malih balkanskih dr�ava...�\n�an Longe, u Imaniteu, od 29. januara 1915. godine, pi�e: �Ne samo srpski, nego ceo internacionalni socijalizam pretrpeo je te�ak gubitak smr�u Dimitrija Tucovi�a. Niko kao on nije pripremao balkansko izmirenje, za kojim danas �ude toliki na�i diplomati.�\nPosle pobede komunizma u Jugoslaviji, novi vlastodr�ci prisvojili su Tucovi�a kao svoga najmilijeg, ne mare�i mnogo za to ko je i �ta je bio ovaj srpski socijaldemokrata, ali za to Tucovi� nije nimalo kriv. On je, ukratko, u jednom te�kom vremenu, kad su radnici bili vrlo obespravljeni, bio radni�ki tribun i to je tada bilo ne�to va�no i veliko.\nO Dimitriju Tucovi�u pisa�e i Krle�a, onako kako samo veliki pisci pi�u: �Dimitrija Tucovi�a sjetio sam se i njegove knjige o Albaniji i njegove tu�ne smrti, kako je ostao prega�en kao dronjak pod to�kom onog istog mehanizma protiv koga se smiono i mu�evno borio. U njegovoj svijetloj pojavi javlja nam se utjeha da na ni na�im horizontima nisu sve zastave beznadno pale i smrt Dimitrija Tucovi�a, kao i ona modra, tiha, melankoli�na agonija Svetozara Markovi�a, doga�aji su koji stoje kao putokazi na po�etku na�eg puta u civilizaciju.�\nU jednom eseju o Tucovi�u, dr Dragan Simeunovi� pi�e: �Svakako da je vreme u�inilo svoje i da su mnoge od ideja i postavki Dimitrija Tucovi�a ostale samo zamisli jednog vremena. Ipak, vreme sada�nje i isti geopoliti�ki prostor ne isklju�uju misao Dimitrija Tucovi�a kao prevazi�enu u svemu ili bez ikakve upotrebne vrednosti. Danas veoma aktuelno zvu�e njegove procene o interesima velikih sila na Balkanu, i o njihovom specijalnom odnosu prema Srbiji, o stalno mogu�im uzrocima konflikata na Balkanu, kao i ocena o Srbima kao raskomadanom i porobljenom narodu, razmi�ljanja o ugnjetavanju i kamatnom ropstvu malih naroda, o ekonomskom i vojnom opkoljavanju Srbije, o ratu i miru, strategiji borbe ugro�enih naroda, pravu malih naroda na opstanak, pona�anju socijalisti�kih partija imperijalisti�kih dr�ava, lo�em odnosu evropske diplomatije prema narodima Balkana kao stilu dugotrajnog politi�kog pona�anja... nu�nosti balkanskih izmirenja i saradnje me�u susedima i, posebno, nu�nosti afirmisanja nacionalnog pitanja ne samo u momentu ugro�enosti, ve� permanentno.�\nPisao je Tucovi� i o tome da je spas malih naroda u preuzimanju inicijative, u demokratizaciji odlu�ivanja o svojoj sudbini. Pisao je o neprincipijelnosti me�unarodnih institucija i dvostrukim ar�inima u oceni pona�anja malih i velikih. Pisao je o paradoksu da se ugro�eni mali narodi, u slu�aju pru�anja otpora velikima, progla�avaju ru�iocima svetskog mira.\nMi, danas, s pravom mo�emo da pomislimo kako Dimitrije Tucovi� ne bi i�ao u Brisel, kod Solane, da nam Solana pi�e zakone i ustave, nego bi ga, kao Renera, nadgovorio moralom i znanjem.\nNa vest da �e Tucovi� biti �izme�ten� sa Slavije, malo je ko reagovao. Zato je vredan pa�nje javni protest, na Slaviji, Socijaldemokratske partije, koja je skrenula pa�nju na�oj javnosti da se spomenici velikanima ne mogu postavljati na to�kovima. Pa kad jedna vlast smeni drugu, ona odgura spomenik koji joj nije po volji na neko drugo mesto. Crnjanski je, ne ljube�i previ�e Pa�i�a i radikale, pisao: kad radikali uzmu vlast, oni odrede da leva strana ulice ne�e vi�e biti leva, nego desna, i da Laza P. Gagi� ne�e vi�e biti Laza P. Gagi� nego ono �to mu oni odrede da bude. Tako je i �ombolj, blizu rumunske granice, pod radikalima, na to�kovima odguran u Rumuniju, za pet srpskih sela, u Rumuniji, a onda se na srpska sela zaboravilo i sad su i �ombolj i pet srpskih sela u Rumuniji.\nNije Dimitrije Tucovi� zaslu�io sudbinu �ombolja. Ne mo�e se tradicija progla�avati ne�eljenom pro�lo��u. Neka se oni koji odlu�uju (olako?), prisete �ta je ura�eno sa Njego�evom kapelom, na Lov�enu. Valjda samo zato �to ju je podigao kralj Aleksandar Kara�or�evi� (antikomunista), sru�ena je, pesnikove kosti su uznemirene i izme�ane i umesto skromne kapela, Njego�u je podignut mauzolej, kao da je vladika bio faraon. To �udo i danas stoji na Lov�enu, kao opomena ideolo�koj ostra��enosti ali i ljudskoj gluposti.\nMo�da bi se moglo na�i srednje re�enje? Da na Slaviji ostane Tucovi�eva bista, a da se njegovi zemni ostaci vrate u spomen-kosturnicu, gde je srpski socijaldemokrata i pali borac za otad�binu dugo godina po�ivao, u miru.


Zrenjaninski socijalni forum: Nove uniforme a nerešeni komunalni problemi - Autonomija\nZrenjaninski socijalni forum kritikovao je nove odluke Skupštine grada Zrenjanina, koja je juče zasedala i između ostalog dala zeleno svetlo za nove uniforme komunalnoj policiji.\nKako navode aktivisti, u Ulici 8. marta u Zrenjaninu svakodnevno se pored kontejnera stvaraju divlje deponije. Stanari naselja u Ulci Boška Buhe već godinama obaveštavaju Komunalnu miliciju o tom problemu, ali ona do sada nije preduzela nikakve vidljive mere kako bi neodgovorni građani koji ostavljaju otpad na način koji nije dozvoljen gradskim propisima bili kažnjeni.\n„Na sednici Skupštine doneta je i Odluka o izgledu uniforme i oznaka, boji i načinu označavanja vozila i plovila i posebnoj opremi Komunalne milicije. Slažemo se da milicionari imaju lepe uniforme, ali, da bi zadobili poštovanje građana, morali bi više da se staraju o komunalnom redu“, navode zrenjaninski aktivisti.\nDodaju da je na sednici Skupštine usvojena i Odluka o pokrivanju gubitka „Gradske toplane.“\n„Zaprepašćeni smo da ovo javno preduzeće ima gubitak koji je veći od milijardu dinara. Gradonačelnik je dužan da obavesti građane kako je toliki dug nastao. Budući da Toplana ima i kreditno zaduženje veće od šest miliona evra prema jednoj nemačkoj banci, strahujemo da ona neće biti u stanju da obavlja delatnost zbog koje je osnovana“, navode u ZSF.\nkomunalna milicija | zrenjanin | ZSF


PORED TELEFONA SADA SU TU I PAMETNI KOFERI - Uređenje i dizajn doma\ndmvidpics 2016-01-08 at 13.20.14.png\nPORED TELEFONA SADA SU TU I PAMETNI KOFERI – pametna putna torba koju nije potrebno nositi u ruci jer vas ona u stopu prati gdje god da krenete\nSve što je potrebno jeste da pametnu torbu povežete sa telefonom na kojem je instalirana posebna aplikacija putem Bluetooth-a i bez brige krenete u obilazak.\nTorba ima kameru pomoću koje vas prati na ravnim površinama, a u slučaju krađe korisnici će u svakom trenutku pomoću aplikacije moći locirati izgubljeni prtljag. Dok prati svog vlasnika, ova pametna torba služi i kao punjač za elektronske uređaje, a ima i alarm koji se upali u slučaju krađe.\nIako trenutno postoji samo prototip ove putne torbe, iz izraelske kompanije kažu da će njihova pametna torba na tržištu biti dostupna za otprilike godinu dana. A ukoliko doživi serijsku proizvodnju, više nikada nećemo morati da nosimo prtljag.\nMODERNI SIVO-BIJELI ENTERIJER


Konflikt koji je izbio u Mjanmaru, bivšoj Burmi, i moguće etničko čišćenje koje budistički nacionalisti sprovode nad muslimanskom manjinom, preti da ceo svet okrene protiv nekadašnje ikone demokratskog pokreta i sadašnje premijerke Mjanmara Aung San Su Ći. Milioni ljudi su već na nogama.\nMjanmar, bivša Burma, dugo nije zaokupljao pažnju svetskih medija. Zemlja se izvukla iz višedecenijske vojne diktature, a nekadašnja politička zatočenica vojne hunte i dobitnica Nobelove nagrade za mir Aung San Su Ći postala je premijerka zemlje.\nFoto: Nyunt Win Sittwe / EPA;\nMeđutim, Mjanmar, kao i mnoge postkolonijalne države, uzdrmane su danas velikim međunacionalnim i međuverskim konfliktima koji korene vuku iz daleke prošlosti, piše portal "Sputnjik".\nSukob koji je 25. avgusta izbio u mjanmarskoj severozapadnoj provinciji Rahineu doveo je Mjanmar opet na svetske naslovnice. Alarmantne vesti o etničkom čišćenju muslimanskog naroda Rahinđa („Hjuman rajts voč“ objavio je da se na satelitskim snimcima regiona vide zapaljena sela) dovele su do protesta muslimana i aktivista za ljudska prava širom sveta i apela svetskih lidera da se nasilje zaustavi što pre.\nMeđutim, Mjanmar, kao i mnoge postkolonijalne države, uzdrmane su danas velikim međunacionalnim i međuverskim konfliktima koji korene vuku iz daleke prošlosti.\nAktivisti za ljudska prava poput Malale Jusufzaija i južnoafričkog nadbiskupa Dezmonda Tutua apelovali su da mjanmarske vlasti prestanu sa progonom muslimana, turski predsednik Redžep Tajip Erdogan nazvao je poslednje događaje u provinciji Rahineu genocidom nad muslimanima, a ruski predsednik Vladimir Putin, u zajedničkom rusko–egipatskom saopštenju posle samita lidera zemalja BRIKS-a, rekao je da se dve zemlje protive svakom nasilju.\nPosle vesti da su stotine hiljada pripadnika naroda Rohinđa izbegle u susedni Bangladeš, svetski političari šalju oštre reakcije, a nisu izostale ni demonstracije širom sveta. Prema podacima UN, oko 123.000 izbeglica prešlo je mjanmarsku granicu sa susednim Bangladešom.\nFoto: EPA/Handout / EPA;\nU Moskvi je ispred Ambasade Mjanmara protestovalo nekoliko stotina ljudi, dok se u čečenskoj prestonici Groznom okupilo više od milion građana. Demonstracije su održane i u Indoneziji, Maleziji, Turskoj, Australiji i drugim zemljama.\nKonflikt između muslimana i budista u provinciji Rahineu, koji je ponovo eskalirao 25. avgusta, kada su Rohinđa militanti napali policijske i vojne punktove širom provincije, vuče korene još iz 19. veka, a u postkolonijalnoj Burmi je intenziviran.\nPobuna Rohinđa naroda traje, praktično, od 1947. godine i od tada se tek povremeno smiruje. Nema decenije u 20. veku kada burmanska ili mjanmarska vojska nije morala da interveniše protiv Rohinđa militanata.\nDok je na indijskom potkontinentu trajala britanska dominacija, konflikata između budista i muslimana u Burmi nije bilo, a sukobi počinju stvaranjem nezavisnih država Indije, Pakistana i Burme. Premda su mnogi muslimani učestvovali u burmanskom političkom, kulturnom i ekonomskom životu, Rohinđe Burmu nikada nisu prepoznavali kao svoju državu. Za to su odgovorne i burmanske vlasti, koje su Rohinđe uvek smatrale uljezima.\nRohinđe imaju svojih specifičnosti u odnosu na druge muslimane u Burmi. Dok većina burmanskih muslimana govori bamar jezikom i živi u gradovima, gde se bave trgovinom, Rohinđe žive u ruralnim predelima uz granicu sa Bangladešom, bave se zemljoradnjom i govore bengalskim narečjem, deleći sa stanovnicima te zemlje zajedničku kulturu.\nZato i ne treba da čudi da su političke vođe Rohinđa naroda, u vreme sticanja nezavisnosti Indije, Pakistana i Burme želele da se priključe Istočnom Pakistanu, od koga će 1971. godine nastati Bangladeš. Međutim, tvorac Pakistana Muhamed Ali Džinah to je odbio i Rohinđe ostaju u sastavu Burme u kojoj nemaju nikakva prava. Burmanske vlasti nikada im nisu omogućile da dobiju državljanstvo (iako priznaju 135 raznih etničkih grupa), što im je onemogućavalo školovanje ili pravo na socijalno i zdravstveno osiguranje.\nTakav stav vlasti prema Rohinđama leži u predrasudi da su pripadnici tog naroda potomci muslimanskih pridošlica i izgnanika, koje su u 19. veku britanske vlasti naselile u regionu kao jeftinu radnu snagu. Burmanski istoričari smatraju da je etnonim „Rohinđa“ nastao pedesetih godina prošlog veka kako bi do tada bezimenom muslimanskom entitetu dao ime prema državi u kojoj su naseljeni (Rahine), što bi im omogućilo da traže njenu teritoriju za sebe.\nMapa provincije Rahine u severozapadnom Mjanmaru. Rahinđa narod živi u velikoj većini u oblastima obeleženoj tamno braon bojom. Svetlo braon bojom obeležene su oblasti gde su Rahinđe u manjini.\nMeđutim, britanski autor Fransis Vejd u upravo objavljenoj knjizi „Neprijatelj u Mjanmaru: budističko nasilje i pravljenje muslimanskog ’drugog‘“ tvrdi da je britanski botaničar Fransis Bjukenen Hamilton na teritoriji današnje provincije Rahine naišao na muslimanski narod sličnog imena još 1799. godine.\nBritanski novinar i stručnjak za Mjanmar Bertil Lintner ne slaže se sa Vejdom i smatra da je ime Rohinđa naroda plod povlačenja međudržavnih granica tokom perioda dekolonizacije.\nSve što su burmanske i mjanmarske vlasti uradile prema Rohinđama od 1947. godine do danas samo je doprinelo da se situacija radikalizuje i da razne radikalne organizacije među Rohinđama steknu podršku.\nOvo danas samo je eskalacija sukoba koji, uz povremena pogoršanja traje od 2011. godine. Prvu eskalaciju sukob je doživeo 2012, a drugu 2016. godine, kada su zvaničnici UN optužili mjanmarsku vojsku za etničko čišćenje Rohinđa.\nOno što ceo svet najviše šokira je uporno ćutanje mjanmarske demokratske Vlade pod predsedništvom Aung San Su Ći. Njeno uporno odbijanje da se založi za popravljanje statusa Rohinđa i poslednje odbijanje humanitarne pomoći UN ne može da se opravda ni tvrdnjama da je mjanmarska vojska, koja je do skoro držala diktatorsku vlast u zemlji, otuđena od Vlade.\nVlada je takođe odbila sve optužbe za zloupotrebu sile. Februara 2017. godine UN su objavile izveštaj na osnovu obdukcionih nalaza u kojima se tvrdi da su vladine trupe najverovatnije činile zločine protiv čovečnosti. U jednom od retkih intervjua Aung San Su Ći je izjavila da je izraz „etničko čišćenje“ isuviše jak da bi opisao situaciju u Rahineu. Takođe, Vlada Mjanmara ograničava pristup zvaničnicima UN u Rahine.\nBurmanska mreža za ljudska para, čije je sedište u Londonu, objavila je izveštaj u kojem se kaže da se muslimani u celom Mjanmaru suočavaju sa progonom za koji se optužuju budistički sveštenici i ultranacionalističke grupe.\nŠto se provincije Rahine tiče, izveštaj naglašava rastuću segregaciju između budista i muslimana i ozbiljna ograničenja za putovanja za Rohinđe, što im onemogućava pristup školama i zdravstvenim ustanovama.\nPoložaj muslimana u Mjanmaru tako postaje najveći izazov za demokratsku Vladu Aung San Su Ći. U Rahineu još nema govora o radikalizaciji Rahinđa i njihovom okretanju ka organizacijama sličnim DEŠU-u u Siriji ili „Taliban“ u Avganistanu.\nAko se to desi, odgovornost bi mogla da snosi i Vlada Mjanmara.\n"ONI SU U ŽIVOTNOJ OPASNOSTI" U ovoj zemlji stotine hiljada ljudi ne zna za koronu


Sef Yale YSM400EG1 - Alarmi i sefovi - Ku�a i ba�ta - Name�taj i galanterija - SveZaKucu.rs - cene, prodaja, Beograd, Srbija Sef Yale YSM400EG1 - Alarmi i sefovi - Kuca i basta - Namestaj i galanterija\nposetilac: neregistrovan. Da biste se registrovali kliknite ovde korisnička strana | pomoć | registracija | login | korpa ponuda Dana facebook twitter Kategorije Proizvoda Sef Yale YSM400EG1 nazad na: | Po�etak | Ku�a i ba�ta - Name�taj i galanterija\n| Sef Yale YSM400EG1\nCena Sa PDV-om: 32,500.00\n�ifra Proizvoda: 8859\nMasa za dostavu: 34.00\nZa otvaranje u hitnim slu�ajevima (zaboravljena �ifra, prazne baterije...) sa dva klju�a u paketu\nNamenjen primeni u ku�i, kancelariji, hotelu...\nUnutra�nje dimenzije: 390 mm X 337 mm X 270 mm\nUnutra�njost sefa presvu�ena platnom\nCilindri brave: �elik 22 mm\nMotorni cilindri automatski otvaraju vrata posle uspe�no unete �ifre\nPri�vr��ivanje za podlogu �rafovima sa unutra�nje strane\nKu�ni, kancelarijski ili hotelski sef, jednostavan za upotrebu, pouzdan i siguran. Velikih dimenzija dovoljnih za �uvanje vrednosti, dokumentacije... Pru�a dodatnu sigurnost va�eg boravi�nog prostora\nIzdiktirajte operateru �ifru proizvoda - �ifra ovog proizvoda je: 8859


Turistička agencija Philoxenia Travel Beograd\nturisticka agencija philoxenia travel turisticke agencije beograd turisticke agencije u beogradu pefkohori\nTurističke agencije > Turističke agencije Beograd > Turistička agencija Philoxenia Travel\nTuristička agencija Philoxenia Travel osnovana je 1993. godine u Beogradu, kao predstavništvo hotela Philoxenia Kourkoudialos iz Grčke i uspešno je poslovala do 2000. godine. Nakon nekoliko godina odsustva sa srpske turističke scene, agencija je ponovo počela sa radom u Srbiji od 2006. godine i od tada uspešno radi kao predstavništvo Hotela Philoxenia, Pefkohori, Halkidiki, Grčka.\nOsnovna delatnost agencije Philoxenia Travel je receptivi turizam i u našoj ponudi nalaze se isključivo smeštajni kapaciteti koji su u vlasništvu samog hotela Philoxenia i njenih vlasnika: Philoxenia Spa Hotel, Philoxenia Village, Philoxenia Plaza, Vila Eleni. Svi naši smeštajni kapaciteti nalaze se u popularnom letovalištu Pefkohori koje se nalazi na prvom prstu poluostrva Halkidiki, 107 km jugoistočno od Soluna, kao i na ostrvu Tasos.\nSa željom da Vaš odmor učinimo lepšim i prijatnijim, naše ljubazno i stručno osoblje uvek Vam stoji na usluzi kako bi izašlo u susret svim Vašim potrebama i zahtevima. Naš moto je da svaki novi gost postaje naš stalni gost i prijatelj. Imamo puno prijatelja!\nAdresa: Bulevar Kralja Aleksandra 44, Beograd\nTelefon: 011/3241 759\n30 Maj 2015 | 13:47


49°42′29″N 3°09′15″E / 49.7080555555556°N 3.15416666666667°E / 49.7080555555556; 3.15416666666667\nKinji na karti Francuske\nKinji (fr. Cugny) je naselje i opština u severoistočnoj Francuskoj u regionu Pikardija, u departmanu En (Pikardija) koja pripada prefekturi Sen Kenten.\nPo podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 503 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 53 stanovnika/km². Opština se prostire na površini od 9,4 km². Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od 70 metara (maksimalnoj 138 m, a minimalnoj 63 m).\n399 434 387 407 501 503 578\nCugny na stranici Nacionalnog geografskog instituta Francuske ((fr))\nCugny na stranici organizacije INSEE ((fr))\nPoložaj mesta Cugny na mapi Francuske (sa osnovnim podacima o mestu)[mrtav link] ((fr))\nPlan naselja Cugny na mapi (Mapquest)\nKoordinate: 49° 42' 29" SG Š, 03° 09' 15" IGD


Korona virus: U Srbiji preminulo još 24 ljudi, u Indiji broj zaraženih prešao 20 miliona - Ozonpress :: internet portal\nKorona virus: U Srbiji preminulo još 24 ljudi, u Indiji broj zaraženih prešao 20 miliona\nDok stručnjaci u Srbiji tvrde da se epidemiološka situacija poboljšava iz dana u dan, u Indiji je ukupan broj zaraženih korona virusom prešao 20 miliona.\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varhelji izjavio je tokom posete Institutu „Batut“ u Beogradu da će u naredne dve nedelje Evropska unija doneti 651.000 vakcina za ceo region.\nU Indiji nadležni tvrde da se širenje zaraze polako usporava, ali i dalje postoji nestašica kiseonika u bolnicama.\nUpored sa tim, pada i broj testiranih ljudi, što izaziva bojazan u delu javnosti da je statistika lošija nego što se zvanično prikazuje.\nU svetu je do sada zaraženo više od 153,5 miliona ljudi, a preminulo je 3,2 miliona.\nOporavilo se više od 90 miliona ljudi, pokazuju podaci Univerziteta Džons Hopkins.\nBritanski premijer Boris Džonson je rekao da će ovog leta pristup inostranim putovanjima biti razboritiji kako bi se izbegao „priliv bolesti“\nNemačka otkazala Oktoberfest, najveći festival piva u Evropi, u strahu od širenja virusa\nPrinc Hari na dobrotvornom koncertu u Los Anđelesu apelovao da se vakcine distribuiraju svima i svuda\nCrna Gora – 97.718 potvrđenih slučajeva\nPreminulo je 1.510 pacijenata, a oporavilo se 94.012 ljudi\n„Mislim da ako, na primer, do leta nivo zaraze u Francuskoj i Italiji ostane na istom nivou kao i ovde, onda nema rizika da se putuje u inostranstvo“, kaže on.\nProfesor Ferguson kaže da stručnjaci veruju da će se broj ljudi u bolnicama i preminulih „smanjiti krajem leta“ ako se ne pojavi novi soj virusa.\n„Ne želimo da vidimo da vakcinaciju potkopavaju stvari poput južnoafričke varijante koja se nekontrolisano širi“, kaže on.\nKorona virus i Island: Kako se udaljeno evropsko ostrvo izborilo sa Kovidom\nKorona virus i Ekvador: Žena koja je 10 meseci živela sa pepelom nepoznate osobe u garaži


Međunarodni dan mladih je ustanovila Generalna skupština UN 2000. godine, a obeležavanje u Srbiji počelo je posle formiranja Ministarstva omladine i sporta, 2007. U Subotici se ova manifestacija obeležava po sedmi put.\nOve godine će se predstaviti klubovi ekstremnih sportova, a između ostalog biće predstavljeni i različiti vidovi rekreacije kao što su sportsko penjanje, frizbi i popularni fitnes programi zumba, Cross Fit i aerobik karate. Zatim, biće realizovane ekološke akcije, umetničke izložbe i performans, interaktivni programi Kancelarije za mlade i udruženja građana, kao i muzički program u vidu akustične svirke lokalnih subotičkih solo muzičara: frontmen grupe Pionir 10, Miške i Tijana Vladić koji će biti lokalna podrška Kralju Čačka uz prateći deo odabranih gifova.\nDogađaj će se održati 12.08.2015. godine (utorak) na lokaciji park Ferenca Rajhla u Subotici, u terminu od 18h do 01h.\nSportske aktivnosti (od 18.00 – 21.00 h)\nEffecta - Zumba fitness i ChrossFit\nAKA klub - Aerobik karate\nGround Level Fest: Ekstremni sportovi\nUltimate Frisbe Club WASPS - Frizbi\nNaš klub Palić u saradnji sa penjačkom sekcijom „Spartak“ – Slackline\nStreet Workout - Bar Devils\nPromocija programa i aktivnosti za mlade (od 18.00 – 21.00 h)\nCreative Studio - Plesni performans\nKZM - kviz ljudska prava, izložba fotografija\nJapanski kutak - izložba crteža mange i origami radionica\nDrvo po drvo i Spajalica: ekološka akcija - gerila baštovanstvo i projekat “Dani punih pluća“\nAnima - zaštita životinja\nKulturalni različak - stari zanati\nURLIK - „UrLiK na Megafonu“\nVIFO - Vojvođanski omladinski forum\nGifest - promocija gifesta\nLDA - promocija Evropskog volonterskog servisa (EVS)\nFondacija za omladinsku kulturu i stvaralaštvo "Danilo Kiš" - promocija programa\nRESTART - prevencija bolesti zavisnosti\nCrveni krst - prva pomoć\nZavod za javno zdravlje Subotica - podela informativnih flajera\nAkustična svirka od 21h - 00.00 h\n21.00 - 22.30 h - Frontmen grupe Pionir 10, Miške i Tijana Vladić - solo performansi i lokalna podrška Kralju Čačka\n22.30 - 00.00 h - Kralj Čačka\nChill out zona od 00.00 - 01.00 h\n00-00.30 h -DJ Jason Knox - electro dance music\n00.30-01.00 h - Dj Boćko - deep house


Na osnovu člana 13. Uredbe o prednosti u školovanju branilaca i članova njihovih porodica(„Službene novine Zeničko-dobojskog kantona“ broj:12/07.) Ministarstvo za boračka pitanja Zeničko-dobojskog kantona r a s p i s u j e\nza dodjelu novčane pomoći za nabavku obaveznih udžbenika učenicima – djeci branilaca za školsku 2009./2010.godinu\nZa potrebe školovanja i nabavke udžbenika djeci branilaca u školskoj 2009./2010.god. u budžetu\nKantona planirana su sredstva u ukupnom iznosu od 200.000,00 KM.\n– Visina novčane naknade određuje se u sljedećim iznosima:\n1) za kupovinu obaveznih udžbenika u osnovnom obrazovanju…………………..100,00KM\n2) za kupovinu obaveznih udžbenika u srednjem obrazovanju……………………150,00KM\nIzbor kandidata za dodjelu novčane pomoći u svrhu kupovine obaveznih udžbenika za osnovno i\nsrednje obrazovanje vrši se na osnovu liste prvenstva, sačinjene bodovanjem po sljedećim\nKriteriji za bodovanje utvrđeni su odredbama članova 17. do 20. Uredbe o prednosti u školovanju\nbranilaca i članova njihovih porodica, istaknutim na oglasnim pločama općinskih službi\n– potvrda o statusu pripadnika branilačke populacije iz člana 4, Uredbe;\n– potvrda o predatim udžbenicima iz člana 20. Uredbe.\n(od 30.06.2009.g. do 15.07.2009.g.)\nPrijave na konkurs sa potrebnom dokumentacijom za djecu pripadnika branilačke populacije\npodnosi roditelj – staratelj koje dostavljaju nadležnim službama za branilačko-invalidsku zaštitu\nu općinama u kojima imaju prebivalište i u kojima mogu dobiti obrazce za prijavu i sve potrebne\ninformacije o postupku izbora kandidata.


OVE EMOCIJE UGROŽAVAJU ZDRAVLJE JETRE: Bolest kao posledica toksičnih osećanja | Zdravo telo | Zdravlje i holistička medicina\nOVE EMOCIJE UGROŽAVAJU ZDRAVLJE JETRE: Bolest kao posledica toksičnih osećanja 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n03.02.2021. / 12:59\nAko se često ovako osećate, to može ugroziti zdravlje vaše jetre!\nKako razviti unutrašnjiimunitet? Emocije su snažne ekspresije koje utiču i na fizičko i mentalno zdravlje. Potisnute negativne emocije mogu biti uzrok različitih oboljenja, a bolest se javlja kao znak da je potrebno nešto u svom životu da promenimo. Ako nakon oporavka izvučemo pouku i iscelimo svoje emocionalne obrasce, moguće je da stvorimo unutrašnjiimunitet.\nJetra je izuzetno složen organ i ima važne funkcije u organizmu, a najbitnija je filtriranje krvi. Jetra utiče na sastav krvi i njen kvalitet, kako na nutritivnom, tako i na imunološkom nivou (zaštita, zarastanje, skladištenje hranljivih materija...).\nTegobe u jetri mogu nam poručiti koliko nam je zapravo teško da prihvatimo vlastita osećanja ili osećanja drugih ljudi iz našeg okruženja. Bolesti jetre često su uzrokovani unutrašnjomgorčinom prema spoljnom svetu i osećajem krivice.\nZato je stalno osluškivanje svoje duše i osećanja važno kako bismo sačuvali zdravlje. Prvi korak jeste prihvatanje emocija, suočavanje sa njima, a zatim pokušaj da kroz razne tehnike i vežbe (meditacija, joga, psihoterapija...) otpustimo toksične emocije i naučimo kako da ih kanališemo na dobar način.\nZdravlje Bolest Emocije Jetra Toksične emocije


Baby D3 – Supplemento\n740 рсд 600 рсд\nBaby D3 quantity\nBABY D3 twist-off kapsule predstavljaju jedinstveno rešenje za zdrav razvoj kostiju kod dece. Namenjene su dnevnoj nadoknadi vitamina D kod prevremeno rođene dece, beba, odojčadi i dece u fazi intenzivnog rasta. Vitamin D doprinosi apsorpciji/iskorišćenju kalcijuma i fosfora. Vitamin D doprinosi održavanju normalnij kostiju, normalnih zuba i normalne funkcije mišića.\nSadrže 10 μg vitamina D3 (400 IJ) što predstavlja preporučeni dnevni unos u skladu sa Evropskim i nacionalnim preporukama pedijatara, za zdrav razvoj kostiju i zuba.\n820 рсд 700 рсд


Otvoren Festival riblje čorbe i tamburaške muzike u Novom Sadu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 06.Okt.2018, 16:33\nU miomirisima i ukusima riblje čorbe kuvane na tradicionalni način, zvucima tamburaških orkestara i toplim ostacima miholjskog leta uživali su danas posetioci prvog Festivala riblje čorbe i tamburaške muzike "Čarde i bande" koji je danas otvoren na Sunčanom keju u Novom Sadu.\nPre zvaničnog otvaranja festivala, tamburaški orkestar je predvodio povorku ljubitelja dobre riblje čorbe i tamburaške muzike iz centra Novog sada do Sunčanog keja.\nPotom je Milorad >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Radojević, član Gradskog veća za privredu, otvorio festival uz zvuke poznatog vojvođanskog standarda "Rastao sam pored Dunava" koji je izvodio lokalni tamburaški orkestar.\n"Novi Sad na ovaj način promoviše važan deo svoje turističke ponude. Uživajte u Dunavu, specijalitetima iz dunavskih čardi i pesmi tamburaša", kazao je Radojević.\nEkipa Tanjuga se potom našla na obali Dunava odakle se lako vidi Petrovaradinska tvrđava okružena majstorima za spremanje riblje čorbe iz dunavskih čardi iz Srbije, Hrvatske, Mađarske, Slovenije.\nSlučajni prolaznici i poštovaoci najstarijeg specijaliteta od ribe za čas su napravili red ispred deset štandova iz kojih su se pušili kotlići s ribljom čorbom.\nNestrpljive gospođe želele su na šarm da dobiju po tanjir specijaliteta preko reda, ali je brkati gospodin zamolio da kao i svi stanu u red.\n"Dobro, dobro, evo nek sipaju tebi prvo", pomirljivo je doviknula jedna od šarmantnih gospođi novom poznaniku.\nNajduži red formirao se ispred štanda Hrvatskog sportskog ribolovnog saveza "Bjelovar".\nNekoliko Novosađana je ponelo svoje sudove šerpe od kuće jer su želeli da sa izvanrednim specijalitetom obraduju ukućane.\n"Sipaj, sipaj, komšija, ne štedi... Neke bude ribe u toj čorbi", uz osmeh je "prigovarao" uglađeni gospodin u petoj deceniji života.\nČovek koji se našao pred naletom želja ljudi spremnih da čekaju red za tanjir riblje čorbe bio je Vladimir Sever, predsednik Hrvatskog sportskog ribolovnog saveza "Bjelovar".\nOn kaže da je obožava gastronomiju, a da je naročito specijalista za riblju čorbu.\n"Odlična je ova manifestacija u Novom Sadu. Lepa prilika da upoznam i ostale majstore iz dunavskih čardi i da ugostimo ove fine ljude sa našom ribljom čorbom", kaže Sever i dodaje da nema mnogo tajni u spravljanju riblje čorbe.\n"Voda, riba, luk, crvena ljuta i slatka paprika, so i malo koncentrata paradajza iz tube... Naravno, treba pogoditi odnose tih namernica i jačinu vatre da bi riblja čorba bila kao što je ova danas ali kada neko vežba dovoljno onda i uspe da skuva odličnu riblju čorbu" kazao je Sever.\nĐura Rankov je predvodio ekipu koja je predstavljala čardu " Kod Švabe" iz Bačkog Monoštora.\nZa njega nema dileme da je tajna odlične riblje čorbe u vatri.\n"Ko ne pogodi vatru, taj ne može da skuva dobru riblju čorbu", kazao je Rankov i nastavio da velikom kutlačom "delegira" svoju riblju čorbu uglavnom starijim ljubiteljima ovog specijaliteta.\nZa improvizovanim stolovima na klupama sedeli su totalni neznanci koji su uz dobar zalogaj i po koju čašu belog vina sklapali prijateljstva.\nDva tamburaška orkestra nisu prestajala sa ozbiljnom svirkom tako da su neki od posetilaca festivala svoju pažnju sa riblje čorbe skrenuli na majstorstvo muzičara kojima su bili okruženi.\nFestival riblje čorbe i tamburaške muzike "Čarde i bande" biće otvoren i sutra do 19 sati na Sunčanom keju u Novom Sadu.


Ulazak | Arhipelag\nNastajale u poslednje tri godine, pesme u knjizi Ulazak predstavljaju primer stišane lirike i magijskog verizma.\nNove pesme Živorada Nedeljkovića postepeno i promišljeno, u nizu upečatljivih slika, oblikuju neke od najuzbudljivjih izraza novije srpske lirike. Lirski subjekt nastoji da razume do poslednjih detalja vlastiti svet, zbog čega pesnik o njemu peva sa zanimanjem i naklonošću.\nKao u kakvoj pesničkoj arheologiji svakodnevice, Nedeljković pre nas izvodi ne samo bogat i potisnut unutrašnji svet modernih junaka već i nijanse, prelive i zanemarene i marginalizovane oblike moderne egzistencije.\nU tim izdvojenim i vanredno uobličenim prizorima stihovi u knjizi Ulazak prizivaju primere zaboravljenog i nesvakidašnjeg smisla.\nNova knjiga pesama Živorada Nedeljkovića, jednog od vodećih savremenih srpskih pesnika. Nastajale u poslednje tri godine, pesme u knjizi Ulazak...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Đukanoviću čestitke uputili Makron, Radev, Johanis\nDAN DRŽAVNOSTI 19. 07. 2019. 10:56 >> 11:00 0\n"Suočavamo sa višestrukim udarima, iznutra i izvana"\n24. 02. 2020. 60


Konzoricijum – značenje, pojam\nDefinicija i poreklo pojma konzorcijum\nPrema etimološkoj definiciji pojmova, reč konzorcijum je poreklom iz latinskog jezika, od jedne složenice – „con“ u značenju sa i od reči „sortis“ u značenju kolega, drug, družbenik, te u punom obliku consortis ili consors, i prevodi se kao spajanje dve ili više osoba, organizacija, firmi, kao i država, a sa namerom saradnje i udruživanja u postizanju nekih rezultata i ciljeva, te i u smislu boljeg korišćenja svih raspoloživih sredstava i resursa da se ostvare bolji uspesi i postignuća.\nPoznat je u našem rečniku i konzorcijum banaka, koji podrazumeva da se dve ili više banaka pak udruže i da pre svega ostvare razvoj ali i da smanje rizike koji su prepreka u velikim finansijskim projektima kojima teže.\nIako se smatra često da su konzorcijum i udruženje ili „zadruga“ sinonimi, oni to nisu, jer ipak je jasno da konzorcijum nikada ne može da se bazira sa odnosom i stavovima struktura koje su pak njegov sastavni deo, kao i to da se ugovoreni sporazum mora slediti od strane svih članova konzorcijuma.\nPojašnjeno, konzorcijum ima značenje kao pojam – zajednica ili udruženje, te je u privrednom i berzanskom odnosno ekonomskom i bankarskom rečniku oznaka za udruživanje banaka ili pak i kompanija a radi boljeg poslovanja kao i radi smanjenja rizika od potencijalnih gubitaka, te radi osnaživanja pojedinaca u grupi, nadomešćivanjem njihovih međusobnih nedostataka.\nU ranijim prevodima ove reči sa latinskog jezika, konzorcijum je označavao i zajednicu dve osobe (u smislu pre svega nraka), ali se i danas može odnositi na zajedništvo ili udruživanje dva ili više pojedinaca sa svrhom postizanja istih i zajedničkih ciljeva u praksi.\nU nastavku ćemo pojasniti pojam konzorcijum i saznaćete više o njegovoj upotrebi.\nPojašnjenje pojma konzorcijum i upotreba u ekonomiji, privredi i žargonu\nMada je reč konzorcijum retka u žargonskom govoru, ona bi se mogla prevesti kao svojevrsno stvaranje jednog „ortakluka“ sa željom da se zajedničkim snagama dve individue ili veće grupe ljudi, ostvari ili dobije ono što je za jednog samostalno nemoguće jer nema dovoljno znanja, kapitala, ideja, i na taj način se stvara veza u kojoj svaki član grupe daje neku svoju pozitivnu osobinu i zalaganje, te na kraju grupa kao takva i postiže cilj zbog koga je formirana.\nNije retkost da kada neko želi da vas impresionira svojim poznavanjem stručnih reči i izraza, za svoj brak, emotivnu vezu ili vanbračnu zajednicu iskoristi izraz konzorcijum, ali je to suštinski u istoriji i na latinskom jeziku jedna od potencijalnih tumačenja, te se odnosi na udruživanje pak i emotivnih i/ili bračnih partnera radi stvaranja porodice kao osnovne ćelije društva i radi stvaranja potomstva i produženja vrste.\nSa druge strane kada je u pitanju konzorcijum privrednih subjekata, te pre svega banaka ili firmi i kompanije, sastavlja se ugovor koji obavezuje sve sastavne delove grupe da se ponašaju u skladu sa određenim pravilima i normama i da daju doprinos iz svoje branše kada je potrebno postići pak najbolji rezultat.\nTako na primer, ako postoji jedna građevinska firma koja konkuriše za tender za izgradnju nekog objekta, ali se bavi samo grubim radovima, te nije nadležna za uvođenje gasovoda, vodovoda ili električnih instalacija, ona će da se udruži sa nekoliko firmi kojima je upravo to „uža specijalnost i polje rada“, a kako bi zajednički ostvarili pravo da dobiju posao, te da kada ga odrade i podele profit koji su stekli, a na osnovu ugovora o udruživanju koji su prethodno potpisali.\nDalje je bitno naglasiti da konzorcijum nije isto što i holding, jer pak holding iako jeste udruženje i sistem ili privredna grupa, ali je jedna osnovna firma pod svoju kontrolu stavila sve druge manje firme, te one nisu ravnopravne i ona kompanija koja je vodeća ima najveći profit i dodeljuje sama i po svom nahođenju svojim „sastavnim jedinicama“ poslove i delove profita, a najčešće jer ih je „spasila bankrota“ pripajanjem u svoj sistem, i tako ih kontroliše.\nZnači kod holdinga je u pitanju odnos „društva koje poseduje“, a ne „ravnopravnog društva“, te su u konzorcijumu u pitanju na primer „sestrinske kompanije ili firme“ koje imaju ravnopravne uslove rada i jednaka prava na zaradu i učešće, dok je u holdingu princip „majka i ćerka firma ili kompanija“, gde ona glavna kontroliše manju i odlučuje o njenom udelu u profitu i uopšte poslu i radu, te utiče i na njenu unutrašnju organizaciju jer je „drži pod kontrolom“.


Pročitajte sve vesti na temu stefan đurić rasta - mediji.net\nPevač raznežio fotografijom!\nRasta otkrio da se u pritvoru ugojio 20kg, pa potom priznao da li bi snimio duet sa bivšom ženom!\nReper Stefan Đurić Rasta, u januaru ove godine, je izašao iz pritvora gde je proveo četiri meseca, a sada otkriva da je tamo napisao 20 pesama.\nStefan Đurić Rasta pomaže mladim nadama da se probiju na zvezdano nebo estrade, sada se oglasila pevačica i otkrila kako je sarađivati sa reperom.\nRasta prvi put o saradnji sa bivšom suprugom, reper očaran Aninim izgledom hvali je kao na početku ljubavi (FOTO)\nOn se dotakao i bivše supruge Ane Nikolić sa kojom ima ćerku Taru, te je otkrio kako mu se dopada njen poslednji album\nRasta otvoreno o BIVŠOJ SUPRUZI! Otkrio da li ponovo snimaju duet: 'Ana je mršavija sad nego pre trudnoće! A ja sam se ugojio 20 kilograma!' (FOTO)\nSada su u odličnim odnosima!\nReper Stefan Đurić Rasta nedavno je izašao iz pritvora gde je proveo četiri meseca, a sada je otkrio da je odande doneo 20 pesama. Rasta je iza rešetaka počeo da radi svoje automiografske pesme koje će nositi naziv broja ćelije u kojoj je bio - 3211.On se ...\nAna Nikolić planira da u budućnosti rodi još jedno dete i svojoj ćerki podari brata ili sestru. Zbog toga je pevačica navodno nedavno posetila jednu prestižnu kliniku u Beogradu kako bi se raspitala o procesu krioprezervacije, odnosno zamrzavanja jajnih ćelija.Otkako je postala majka, Ana se, kako i...\nANA NIKOLIĆ PLANIRA DA ZAMRZNE JAJNE ĆELIJE! Pevačica želi da rodi još jedno dete: Cena koju će plaćati godišnje za to je PAPRENA\nAna Nikolić planira da u budućnosti rodi još jedno dete i svojoj ćerki podari brata ili sestru. Zbog toga je pevačica nedavno posetila jednu prestižnu kliniku u Beogradu kako bi se raspitala o procesu krioprezervacije, odnosno zamrzavanja jajnih ćelija, saznaje ...\nSanja je imala flaster ispod oka, bila je sva modra, uplakana i jedva je disala! Detalji porodičnog nasilja u Grockoj: ZBOG OVOGA JE UHAPŠEN RASTIN KUM\nAndrej Ančević Aki (34), kum repera Stefana Đurića Raste, uhapšen je zbog sumnje da je pretukao suprugu u njihovoj porodičnoj kući u naselju Leštane u Grockoj. Porodično nasilje dogodilo se 27. marta naočigled njihove maloletne dece i porodice Ančević.


Dešavanja Niču hoteli i stambeni objekti\nKolašinska turistička tradicija i raznovrsne mogućnosti stvaranja turističkog proizvoda u ovom gradu privukle su reprezentativne investitore, kada je u pitanju izgradnja hotelskih kompleksa, pišu Vikend novine.\nDvije najtraženije lokacije, gdje se već naziru hotelski kompleksi, jesu prigradsko naselje Breza i planina Bjelasica u područjima blizu Ski centra 1450 i Ski centra 1600.\nZnačajan dio novih hotelskih kompleksa, realizuje se kroz projekat “ekonomskog državljanstva”. Kada je riječ o izgradnji stambenih i poslovnih objekata u gradu, interesovan je za porodični, ali i poslovni život u Kolašinu, jako je veliki, pa se svakodnevno kupuju stanovi, a taj trend će se znatno povećati nakon završetka auto-puta.\nGodina i po korone je u mnogo čemu zaustavila razvojne i radne ambicije Kolašina i cijele države. Ekonomsko i finansijsko poslovanje je izuzetno otežano, a posebne teškoće su doživjeli turizam i poljoprivreda kao ključne kolašinske razvojne grane. Međutim, prema riječima prvog čovjeka grada na Tari Milosava Bata Bulatovića, na drugoj strani se dešavao pravi investicioni fenomen koji zapravo potvrđuje snagu kolašinskih prirodnih i razvojnih potencijala.\n“Sve vrijeme trajanje epidemije, Kolašin je bio više nego aktivno gradilište. Ono što nam je posebno drago i što sa ponosom možemo da istaknemo jeste da su svi investitori i izvođači radova pridržavali svih propisanih zaštitnih mjera proitv COVID-19, kako na gradilištima, tako i u objektima gdje su bili smješteni radnici.\nSmanjenje broja zaraženih, najprije na opštinskom, a onda i na državnom nivou, dovelo je do intenziviranja radova kada su u pitanju ekskluzivni hotelski kompleksi, kao i moderne stambene zgrade. Građevinska sezona zavisi od meteo uslova tako da se tokom ljetnjih mjeseci, što je i logično, intenziviraju radovi kako bi bila realizovana planirana dinamika”, kaže Bulatović.\nGovoreći o pojedinačnim projektima, Bulatović ističe da preduzeće „Rezident DOO” završava stambeni objekat (na kraju Ulice Boška Rašovića i početka raskrsnice ka Željezničkoj stanici) koja će imati 14 stanova i dva poslovna prostora. Isto preduzeće započelo je izgradnju stambene zgrade na spajanju Ulice Boška Rašovićasa Ulicom 29. decembra.\nRadovi dobro napreduju, a pored stanova i ovaj kompleks će imati poslovne prostore.\n“U Mekića Polju, odnosno pored saobraćajnice koja vodi ka Željezničkoj stanici, investitor „Eurozox” iz Danilovgrada, gradi stambeni objekat koji će imati 63 stambene jedinice. Takođe u Ulici junaka Mojkovačke bitke niču gradilišta koja će takođe imati stambene cjeline.\nOno što posebno želimo da istaknemo je sljedeće imamo interesovanje za stan je i interesovanje za grad. Imamo informacije da se stanovi odlično prodaju po cijenama koje su blizu podgoričkim ili primorskim. Interesovanje za porodični, ali i poslovni životu Kolašinu pogotovo nakon završetka autoputa potvrđuje se i na ovaj način”, istakao je Bulatović.\nGovoreći o izgradnji hotelskih kompleksa, predsjednik kolašinske opštine ističe hotelski kompleks „Breza”, kategorije „pet zvjezdica”.\n“Kompleks se gradi u istoimenom prigradskom naselju koji je inače prirodni prostor širenja Kolašina sa svojim turističkim i ostalim infrastrukturnim sadržajima. Gradi se 148 smještajnih jedinica koje će imati 308 ležajeva. Investicija je oko 19,5 miliona eura, a planirano je otvaranje 120 radnih mjesta. Hotel ‘Resort & Spa’ treba da u 93 smještane jedinice ima 380 ležajeva. Prema predračunu, investicija iznosi 11,3 miliona eura, a stvoriće se mogućnost za otvaranje 66 radnih mjesta”, naveo je Bulatović.\nPrema njegovim riječima hotel „Bjelasica 1450″ gradi privredno društvo „Bjelasica 1450″ DOO iz Podgorice čiji je osnivač „Zetagradnja” iz Podgorice. Planirano je da u ovom hotelu bude 168 apartmana, a trebalo bi da zaposli 96 radnika.\n“Montis hotel & resort će takođe imati pet zvjezdica. Investitor je kompanija Montenegro luxury kotels and resorts iz Kotora. Planiran je kombinovani smještaj, odnosno 25 apartmana i 213 soba. Vrijednost ove investicije je 21 milion eura, a najavljeno je otvaranje 231 radnih mjesta”, kazao je Bulatović.\nTo nije sve. Kompanija AD Garnet Investment Montenegro Limited gradi Elite hotel & Residence u koji će biti uloženo 11,5 miliona eura, po standarizaciji će imati četiri zvjezdice sa 150 smještajnih jedinica. Planirano je zapošljavanje 71 radnika Preduzeće AD Ski-resort Kolašin gradi hotel D sa depadansom po kondo modelu.\nTreba da ima 116 smještajnih jedinica, vrijednost investicije je osam miliona eura, imaće četiri zvjezdice. Hotel “K 16” će imati 116 soba, u njega će se uložiti oko šest miliona, a trebalo bi da omogući otvaranje 58 novih radnih mjesta.\n“Pomenute investicije donose i donijeće velike benefite građanima i gradu. Uz ostale efekte povećanja standarda i raznovrsnosti turističkog proizvoda, biće otvoreno stotine radnih mjesta koja će povećati stopu zaposlenosti u Kolašinu. Zanimljivo je da i stambeni objekti imaju poslovne prostore koji će takođe omogućiti dodatno zapošljavanje.\nSvi ovi investitori, u lokalnoj upravi i njenim sekretarijatima i javnim preduzećima, imaju prave partnere. Mi sa ponosom ističemo da naš mandat vršenja vlasti obilježava ovako intenzivno interesovanje investitora čime će Kolašin sa hotelskom infrastrukturom postati prepoznatljivi turistički centar i u Crnoj Gori i u regionu.\nU saradnji sa nadležnim organima vodi se računa da se sačuva i prirodni i urbanistički sklad prostora u kojima se realizuju ove investicije”, zaključuje je Bulatović.\nPrethodni tekstDirektor bolnice u Bijelom Polju donirao tri zarade za njeno renoviranje\nSledeći tekstKnjiga kolumni Saše Radunovića


VIŠKE GUSTIRNE - gustirna - Blog.hr - komentari na post\nbude li gužvancije po visu ovo lito, znamo zašto, promotorice.;)\n21.05.2012. (08:06) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nTvoj blogo-tjedan, čestitke! Prilog je kao i uvijek, na visini.:)\n21.05.2012. (08:09) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nJoš jedna od tvojih odličnih reportaža, bravo. Čestitke!:)\n21.05.2012. (08:11) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nLipe su ove viške gustirne. :-)\n21.05.2012. (08:39) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n21.05.2012. (08:49) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nčestitam na tituli :) i dobrom početku tjedna :)\n21.05.2012. (09:46) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nIskrene čestitke, ako je itko zaslužio, to si ti. Stranica ti je\nmelem za oči i dušu, hvala ti:))))\n21.05.2012. (10:01) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nprimakka - Ovo lito će svi trkat prema moru, a gustirne će opet bit same. :-)\nškrpun - Dobrodošao i hvala lipa! :-))\nfra gavun - :-)))\nčiovka - lipe i usamljene. :-)\nljelja - :-))) Hvala.\nkamena - Hvala, a sad triba izdurat do kraja tjedna. :-))\nmalo ti malo ja - kao čaša vode žednomu. :-)) Hvala ti.\n21.05.2012. (10:22) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nOno sta vidin mi je ljepota puna nostalgije a ono sta si uspila rec,ne rekavsi...me rasplakalo.Majcinskom ljubavlju pletes mrezu "povezivanja" sa vremenima i ljudima koji su bili tu..i to me UVIK takne.:-)\n21.05.2012. (10:40) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nDržim te kao malo vode na dlanu - postoji li lipši izraz ;-)\nA naše gustirne su kao spojene ruke u kamenu živcu koje čuvaju vodu za žedne dane.\n21.05.2012. (11:12) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\ne sad mi je tek jasno što je to što sam vidio još kao mali kod Tibljaša pored Rijeke. Nisu mi znali objasniti pa sam pitao jel to neki čudan plesni podij koji se iskrivio od potresa? :) sada se više ne vidi kada prođem na tom zavoju jer je to netko iskoristio ko temelje za kuću. Gustirna kao objekt je stara ko i problem opskrbljivanja vode i sigurno će opet doći u uporabu kad se ljudi iz gradova vrate u polja, neminovno je po meni :)\nkod nas se kaže šterna :)\n21.05.2012. (11:32) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nBarakokula - i ti si se lipo uvatila u moju mrižu. :-)\nbrod u boci - ne more bit boji...izraz...:-)) a lipo si i rečenicu sklopija.\nneverin - Nažalost mnoge su porušene da bi se dobilo mista ...nekima za garažu, parking,ili što drugo. Hahahha iskrivljeni podij za ples - obožavam dječju maštu! :-)) Kao mala sam mislila da prom.znak za dvostruku okuku zapravo znači - "zmije na putu".\n21.05.2012. (11:55) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nzanimljiva je ova povijest o gustirnama. Poggio Bracciolini, humanist, je u 15 st. pronašao Vitruvijevu De Architeturu tako da je tamo lijepo objašnjeno kako napraviti cisternu sa hidroizolacijom što je još od rimljana najbolja tehnološka solucija. Tamo se nalazi recept za tu vrstu cementa mada ono što mi zovemo cement i ono što zovu opus caementicium i nije baš jedno te isto\ndokaz tome su još dan danas rimske i bizanstske cisterne koje bi se mogle koristiti jer hidroizolacijska žbuka i dalje stoji na mjestu...\n21.05.2012. (12:18) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nIma uz kuću što je sagradi moj djed 1937. godine gušterna od cca 50 metara kubnih koja je nekada davno kad je bila izgrađena i kad još nije bilo vodovoda snabdijevala bliže i daljnje susjede vodom i kažu da nikada vode nije uzmanjkalo.\nDanas nam služi samo za zalijevanje dvorišta kad boravimo preko ljeta u kući, ali kako raste cijena vode vjerojatno će opet služiti i osnovnoj namjeni. Barem za ispiranje WC i pranje rublja.\n21.05.2012. (14:20) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nČestitan za blogo-šetemanu!\nŽaj mi je ča više ne navraćan ovamo.\nZanimljivo, ka i uvik.\n21.05.2012. (14:32) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nHvala ti za ove divne fotke. I čestitam ti od srca što si bloger tjedna!\n21.05.2012. (16:26) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNajveća blaga koja čovjek skuplja su voda, sol, pšenica.... a danas nas te gušterne koje još postoje onako usamljene, zapuštene i oronule, podsjećaju na neka dobra stara prošla vremena u kojima je najvažnije bilo preživjeti od kiše do kiše....\n21.05.2012. (16:56) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nOoopa...ja san ti zaboravila cestitati na "blogeru tjedna" jer po meni bi mogla barem pedesetak puta u godini biti bloger tjedna..:-)\n21.05.2012. (18:28) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nČestitam Blogerice Tjedna! Još jedan tvoj post za svaku pohvalu.\n21.05.2012. (19:21) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nBome se ti našeta da bi nam sve ove gustirne pokazala! Svaka čast.\nEto ja se mogu "pohvalit" da moji doma koriste vodu iz gustirne, razlika je što mi skupljamo vodu s krova kuće.\nI blogerica tjedna si! I vrta si sredila! I trišnje si pobrala!\nMa, ti si čudo jedno!\n21.05.2012. (20:07) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nneverin- Da se zaključiti da materijali koji potječu iz starijih vremena duže traju, odnosno kvalitetniji su od ovih današnjih kada svako toliko na tržište iziđe neka revolucionarna novost-pogotovo u hidroizolaciji. Povijest je uvijek zanimljiva svima koji iz nje nauče nešto. :-)\nsemper contra - Dobro je imati gustirnu blizu kuće, nikad neznaš kad bi mogla zatrebati. A kanale kojima se kiša slijeva u nju treba čistiti i održavati. Moja gustrina na otočkoj kući čeka krov kojim će se kiša slijevati u nju-za sada je tek vodospremnik vode koja dolazi preko vodovoda. I poslužila nam je više puta u sušnim ljetnim mjesecima. :-)\nHotel granata - I bila su to teška vremena, ali ljudi su nekako bili složniji , zadovoljniji , a rekla bih i zahvalniji na svemu što se teško sticalo. Poštivala se priroda jer je egzistencija ovisila o njoj. Danas je poštivanje palo na niske grane. Dobrodošao. :-)\numorni, Valcer, barakokula, morska zvijezda - Hvala vam. Sad kad sam se uvalila triba otplivat do kraja. :-))))\n21.05.2012. (20:14) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nu nediljnoj šetnji po hvaru naiđoh na više njih- odma si mi pala napamet :) čak san i naučila kako forani za sliv reču pjover, e :)\n21.05.2012. (22:02) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nKo ono reče da je gustirna prisušila!!??? :-)))\nMa ni govora!!\nI gušt je sićima friško, hladno blago dobijat od nje!! :-)))\n22.05.2012. (00:47) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n22.05.2012. (06:55) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


Presudili dugovi: Sarajevski aerodrom raskinuo ugovor s FlyBosniom | Društvo\nPresudili dugovi: Sarajevski aerodrom raskinuo ugovor s FlyBosniom | MONDOBA\n25. February, 08:47\nPresudili dugovi: Sarajevski aerodrom raskinuo ugovor s FlyBosniom 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n18.11.2020. / 20:23 20:44\nPresudili dugovi: Sarajevski aerodrom raskinuo ugovor s FlyBosniom\nAutor Dragana Božić 18.11.2020. / 20:23 20:44\nMeđunarodni aerodrom Sarajevo raskinuo je ugovor s aviokompanijom Flaj Bosnia (FlyBosnia) pošto nije izmirila dugovanja.\nOvu informaciju su za Klix.ba potvrdili iz sarajevskog aerodroma navodeći da je suspenzija počela još 18. septembra ove godine.\n"S obzirom da avioprevoznik u datom roku od 60 dana nije izmirio svoja dugovanja, niti je prihvatio predlog o načinu otplate duga, ugovor o pružanju usluga prihvata i otpreme aviona, putnika i prtljaga izmedu J.P. Međunarodni aerodrom Sarajevo i aviokompanije FlyBosnia je raskinut 17. novembra 2020.", rekli su iz sarajevskog aerodroma.\nOsim toga, dodali su da će se preduzeti sve potrebne pravne radnje.\n"U vezi s ciljem zaštite svojih interesa danas je predat zahtev za aktiviranje, odnosno, naplatu bankovne garancije", dodali su.\nUticaj krize |\nAngažovana dva tima |\nTrebinje: Deminiraju teren gdje će se graditi aerodrom\nSarajevski aerodrom: Većina avio-kompanija redukovala letove


Stranci možda još ne znaju, ali Kalinić i Mitrović su sigurni! - Sportske.net\nKalinić i Mitrović su jasni kada je u pitanju njihova budućnost u Zvezdi.\nŠta će biti sa Zvezdinim strancima?Vujošević: "Čestitke Zvezdi, visok moral u nenormalnim uslovima"Kalina se popeo na "šipku" i poveo navijanje!Zvezda zakazala slavlje na Kalemegdanu!Ovako je Mitrović "krunisao" Zvezdu!\n"Osećam se blaženo, jako je lep osećaj osvojiti triplu krunu. Mnogo mi je drago što sam deo generacije koja je posle 17 godina osvojila titulu", rekao je Kalinić novinarima.\n"Kada imaš igrače koji su igrali u Klivlendu, Makabiju, Panatinaikosu... To ne može da bude loš tim. Najvažnije je da smo osvojili titulu, iako smo po nekim prognozama bili lošiji tim", kazao je on.\nReprezentativni košarkaš je dodao da je "glupost" konstatacija da sezona ne bi bila potpuna da Zvezda nije osvojila domaće prvenstvo, nakon igranja Top 16 faze Evrolige i osvajanja kupa i regionalnog takmičenja.\n"Ne znam šta jedna ekipa treba da uradi... Da bude u društvu sa Realom, Barselonom, Makabijem, Žalgirisom... Da posle toga osvoji Jadransku ligu, pobedi Partizan u polufinalu, Cedevitu u finalu, sruši sve rekorde... Ne mogu da kažem da ljudi nisu realni, shvatam sve želje, dugi niz godina nije osvojena titula, ali mislim da bi i bez toga sezona bila uspešna", rekao je Kalinić.\n"Imam ugovor, pričaćemo na leto. Želja mi je da ostanem, da nastavim ovu priču koju smo započeli, ali zavisi od cele situacije. Kao što znamo, u Srbiji mogu stvari od danas do sutra da se dese", rekao je Kalinić.\n"Imam još šta da kažem u Zvezdi, vidimo se sledeće sezone", istakao je Mitrović, koji je predvodio crveno-bele do tri trofeja ove godine.\n"Svesni smo šta smo uradili, spremali smo se za ovo i mislim da smo potpuno zasuženo osvojili ovo. Najbolja smo ekipa u regionu i izuzetno mi je drago zbog toga", rekao je Mitrović.\n"Fenomenalno smo funkcionisali kao tim ove sezone i to je najveći razlog zašto su postizani rezultati. Ovo mi je prva sezona u kojoj sam imao ozbiljniju ulogu, osvojili smo tri trofeja, bili među u 16 u Evropi", rekao je Mitrović.\n"Ne opterećujem se draftom, ako dođe - dođe, ako ne - nema potrebe da se žali zbog toga. To bi svakako bio jedan plus", kazao je Mitrović.


U Banjoj Luci radi oko 200 neprijavljenih autoservisa - Klix.ba\nBiH U Banjoj Luci radi oko 200 neprijavljenih autoservisa\nU Banjoj Luci radi oko 200 neprijavljenih autoservisa\n22.2.2012. u 08:44\nBanjalučka Administrativna služba je dobila dopis sa imenima vlasnika i tačnim adresima oko 200 automehaničarskih radnji koje u gradu na Vrbasu posluju nelegalno i bez plaćanja bilo kakvih obaveza. Ovo je rekao gradonačelnik Banje Luke, Dragoljub Davidović, tokom Foruma odgovornosti koji je jučer organizovan u Banjoj Luci.\nDavidović je naglasio da je gradska vlast dopis dobila od automehaničarskih servisa koji su uredno prijavljeni i za svoju djelatnost plaćaju porez i druge obaveze.\n"Postavlja se pitanje da li su oni koji uredno plaćaju svoje obaveze kažnjeni, a oni koji to ne rade povlašteni? Ovim će se svakako pozabaviti nadležne inspekcijske službe", rekao je Davidović.\nPodsjetimo, prije otprilike mjesec dana Gradska razvojna agencija je bila domaćin okruglog stola koji je organizovan na inicijativu Udruženja autoservisa grada Banje Luke. Osnovna tema je bila "Stop radu nacrno".


Mesto ubistva Olivera Ivanovića (Foto Kim)\n10.28 - Rasim Ljajić je brzo napustio mesto ubistva Olivera Ivanovića. On svake godine oda počast ubijenom prijatelju, ali se ne obraća medijima. Venac i sveću za ubijenog poslao je Nebojša Čovič, nekadašnji šef Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju. Poštu je odala i Silvana Arsović, Oliverova sekretarica koja je pred kosovskim pravosuđem optužena za pomaganje organizovanoj grupi prilikom njegovog ubistva.\n10.24 - Na drugom skupu ispred prostorija SDP-a u Mitrovici je bilo dvadesetak ljudi, članova GI SDP Olivera Ivanovića. Nakon polaganja venca i paljenja sveće, prisitnima se obratila Ksenija Božović koja je kazala da njegove kolege ne odustaju od zahreva da se ubica i nalogodavci pronađu i kazne. Pozvala je institucije Srbije, Kosova i međunarodne zajednice da "rade svoj posao" i rasvetle ovo ubistvo.\n10.09 - Ispred prostorija GI SDP u Kosovskoj Mitrovici okupila se nova grupa ljudi koji pale sveće i odaju počast Oliveru Ivanoviću. Među njima je i Rasim Ljajić, a tu i Ksenija Božović i nekadašnji i sadašnji članovi te političke organizacije.\n9.20 - "Insistirajući na rešavanju njegovog ubistva, mi zapravo insistiramo da živimo u društvu u kojem se vlada po zakonima, i u kojem ovako nešto nije moguće. Poražavajuće je da četiri godine tragamo za ubicama, poražavajuće je da se četiri godine ćuti, poražavajuće je što svi znamo da će se ćutati i dalje. Nama je bilo važno da dođemo ovde i da vam kažemo da ovo ne sme biti zaboravljeno", rekao je Radomir Lazović iz inicijative "Ne davimo Beograd".\n9.13 - "Jednako koliko je porodici teško zbog ubistva ovog čoveka, toliko je svima nama u Srbiji teško što nemamo istinu o tom ubistvu. Gubitak člana porodice ne može se porediti sa ovim, ali jednako opterećuje našu budućnost. Nismo došli zbog sećanja na Olivera Ivanovića, niti zbog sećanja na zločin, nego da još jednog urliknemo potrebu za istinom o njeggovom ubistvu", kazao je Predrag Voštinić iz "Lokalnog fronta" u Kraljevu.\n9.06 - "I nakon četiri godine nalazimo se na istom mestu sa istim pitanjem - ko je ubio Olivera Ivanovića? Sramota je i za međunarodnu zajednicu, za državu Srbiju i institucije u Prištini mi nemamo nalogodavce i imena njegovih ubica. U sudu u Prištini se vodi neki fingirani proces, gde imamo ljude koji su optuženi za saučešništvo, a ne znamo kome su saučestvovali u zločinu koji se desio", kazao je Dejan Nedeljković iz Kosovske Mitrovice.\n8.57 - "Oliver je bio veliki borac za slobodu, pravdu, istinu i demokratiju i to svi danas u Srbiji znaju. Najmanje što mi danas možemo da uradimo, četiri godine nakon tog mučkog i kukavičkog ubistva je dda mu odamo počast i to smo uradili danas ovde. Neki ljudi će danas i u Beogradu šetati, organizovana je šetnja za Olivera. Moramo to da radimo,da podsećamo građane na tu žrtvu i da tražimo odgovore na pitanja ko stoji iza tog svirepog ubistva", rekao je potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić.\n8.51 - "U ime porodice Ivanović i u moje lično ime se zahvaljujem što ste došli da obeležimo četvorogodišnjicu ubistva moga oca i vašeg prijatelja. Vaše prisustvo na ovim skupovim predstavlja podršku našoj porodici", rekao je Janko Ivanović, sin ubijenog Olivera, obraćajući se okupljenima i prisutnim medijima.\n8.17 - Među okupljenima je i sin ubijenog političara Janko, kao i potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić, članovi inicijativa "Ne davimo Beograd", "Lokalni front", Nebojša Jović iz Pokreta za odbranu Kosova i Metohije i drugi građani koji su došli da još jednom odaju poštu Oliveru Ivanoviću.\n8.13 - Ispred sedišta GI SDP u severnom delu Kosovske Mitrovice, na mestu na kome je ubijen Oliver Ivanović pre tačno četiri godine, već se okupljaju građani i pale sveće. Podsetimo, ubice i nalogodavci još uvek nisu pronađeni.\n7.58 - Na ulazu u severni deo grada takođe su prisutne policijske patrole. U Bošnjačkoj mahali primećena dva vozila EULEKS-a.\n7.52 - Na putu od Gračanice do Mitrovice primetno je pojačano prisustvo Policije Kosova. Broj patrola pored puta je, shodno jučerašnjim najavama o podizanju stepena pripravnosti, znatno uvećan.\n16.05.2022 Spiskovi za odstrel Srba na Kosovu, organizovani naslovi tabloida ili Kurtijeva prava namera? (629)\n16.05.2022 Gračanica: Besplatna provera šećera u krvi i pritiska (213)


kosarka.me - Prikaz članaka po tagu: Mihailo Pavićević\nPrikaz članaka po tagu: Mihailo Pavićević\nPavićević: Mornar pokazao da možemo da računamo na njega, dometi Amerikanaca još nejasni\nEkspedicija košarkaškog kluba Mornar otputovala je danas poslije podne u Bari, gdje će sjutra veče odigrati prijateljsku utakmicu sa domaćim Brindizijem.\nPavićević: Mornar više nije simpatična ekipa s primorja, nego polufinalista ABA lige i šampion Crne Gore\nTrener Mornara Mihailo Pavićević, mimo svog običaja, zaćutao je na početku priprema za novu sezonu. Njegova jedina relacija, od sredine avgusta, jeste kuća – dvorana Topolica. Angažovanje stručnog štaba i igrača podigao je na maksimalan nivo, jer je svjestan da Mornar samo napornim radom može da parira mnogo bogatijim ekipama sa kojima će ove sezone dijeliti megdan u Evrokupu i ABA ligi.\nPavićević: Rekao sam igračima da budu hrabri; Ivanović: Možda se sada osvijestimo\nKošarkaši Mornara savladali su Budućnost VOLI u podgoričkoj ''Morači'' u prvom meču finalne serije plej-ofa crnogorske ERSTE lige, rezultatom 77:84.\nDemanti iz Bara: Pavićević ostaje u Mornaru\nVijest koja je danas osvanula u pojedinim medijima da je Mihailo Pavićević blizu angažmana u Crvenoj zvezdi MTS iznenadila je sve u Mornaru, pa i samog Pavićevića.\nMihailo Pavićević: Ponosan sam, bila je ovo sezona iz snova\nTrener Mornara Mihailo Pavićević sa osmjehom je dočekao kraj meča sa Crvenom zvezdom u polufinalu plej-ofa ABA lige. Barani su eliminisani, ali zaista nema razloga ni za tugu, ni za razočaranje...


Anhui Medical University : hoteli blizu, fotografije, adresa, Кина plan, blizu, rezervacija\nAnhui Medical University (Кина)\nAdresa: 81 Meishan Road\nPoštanski kod: 230032\nFaks: +86 (551) 2813965\nNa 9 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici No 155 Anqing Rd Building 13, a pozicija mu je jugozapad za grad Hefei. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okolinNastavake.Stil hotela Super 8 Hefei Rui Ting je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Poslovni centar, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: usluge buđenja.Deo je lanca Super 8.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Hefei, a nalazi se u ulici 199 WUHU ROAD, na samo 9 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Hefei je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U nNastavakjemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Besplatan parking.Pripada hotelskom lancu RT.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 199 Wuhu Road, a pozicija mu je jugozapad za grad Hefei. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela NNastavakovotel Qi Yun Hefei je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizovano. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Pripada hotelskom lancu ON.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte


lifehack – eniax.net\nAll articles filed in lifehack\nBlog 18/04/2010 01/11/2011\nUpravo sam poslao profesoru diplomski, za lekturu i sredjivanje je trebalo 5 dana, jbg posao sve čini mnogo sporijim ali eto i to se desilo. Student u odbrojavanju, privodi se i ovo kraju, kao što rekoh pre neki dan…\nBlog 03/04/2010 30/10/2011\nU poslednjih nekoliko dana tekst The cult of busy je u nekoliko navrata dolazio do mene no tek jutros sam ga pročitao i rešio da ga podelim dalje, a jedan paragraf će mi ostati nešto duže u pamćenju: Some of the best thinkers throughout history had some of their best thoughts while going for walks,…\nBlog 12/09/2009 01/11/2011\nInternet killed TV star\nKada smo se selili u novi stan zatekli smo ga bez televizora. Ok, kupićemo/nabavićemo neki nije frka, ok je stan i to je najbitnije. Međutim kad je prošla selidba i svo cimanje oko nje nismo nabavili TV…\nVerovatno ste imali prilike u domaćoj blogosferi da čitate o iskustvima sa Telenor internetom, kako je nekolicina nas blogera bila počastvovana da isti koristi, red je bio i ja da bacim koje slovo… Kako je prethodnih par sedmica bilo zaista zanimljivo na poslu sa aspekta novih stvari (lansiranje novog sajta, migracija postojećih), a još uvek…\nBlog 10/10/2008 30/10/2011\nLične finansije #2 – Koliku platu dati ljudima iz struke?\nSkorašnjim postom o planiranju troškova otvorio sam priču o ličnim finansijama. Nekima cela ova priča može da ispadne kao kukumakanje o novcu, ali to nije namera autora. Finansije su realan problem svih nas, imali ih dovoljno ili nedovoljno i sa godinama postaju sve ozbiljniji predmet razmišljanja. Tim povodom se i postavlja pitanje, koliko platiti osobu…\nBlog 08/09/2008 08/09/2008\nMost i ćuprija\nKo ne plati na mostu platiće na ćupriji! Tako stara izreka a tako sveprimenljiva. Često korišćena da nas zaplaši o tome kako trebamo celog života činiti dobro kako bi nas dobro i pratilo u daljem životu, kako trebamo biti pošteni i sve ono što ovo vreme tako vešto izvrće. No, ova izreka, pored one čuvene…\nBlog 14/06/2008 14/06/2008\nNekad chain letteri znaju biti jako zanimljivi i da nije onog dela, umreces ako ne posaljes 15 osoba, verovatno i puno efikasniji. Ovaj me je nasmejao, ali i naveo da razmislim oko nekih stvari, da li je zivot koji zivimo zivot 2.0 ili mozda -1? Za svu decu koja su rođena 70-tih i 80-ih !!…\nSačuvajte svoje vreme\nObzirom da verovatno predstavljam maskotu udruženja ljudi sa jako puno izgubljenog vremena jako me prijatno iznenadila ova vest kod Zire. Analizirajte na šta trošite vreme, i poboljšajte svoj time management.\nPošto sebe sve više hvatam da pričam o poslu, možda je vreme da na trenutak stanem i pomislim o smislu svega. Pročitajte ovaj zanimljivi tekstić, verujem da će Vas na trenutak naterati na razmisljanje.