Plan i program rada Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka za period januar - decembar 2012 | slovackizavod.org.rs\nPlan i program rada Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka za period januar - decembar 2012\nJANUAR-DECEMBAR 2012. GODINE\nZavod za kulturu vojvođanskih Slovaka (ZKVS) planira da tokom 2012. godine realizuje programe i projekte usmerene na očuvanje i unapređenje materijalnog i nematerijalnog kulturnog nasleđa, kao i na podršku razvoja savremenih formi kulturnog stvaralaštva Slovaka u Srbiji. U skladu sa nadležnostima sadržanim u Statutu, ZKVS će te planove realizovati putem permanentne informaciono-dokumentacione, razvojno-istraživačke jedinice i jedinice za prezentacije i edukacije u kulturi.\nPlan i program rada u skladu je sa Finansijskim planom i sadrži opis programske delatnosti, odnosno, stavke tekućih troškova za nesmetani rad ZKVS.\nOpis programske delatnosti predstavljen je kao niz projekata, u kojima se navode osnovne karakteristike projekta, njegovi ciljevi, sadržaj i očekivani rezultati, kao i vremenski okviri, uključujući termine roka realizacije, navodi se broj saradnika, kao i troškovi vezani za realizaciju projekta. Na taj način, bliže se definiše programska delatnost, a sredstva koja se na njenu realizaciju odnose su transparentna. Ujedno, programska delatnost predstavljena je opisom ciljeva, kojima će ZKVS ove godine stremiti.\nZavod za kulturu vojvođanskih Slovaka osnovan je 2008. godine od strane Skupštine AP Vojvodine i Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine sa ciljem očuvanja, unapređenja i razvoja kulture vojvođanskih Slovaka. ZKVS je sa radom otpočeo 18. januara 2009. godine, na dan osnivanja Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine.\nZavod se bavi delatnostima koje obuhvataju promovisanje, podsticanje, očuvanje, razvijanje i organizovanje: kulture, nauke i jezika slovačke nacionalne manjine u AP Vojvodini, vrhunskog stvaralaštva slovačke nacionalne manjine u AP Vojvodini, multikulturalnosti i interkulturalnosti na teritoriji Vojvodine, saradnje sa ustanovama i organizacijama za kulturu, nauku i umetnost u Republici Srbiji, kontakata i saradnje ustanova kulture, organizacija i pojedinaca u AP Vojvodini sa međunarodnim ustanovama i organizacijama, promovisanja jednakosti državnih, privatnih i građanskih inicijativa u oblasti kulture i umetnosti, normativne delatnosti u oblasti kulture i umetnosti i usklađivanje sa evropskim standardima, tržišne orijentacije u cilju poboljšanja uslova za rad i delatnost kulturnih subjekata, amaterizma u slovačkoj nacionalnoj manjini, umetničkog stvaralaštva mladih talenata, stručnog usavršavanja i obrazovanja, organizovanja seminara, radionica, kampova, razvoja turizma u kulturi i informaciono-dokumentacione delatnosti u oblasti kulture i umetnosti.\nU Zavodu se radi po odeljenjima, kao osnovnim delovima radnog procesa koji se u njemu odvija. Postoje razvojno-istraživačko odeljenje, informaciono-dokumentaciono i komunikaciono odeljenje (INDOK) i odeljenje za kulturno-umetničke manifestacije, stručno usavršavanje i obrazovanje u kulturi i umetnosti slovačke nacionalne zajednice u AP Vojvodini. Pri realizaciji programa Zavoda, odeljenja uzajamno sarađuju.\nII PROGRAMSKA DELATNOST TOKOM 2012. GODINE\nOdeljenje za kulturno-umetničke programe, stručno usavršavanje i obrazovanje u kulturi i umetnosti vojvođanskih Slovaka podržava, koordinira i ostvaruje programe i aktivnosti najznačajnijih programa koji doprinose razvoju kulture i umetnosti vojvođanskih Slovaka uz saradnju sa predstavnicima opština, Nacionalnog saveta i Vlade APV, priprema akte o organizovanju kulturno-umetničkih programa, festivala i smotri, njihove kalendare i programe, kalendare jubileja i finansijske planove za realizaciju programa, itd.\nU okviru svog izložbenog prostora, uz saradnju sa drugim kulturnim ustanovama i udruženjima građana u oblasti kulture, Zavod organizuje izložbe i aukcije slika, programe i prezentacije svih oblika umetničkog stvaralaštva.\nS obzirom na to da su u dosadašnjem radu Zavoda bili prioritetni projekti razvojno-istraživačkog karaktera i projekti iz informaciono-dokumentacione oblasti, u četvrtoj godini rada ZKVS će se u većoj meri orijentisati na programe koji se odnose na kvalitativni razvoj prezentacije slovačke kulture, stvarajući uslove za njen opšti razvoj i rast u svim segmentima.\nFestivali celomanjinskog značaja\nU skladu sa Odlukom Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine donetom na 6. sastanku NSSNM 24. juna 2011. godine vezane za organizovanje festivala celomanjinskog značaja, koji su proglašeni festivalima od posebnog značaja za očuvanje, unapređenje i razvoj osobenosti i nacionalnog identiteta slovačke zajednice u Srbiji, ZKVS zajedno sa NSSNM imenovaće dva koordinatora i to za festivale pozorišnog stvaralaštva i za festivale muzičko-folklornog stvaralaštva vojvođanskih Slovaka. To znači, da će 2012. godine ZKVS objaviti konkurs, a zatim uspostaviti radni odnos sa koordinatorima na određeno vreme. Njihova primarna uloga biće da tokom celog perioda u kojem su angažovani pružaju organizacionu i sručnu pomoć celomanjinskim festivalima Slovaka u Srbiji.\nNa taj način ZKVS bi bio uključen u organizaciju muzičko-folklornih festivala:\nFestival slovačke autentične pesme Susreti u pivničkim poljima,\nFolklorni festival Tancuj, tancuj...,\nDečiji folklorni festival Zlatna kapija,\nFestival slovačke popularne muzike Zlatni ključ,\nFestival slovačkih lirskih pesama Kulpin,\nFestival slovačke popularne muzike za decu Leti, pesma leti,\nFestival slovačke autentične pesme za decu Raspevani dragulji,\nKoncert ozbiljne muzike Prolećne note;\ni pozorišnih festivala:\nSmotra slovačkog amaterskog pozorišnog stvaralaštva Divadelný vavrín,\nSmotra slovačkog dečijeg stvaralaštva 3xĎ,\nPozorišni festival DIDA (Pozorišne inscenacije autora iz Donje zemlje).\nNovim modelom organizovanja festivala, koji imaju značaj za celu slovačku zajednicu u Srbiji, od strane suorganizatora biće revidirana pravila festivala, definisani efektivniji i manje brojni organi, a angažovanjem stručnih saradnika-koordinatora biće postignuti kvalitativni pomaci i poboljšanja u svim segmentima navedenih događaja. ZKVS će u tom procesu koristiti i kapacitete istraživačke i dokumentacione jedinice, koja može doprineti poboljšanju propratnih materijala i sadržaja festivala.\nUzimajući u obzir veliki broj festivala sa celomanjinskim značajem, ZKVS će se u 2012. godini usredsrediti na tri, kojima će pružiti i logističku podršku, tako što će:\nobezbediti vizuelni identitet festivala dizajniranjem i štampom pozivnica, flajera, diploma, zahvalnica, bilborda (ukoliko bude potrebe za tim) i biltena u punom koloru sa adekvatnim tekstualnim i fotografskim sadržajem;\nobezbediti idejno rešenje i deo realizacije ceremonije otvaranja ili zatvaranja festivala;\nobezbediti medijsku podršku.\nU skladu sa planom i programom Odbora za kulturu Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine u 2012. godini prioritetni će biti sledeći celomanjinski događaji: Festival slovačke izvorne pesme Susreti u pivničkim poljima, Folklorni festival Tancuj, tancuj..., Smotra slovačkog amaterskog pozorišnog stvaralaštva Divadelný vavrín.\nPrezentacija projekata ZKVS\nTokom četvrte godine rada, ZKVS će se fokusirati i na prezentaciju najuspešnijih projekata koje je do sada realizovao. ZKVS će tokom 2012. godine prezentovati svoje kapitalno delo, publikaciju Slovaci u Srbiji sa aspekta kulture. U tom smislu biće organizovane brojne prezentacije u mnogim mestima u kojima žive Slovaci u Srbiji, ali i u Republici Slovačkoj, kao i u zajednicama vojvođanskih Slovaka u inostranstvu. S obzirom na to da za pomenutu publikaciju postoji veliko interesovanje, planira se štampanje novog tiraža. U okviru predstavljanja te knjige, biće upriličena i izložba fotografija autora Mihala Madackog, koji je autor najvećeg broja fotografija objavljenih u njoj.\nJedan od uspešnih projekata ZKVS jeste i snimanje CD-a pesama za decu Leti, pesma leti, koji je ZKVS objavio u decembru 2011. godine povodom obeležavanja dvadeset godina od održavanja prvog festivala popularne muzike za decu. Disk sadrži 17 pesama za decu u interpretaciji mladih pevača iz dvanaest sredina u kojima žive Slovaci u Srbiji. ZKVS će na prigodan način, putem mini-koncerata u manjim sredinama, predstaviti i deliti CD Leti, pesma leti.\nPrezentacija slovačke kulture u ZKVS\nPrva faza projekta novih likovnih dela, portreta ličnosti iz kulturne istorije vojvođanskih Slovaka, biće u punoj meri afirmisana tokom 2012. godine. Putem tog projekta ZKVS je postao vlasnik četiri portreta ličnosti: Vladimira Hurbana Vladimirova, Karola Miloslava Lehotskog, Milana Mihala Harminca i Palja Saba Bohuša, čiji je autor Pavel Pop. Druga faza projekta planira se tokom 2012. godine, a autor novih portreta ličnosti slovačke kulture biće akademski slikar mr Pavle Čanji.\nIzložbena delatnost u ZKVS odvijaće se u znaku stvaralaštva savremenih autora (pretpostavlja se uvećanje stalne zbirke ZKVS), a planira se i organizacija izložbe slovačkih vojvođanskih autora u Slovačkoj. U martu će se u izložbenom prostoru Slovačkog radija u Bratislavi održati izložba savremenog slikarstva Slovaka u Srbiji, na kojoj će svoja dela izložiti više od dvadeset akademskih slikara. Životni jubilej, sedamdeset godina likovnog umetnika Milana Suđija, obeležiće se i u ZKVS u avgustu organizovanjem retrospektivne izložbe, koja će biti održana u sklopu Slovačkih narodnih svečanosti 2012. ZKVS ujedno planira da nastavi sa podrškom restauracije najugroženijih likovnih dela iz fonda Galerije Zuzane Medveđove, a zatim će upriličiti izložbu restauriranih dela.\nU okviru rada Jedinice za kulturno-umetničke manifestacije, stručno usavršavanje i obrazovanje u kulturi i umetnosti Slovaka u AP Vojvodini, u ZKVS će se, kao i prethodnih godina, organizovati književne večeri, promocije raznih izdanja, na poseban način obeležavaće se jubileji ličnosti iz sveta kulture, organizovaće se projekcije slovačkih igranih i dokumentarnih filmova, primaće se gosti iz raznih kulturnih ustanova i razvijati takav rad, koji će slovačku kulturu predstavljati na najbolji mogući način.\nNa simboličan način obeležićemo i jubileje dveju ličnosti iz kulturne istorije ovdašnjih Slovaka. Obeležavajući 150. godišnjicu od rođenja Gustava Maršala Petrovskog na dan 23. marta 2012. godine položićemo cveće na spomen ploču u Bačkom Petrovcu. Takođe, planiramo da spomen ploču postavimo i u Bačkom Petrovcu, na kuću Jana Kvačale, priznatog istoričara i naučnika, obeležavajući 140. godišnjicu od njegovog rođenja.\nUjedno, pretpostavljamo da će ZKVS kao i prethodnih godina biti pozivan na razne lokalne, regionalne i celomanjinske akcije, kojima će biti potrebna stručna logistička i finansijska pomoć. Ovde spadaju aktivnosti poput angažovanja stručnjaka iz raznih oblasti, koje će stručno vrednovati te preporučivati načine daljeg razvoja kulture, angažovanje etnologa za programe etnološkog karaktera, angažovanje muzičkih stručnjaka za muzičke programe, pisanje recenzija, pomoć pri objavljivanju tematskih izdanja, monografija, brošura i drugih propagacionih materijala i sličnih kativnosti.\nRazvojno-istraživačko odeljenje obavlja naučna i stručna istraživanja manjinskog života, kulture i umetnosti slovačke nacionalne zajednice u AP Vojvodini, proučava i analizira mrežu kulturnih ustanova, organizacija i udruženja vojvođanskih Slovaka i njihove potrebe i funkcionisanje; proučava normativnu delatnost u manjinskoj kulturi, finansijsku politiku i ekonomiku kulture, kao i izvore finansiranja (budžetsko finansiranje, donacije, sponzorstvo i sl.). Razvojno-istraživačko odeljenje radi na projektima za primenjena i razvojna istraživanja u kulturi i umetnosti – opšte studije i analize, prati probleme u primeni zakona i propisa koji iz njih proističu, kao i učinak njihove primene u oblasti kulture; pravi planove i projekte za dalji razvoj kulture; predlaže kulturne modele za proces tranzicije u ovoj oblasti; predlaže finansijske instrumente i standarde u pojedinim kulturnim i umetničkim delatnostima kao formu decentralizacije u oblasti kulture. Razvojno-istraživačko odeljenje bavi se i obrazovanjem i usavršavanjem radnika u pojedinim oblastima kulture i umetnosti, kao i organizacijom naučnih i stručnih skupova, simpozijuma, savetovanja, seminara, okruglih stolova, tribina i sl.\n1. Godišnjak ZKVS – Maják / Svetionik\nTip projekta: Godišnjak ZKVS\nSadržaj: Svojevrsni godišnji izveštaj ZKVS, koji je predstavljen dvojezično na slovačkom i srpskom jeziku, bogato ilustrovan fotografijama i savremenim dizajnom. Godišnjak sadrži rubrike koncipirane prema oblastima kojima se ZKVS bavi: Informaciono-dokumentaciona jedinica (INDOK), Razvojno-istraživačka jedinica, Prezentacija slovačke kulture u Srbiji i Međunarodna saradnja ZKVS. Ujedno, on sadrži i adresar slovačke kulture i druge relevantne sadržaje.\nKarakteristike: Godišnjak ima cca 100 strana, štampan je u punom koloru, tiraž je 400 primeraka i deli se besplatno.\nSpoljna saradnja: Lektorisanje slovačkih tekstova, prevod slovačkih tekstova na srpski jezik, lektorisanje srpskih tekstova, dizajn časopisa i prelom, priprema za štampu, korektura i štampa.\nTrajanje: januar 2012-maj 2012.\nPlanirani završetak: maj 2012.\nZnačaj: Godišnjak ZKVS informiše javnost na srpskom i na slovačkom jeziku o tome čime se ZKVS bavio tokom 2011. godine, do kojih rezultata je došao u svom radu, na koji način je ostvaren pomak u kvalitetu očuvanja i razvoja kulture vojvođanskih Slovaka.\n2. Slovaci u Srbiji sa aspekta kulture – priprema srpskog izdanja\nTip projekta: Publikacija\nSadržaj: Kapitalno delo o kulturi Slovaka u Srbiji na početku 21. veka, koje predstavlja lokalitete u Srbiji u kojima žive Slovaci, sa naglaskom na predstavljanju njihovih kulturnih specifičnosti i značajnih kulturnih i turističkih tačaka ovdašnjih Slovaka, neophodno je objaviti i na drugim jezicima, pre svega na srpskom i na engleskom. Osnovu publikacije čine tekstovi o Slovacima u Srbiji, koji su rezultat terenskog istraživanja, te su na taj način predstavljena 34 mesta u kojima su Slovaci imali organizovan kulturni život ili je on i danas u njima razvijen. Tekstovi sadrže geografske i demografske parametre i istorijske činjenice, a navedeni su i specifičnosti sredina i opis razvoja kulturnog života i potencijala kulturnog turizma u tim sredinama.\nKarakteristike: Publikacija, čije je slovačko izdanje pobudilo veliko interesovanje biće objavljena i na srpskom jeziku. Srpsko izdanje biće dopunjeno novim podacima o broju stanovnika i drugim relevantnim sadržajima.\nSpoljna saradnja: Prevod na srpski jezik, lektorisanje srpskih tekstova, prelom, priprema za štampu, korektura, štampa.\nTrajanje: februar 2012-decembar 2012.\nPlanirani završetak: decembar 2012.\nZnačaj: Publikacija donosi celovit pogled na kulturu Slovaka u Srbiji danas, podržava i afirmiše kulturne potencijale slovačke manjine, kao i razvoj kulturnog turizma u predstavljenim komunama.\n3. Suizdavanje publikacija sa Slovačkim izdavačkim centrom\nTip projekta: Pokroviteljstvo nad izdavanjem časopisa za književnost i kulturu Novi život\nSadržaj: ZKVS će i 2012. godine finansijski podržati izdanja Slovačkog izdavačkog centra, koja svojim sadržajem doprinose razvoju naučno-istraživačke delatnosti. Pre svega, podrška će se odnositi na časopis Novi život, ali i na publikacije iz novouspostavljenih edicija – Doktorske disertacije i Bibliografije.\nSpoljna saradnja: Nadoknada uredniku izdanja, priprema za štampu, štampa.\nTrajanje: januar 2012-decembar 2012.\nZnačaj: Neophodno je pronaći sistemsko rešenje dugogodišnjeg i održivog finansiranja izdavaštva na slovačkom jeziku. Za to vreme ZKVS će podržavati pojedine projekte SIC-a.\n4. Zbornik radova VII konferencije muzikologa\nTip projekta: Objavljivanje zbornika radova VII konferencije muzikologa na temu Horsko pevanje vojvođanskih Slovaka.\nSadržaj: Jednim od najznačajnijih rezultata muzikoloških konferencija jeste objavljivanje zbornika radova, kojih je do sada izašlo ukupno sedam. Zbornik sadrži stručne radove pedagoga i muzičkih stručnjaka, izlaganih u okviru VII konferencije muzikologa, koja se svake godine održava na temu Slovačka muzika u Vojvodini.\nKarakteristike: Zbornik se objavljuje na slovačkom jeziku sa rezimeima na srpskom.\nSpoljna saradnja: Pisanje rezimea, lektorisanje tekstova, dizajn, prelom, priprema za štampu, štampa.\nPlanirani završetak:decembar 2012.\nZnačaj: Zbornici radova u skladu sa tematskim celinama sistematski i permanentno dokumentuju pojedine oblasti iz domena slovačke muzike u Vojvodini. Njihova istraživačka pozadina predstavlja teoretsku osnovu za dalji razvoj muzičke prakse ovdašnjih Slovaka.\n5. Monografije slovačkih sredina u Vojvodini\nTip projekta: Suizdavanje monografija sa Katedrom menadžmenta, kulture i turizma Univerziteta „Konstantin Filozof“ u Njitri.\nSadržaj: Stručni tim Katedre menadžmenta, kulture i turizma Univerziteta „Konstantin Filozof“ iz Njitre, kojim rukovodi prof. Ph. dr Jaroslav Čukan, CSc., realizovao je istraživanja i objavio monografije Erdevika, Pivnica i Boljevaca. ZKVS će 2012. godine podržati istraživačku delatnost tog tima i na taj način obezbediti brojne vredne materijale i postati suizdavač kvalitetnih monografija.\nZnačaj: Monografije, koje je priredio stručnim tim etnologa, etnomuzikologa i istoričara, predstavljaju vredna dokumenta o životu ovdašnjih Slovaka.\n1. Organizacija VIII konferencije muzikologa\nTip projekta: Muzikološka konferencija\nSadržaj: Pospešivanje naučno-istraživačke delatnosti u oblasti muzike vojvođanskih Slovaka i prezentacija rezultata vezanih za tematiku pojedinih konferencija. Tema VIII konferencije biće definisana u saradnji sa Komisijom za muzičku delatnost Odbora za kulturu Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine, koja je suorganizator tog događaja.\nKarakteristike:Konferencija ima međunarodni karakter, jer se, osim učesnika iz Srbije, na njoj se sreću i muzikolozi iz regiona, Slovačke, Rumunije, Mađarske i Češke.\nSpoljna saradnja: Nadoknada učesnicima konferencije za naučne radove, naknada za troškove putovanja i smeštaja.\nZnačaj: Zahvaljujući konferencijama muzikologa, muzička javnost organizovano, sistematski i sa raznih aspekata pristupa muzici ovdašnje slovačke zajednice. Teoretska polazišta kao i preporuke i zaključci ovih konferencija predstavljaju osnove za buduće delovanje u pravcu povećanja kvaliteta u muzičkoj praksi ovdašnjih Slovaka.\n2. Suorganizovanje 56. literarnog savetovanja\nTip projekta: Literarno savetovanje\nSadržaj: Literarna savetovanja su elitni kulturni događaji, koje već gotovo pola veka organizuje Slovački izdavački centar (ranije štamparija Kultura), Katedra za slovački jezik i književnost Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu i redakcija časopisa za književnost i kulturu Novi život. U okviru savetovanja, Novi život svake godine dodeljuje nagradu za najbolji tekst objavljen u časopisu, o čemu odlučuje tročlana komisija formirana od strane redakcije časopisa.\nZnačaj: U okviru savetovanja, eminentni predstavnici književnog života, kako iz redova ovdašnjih Slovaka tako i naučnici i pisci iz Slovačke, te slovački autori iz Rumunije i Mađarske, govore o temama vezanim za oblast literature, literarne kritike i književno-naučne delatnosti vojvođanskih autora.\nPlanirani završetak:jun 2012.\nFinansijska sredstva: Za potrebe suorganizacije 56. literarnog savetovanja potrebno je obezbediti 100.000,00 dinara.\nINDOK prati aktuelno stanje u svim oblastima kulture i umetnosti, naročito sa aspekta primene zakona i zakonskih propisa, finansijske politike, menadžmenta i turizma u kulturi i sl. On uspostavlja saradnju sa sličnim istraživačkim, obrazovnim, informacionim i dokumentacionim centrima u zemlji i inostranstvu, naročito sa ustanovama Republike Slovačke i susednih zemalja.\nTo odeljenje formira elektronski arhiv i bazu podataka u oblasti kulture i umetnosti, kulturnih programa, festivala, smotri i memorijala, kulturno-umetničkih društava i udruženja, nagrada, bibliografskih podataka o eminentnim stručnjacima u pojedinim oblastima kulture i umetnosti, izdavačkih kuća i biblioteka, snimanja, distribucije i projekcije umetničkih i dokumentarnih filmova i njihovog snimanja na video-kasete, profesionalnih i amaterskih pozorišta, muzičkih ansambala i orkestra, galerija, likovnog stvaralaštva i izložbi, umetničkih kolonija, nepokretnih kulturnih dobara i njihove zaštite, arhiva i muzeja i međunarodne saradnje u oblasti kulture i umetnosti.\nINDOK organizuje i razvija turističku delatnost u oblasti kulture.\n1. Portal kulture vojvođanskih Slovaka\nTip projekta: Internet portal ZKVS\nSadržaj: Portal kulture Slovaka iz Donje zemlje, koji se nalazi na adresi www.slovackizavod.org.rs, za godinu dana postao je omiljeni novi medij u široj javnosti i ozbiljan partner ostalih štampanih, televizijskih, radijskih i novih medija. Portal pre svega posećuju Slovaci iz Donje zemlje (Srbija, Rumunija, Mađarska, Hrvatska), zatim Slovaci koji žive u drugim zemljama sveta, ali i ostali neslovački narodi, koji su zahvaljujući njegovom bogatom sadržaju imali prilike da saznaju nešto više o kulturi Slovaka iz Vojvodine i za naše nastojanje da je očuvamo i unapredimo. O popularnosti portala najbolje govori činjenica što ga svakodnevno otvori oko 400 posetilaca sa različitih kompjutera. Veliki broj tih poseta dolazi iz Slovačke iz raznih instituta, ustanova i udruženja, posećuju ga ličnosti iz oblasti kulture, kao i pojedinci koji nam elektronskom poštom, telefonski ili lično potvrđuju da na portalu nalaze relevantne podatke o celovitoj kulturnoj infrastrukturi Slovaka koji žive na ovim prostorima.\nKarakteristike: Razvoj portala postiže se svakodnevnim radom zaposlenih ZKVS i brojnih saradnika. Za nesmetano funkcionisanje ove sada već zahtevne baze podataka potrebna je i tehnička podrška, koju ZKVS pruža agencija Skvare, koja ujedno obezbeđuje i server na kojem se portal nalazi.\nSpoljna saradnja: Eunet.rs, Skvare, tehničko održavanje portala, održavanje kompjutera u ZKVS, prevodi tekstova na engleski jezik i permanentni razvoj sadržaja.\nZnačaj: Portal sadrži dinamičan deo, u okviru kojega se svakodnevno ažuriraju informacije vezane za kulturne aktivnosti ovdašnjih Slovaka, kao i statičan deo posredstvom kojeg se na zanimljiv način predstavlja celokupna infrastruktura kulture ovdašnjih Slovaka.\n2. Baza podataka o kulturi vojvođanskih Slovaka\nTip projekta: Razvijanje elektronske baze podataka kulture vojvođanskih Slovaka\nSadržaj: Elektronska baza podataka slovačke vojvođanske kulture koju ZKVS gradi od 2010. godine predstavlja jedinstveno mesto na kojem se u elektronskoj formi sakupljaju svedočanstva o kulturnom nasleđu i savremenom kulturnom stvaralaštvu vojvođanskih Slovaka. Baza podataka organizovana je na kompjuterskom softveru, koji je za specifične potrebe ZKVS izradila firma YU SPIN iz Novog Sada. Program je napravljen na osovu studije čija autorka je Mgr. art. Milina Sklabinski, a sadrži delove koji se odnose na informaciono-komunikacione sisteme, odgovarajuću legislativu, institucionalnu infrastrukturu, pojedine segmente slovačke kulture, a sadrži i mogućnost traženja modela za digitalizaciju i izradu predloga za strukturiranje takvih baza podataka koje odgovaraju slovačkoj manjinskoj kulturi u Srbiji. U bazu podataka unose se entiteti kao što su dokumenti (word, excell, pdf i dr.), fotografije (jpg, png i dr.), zvučni zapisi (mp3 i dr.), filmovi (mp4) i ostalo, uključujući i propratne metapodatke definisane u skladu sa međunarodnim standardima o katalogizaciji kulturnih objekata. Te sadržaje ZKVS obezbeđuje iz raznih izvora, od ustanova kulture (muzeji i galerije, biblioteke, arhivi, televizijske i radijske produkcije i sl.), od udruženja građana (kulturno-umetnička društva, društva žena i druga interesna udruženja i sl.) ili od pojedinaca kod nas kao i u inostranstvu (privatne zbirke).\nKarakteristike: Baza podataka nalazi se u ZKVS na serveru u vlasništvu ZKVS, svakodnevno ga održava firma Enter.rs, koja brine o održivosti i trajnosti pohranjenih materijala.\nZnačaj: Opsežna i trajno održiva baza podataka kulture vojvođanskih Slovaka zbog svoje raznovrsnosti i stručne relevantnosti želi da doprinese boljem korišćenju saznanja o slovačkoj kulturi u naučnim i razvojnim istraživanjima, pa i u vaspitno-obrazovnim, promotivnim, manifestacionim i mnogim drugim procesima vezanim za problematiku kulture vojvođanskih Slovaka.\n3. Priručna biblioteka ZKVS\nTip projekta: Razvoj priručne biblioteke ZKVS\nSadržaj: U ZKVS osnovana je priručna biblioteka ove ustanove u nameri da se doprinese svakodnevnom radu zaposlenih, ali i da se stvori osnova za potencijalne istraživače slovačke vojvođanske kulture i ove etničke grupe uopšte. Pri razvrstavanju knjiga imali smo u vidu dvojnu funkciju ovog fonda, pa smo na osnovu te činjenice odredili dve kategorije publikacija. Na jednoj strani su naslovi koji imaju praktičnu vrednost i biće u svakodnevnoj upotrebi, a na drugoj su publikacije koje predstavljaju najvrednija umetnička i stručna dela ovdašnjih Slovaka, koja obavezno treba sakupljati i čuvati na jednom mestu. Cilj i uloga biblioteke sastoji se u obezbeđivanju izvora i usluga, koji će zadovoljavati potrebe naučnih radnika, stručnjaka, umetnika i ostalih građana i biti od pomoći u njihovom istraživanju i obezbeđivanju informacija o slovačkoj nacionalnoj zajednici u Vojvodini.\nKarakteristike: Biblioteka Zavoda za kulturu vojvođanskih Slovaka je tipološki specijalna biblioteka. Elektronske zabeleške o publikacijama nalaze se u programu Tnt bibliotekar plus, a unose se i u inventarne knjige.\nZnačaj: Fond biblioteke, bez obzira na to što je u pitanju stručna biblioteka, mogu da koriste svi zainteresovani svakog radnog dana od 11 do 17 časova.\nFinansijska sredstva: Za rad priručne biblioteke i za kupovinu novih knjiga u toku godine treba obezbediti sredstva u iznosu od 100.000,00 dinara.\nU skladu sa Statutom ZKVS, Zavod razvija međunarodnu saradnju u oblasti nauke, kulture i umetnosti vojvođanskih Slovaka u cilju unapređivanja i razvijanja međunarodne kulturne saradnje slovačke nacionalne manjine u Vojvodini sa matičnom zemljom, sa susednim zemljama i regionima i sa ostalim zemljama u Evropi i u svetu, razmenom gostovanja pozorišnih, muzičkih i folklornih ansambala, izložbi likovnih dela i muzejskih zbirki, razmenom stručnjaka, stvaralaca i umetnika, razmenom knjiga, časopisa, kompakt-diskova i drugih publikacija, organizovanjem naučnih i stručnih simpozija, skupova i seminara u oblasti kulture i umetnosti i sl. Zavod će na pripremi projekata iz oblasti kulture i umetnosti sarađivati i sa međunarodnim organizacijama.\nS obzirom na to da tokom 2011. godine nije ostvarena prva faza projekta Slovačko-srpski i srpsko-slovački rečnik, ovim planom predviđa se ponovna mogućnost realizacije tog projekta, jer iako on nije realizovan, učinjeni su prvi koraci ka tome, vezani za zainteresovanost naučnih institucija iz Slovačke i Srbije za izradu rečnika.\n1. Slovačko-srpski i srpsko-slovački rečnik\nTip projekta: Priprema slovačko-srpskog i srpsko-slovačkog rečnika\nSadržaj: ZKVS planira da 2012. godine pokrene rad na prvoj etapi projekta izrade slovačko-srpskog i srpsko-slovačkog rečnika. Najveći razlog za pripremu rečnika jeste slovačka manjina koja živi u Srbiji, jer bi njenim pripadnicima, kao bilingvistima, on bio od velike pomoći. Takođe, rad na projektu proizlazi i iz potrebe kako stručne, tako i široke slovačke i srpske javnosti, jer su se u poslednjoj deceniji slovačko-srpski odnosi u priličnoj meri razvili. Postoje brojne ciljne grupe, kao što su studenti iz Srbije koji studiraju na slovačkim univerzitetima, ljudi koji odlaze u Slovačku tražeći posao, preduzetnici, koji iznalaze mogućnosti za uspostavljanje poslovnih odnosa između Srbije i Slovačke, turisti koji posećuju Slovačku i Srbiju itd. Metodologijom izrade rečnika baviće se kompetentne stručne ustanove. ZKVS je u tom cilju uspostavio saradnju sa Jezičkim institutom Ljudovita Štura i sa Slavističkim institutom Jana Stanislava pri Slovačkoj akademiji nauka, imao je razgovore na ovu temu i na Odseku za slovakistiku na Filozofskom fakulteta Univerziteta u Novom Sadu, i utvrdio da postoji interes za rad na ovakvom rečniku. U prvoj fazi bio bi određen tim koji će stručno raditi na definisanju ekvivalenata, moguće je preuzeti i korpus rečnika Krátky slovník slovenského jazyka, i moguće je postići dogovor o radu na novim odrednicama u okviru dvojezične leksikografije.\nZnačaj: Slovačko-srpski i srpsko-slovački rečnik umnogome će doprineti poboljšanju komunikacije među Slovacima i Srbima kod nas i u Slovačkoj.\n2. Susret Slovaka iz Donje zemlje Na jarmoku u Mađarskoj i u Slovačkoj\nTip projekta: Prezentacija kulture Slovaka iz Srbije, Rumunije, Mađarske i Hrvatske\nSadržaj: Susret Slovaka sa Donje zemlje Na jarmoku jeste zajednički projekat Slovaka iz Rumunije, Mađarske i Srbije i ima za cilj da većinskom narodu, sa kojim pojedine slovačke zajednice žive, prikažu slovačku gastronomiju, stare zanate i forme nematerijalne kulture.\nKarakteristike: Partner u organizaciji manifestacije je NSSNM, koji već dve godine daje punomoć ZKVS da bude realizator programa. U 2012. godini postoji interesovanje da se manifestacija Na jarmoku održi u Mađarskoj, ali i u Bratislavi, gde će suorganizator manifestacije biti ZKVS.\nTrajanje: jul-septembar 2012.\nZnačaj: ZKVS izborom učesnika programa, koji prezentuju forme duhovne i materijalne kulture vojvođanskih Slovaka ukazuje na to da je kulturni turizam jedan od važnih potencijala i perspektiva za ovdašnju slovačku zajednicu. Iako je u pitanju manifestacija koja okuplja veliki broj učesnika i posetilaca, njeno planiranje mora biti veoma kvalitetno, kako bi do izražaja došle istinske vrednosti i specifičnosti zajednice. Kvalitetnim vlastitim prezentovanjem utiče se na ukupnu sliku ove zajednice, ali i države u kojoj ona živi.\nFinansijska sredstva: Za realizaciju projekta verovatno će biti izdvojena sredstva iz budžeta Republike Slovačke, ali je potrebno obezbediti rezervna sredstva za poboljšanje kvaliteta ponude u visini 200.000,00 dinara.\nIII TROŠKOVI REDOVNE DELATNOSTI ZKVS U 2012. GODINI\nNadoknada za rad određuje se u skladu sa Odlukom o koeficijentima za obračunavanje i isplatu zaposlenih u javnim službama (Službeni glasnik RS, broj 25/2010) na osnovu ispunjenih osnovnih uslova, kao i na osnovu rezultata u svakodnevnoj praksi.\nNadoknada članovima Nadzornog saveta i Upravnog saveta određena je odlukom Upravnog odbora. Nadoknada članovima stručnih komisija reguliše se posebnom odlukom.\nZa nesmetani rad ZKVS treba planirati sredstva za redovne troškove (iznajmljivanje prostorija od JP Poslovni prostor, grejanje, telefon, internet, električna struja i sl.), za osiguranje u DDOR, redovne popravke, materijalne troškove (papir i ostali potrošni materijal). Neophodno je planirati sredstva za računovodstvene i pravne usluge.\nU Novom Sadu, 16. marta 2012. godine\nBroj: 01 - 69


Predmet Blaškić: najnovije informacije | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nPredmet Blaškić: najnovije informacije\nHaag, 4. februar 1997.\nSekretarijatu su 27. januara 1997. godine podnesena dva dokumenta u predmetu Blaškić. Dokumenti se odnose na sljedeće:\nNovi sastav Pretresnog vijeća I\nS obzirom da je sudija Deschenes privremeno spriječen, predsjednik Cassese je imenovao sudiju Lija u Pretresno vijeće I. Pretresno vijeće I će do daljnjeg biti u sastavu sudija Jorda Jorda (predsjedavajući), Li i Riad.\nOdluka o dostavljanju dokaznog materijala\nPretresno vijeće I (u sastavu sudija Jorda (predsjedavajući), Deschenes i Riad) riješilo je po zahtjevu odbrane da se "naloži dostavljanje pronađenih materijala". Vijeće je saslušalo strane u postupku na pretresu održanom 19. decembra 1996. godine.\nTokom pretresa, Vijeće je konstatovalo da postoje "pitanja oko kojih se strane slažu" i riješilo je po "nekoliko spornih pitanja". U Odluci se iznose ta pitanja, prije nego što se prelazi na razmatranje "pitanja koja su ostala neriješena".\n1. "Zahtjevi koji u sadašnjem postupku više ne predstavljaju problem"\nVijeće je konstatovalo da su se strane složile po pitanju dokaza koji su predati Međunarodnom sudu kao propratni materijal optužnice (tačka E Zahtjeva odbrane) kao i o meterijala u skladu s pravilom 61 (tačka K). Vijeće je podsjetilo na sljedeće odluke donesene tokom pretresa:\n- U vezi sa spiskom svjedoka tužilaštva (tačka D), Vijeće je naložilo tužilaštvu da ga dostavi odbrani najkasnije do 1. februara 1997. godine.\n- U vezi s nedostatkom dokaza (tačka G), kao i njihovim eventualnim razmatranjem "kao dijela (...) oslobađajućih dokaza ", Vijeće je "prihvatilo argument tužilaštva da je vrijeme i mjesto za postavljanje pitanja o nedostatku dokaza isključivo na raspravi o meritumu".\n- U vezi s dokazima u posjedu tužilaštva koji su podneseni Međunarodnom sudu u vezi s optužnicama u predmetima Rajić, Marinić i Kupreškić (tačke I i J), Vijeće je "prihvatilo stav tužilaštva", temeljeći svoju poziciju na "principu međusobne nezavisnosti predmeta tužilaštva".\n2. "Neriješena pitanja"\nVijeće je prvo razmotrilo pitanje izjava optuženog i svjedoka (tačke B i C Zahtjeva odbrane). Smatrajući da "ne treba praviti razliku" između "izjava na osnovu njihove forme", Vijeće je odlučilo da "sve prethodne izjave optuženog koje se nalaze u spisima tužilaštva, bez obzira da li ih je prikupilo tužilaštvo ili potiču iz nekog drugog izvora, moraju odmah biti predate odbrani". Vijeće je takođe bilo mišljenja da "se isti kriterijumi (...) moraju primjeniti mutatis mutandis na prethodne izjave svjedoka".\nSudije su, međutim, ograničile svoju odluku s "dva uslova". U skladu s prvim, zasnovanim na pravilu 66(C), tužilaštvu bi bilo dopušteno da se Vijeću obrati sa zahtjevom "da ga se oslobodi obaveze dostave dokaza koji bi mogli ugroziti buduće ili aktuelne istrage ili biti u suprotnosti s javnim interesom ili ugroziti bezbjednosne interese neke države". U skladu s drugim, zasnovanim na članu 70(A), "zabilješke istražitelja s razgovora sa svjedocima, interni izvještaji tužilaštva i prethodne izjave bilo kog sudskog vještaka, kao i knjige, članci i biografije tih istih svjedoka" neće se morati dostavljati odbrani.\nVijeće je odbacilo zahtjev odbrane za objelodanjivanje "svih izvještaja, izjava datih pod zakletvom ili pisanih izjava svakog istražitelja Međunarodnog suda koji će svjedočiti na suđenju".\nU vezi s oslobađajućim dokazima (tačke F i L Zahtjeva odbrane), Vijeće je postavilo pitanje dosega i uslova primjene pravila 68, konkretno u vezi, s jedne strane uslovljenim rješavanjem i vrstom materijala koje tužilaštvo ima u svom posjedu, i s druge strane u vezi s uslovljenim pravom odbrane da pregleda materijale koji mogu ukazivati na nevinost optuženog, i pod kojim uslovima. Vijeće je naložilo tužilaštvu da odbranu obavijesti, najkasnije do 14. februara, "da li su ti materijali zaista u njihovom posjedu, ili da li ti materijali sadrže oslobađajuće dokaze, ili smatra li tužilaštvo da, ako iako jeste u posjedu tih dokaza, njihova povjerljivost mora biti zaštićena".\nNapominjući, međutim, "svoju obavezu da obezbijedi (...) poštivanje ravnoteže prava strana u postupku", Vijeće je bilo mišljenja da "ukoliko tužilaštvo ispuni navedene obaveze", a odbrana time nije zadovoljna, odbrana "mora predočiti prima facie dokaze koji bi mogli ukazati na vjerovatnoću da je traženi dokazni materijal oslobađajuće prirode".\nSudije su odbacile zahtjev odbrane u vezi s dokazima koje je prikupila i tužilaštvu dostavila Bosna i Hercegovina, jer je kao i tužilaštvo bilo mišljenja da se "pitanja prinude, izmišljanja ili nekorektnog ponašanja u vezi s ovim dokazima (...) mora razmotriti za vrijeme rasprave o meritumu". Na kraju, "što se tiče zahtjeva kojim se traži ukidanje odredbi kojima se ograničavaju prava optuženog da pregleda dokaze protiv sebe i dostava materijala navedenih u potpravilu 66(B), trojica sudija Pretresnog vijeća smatraju da u ovom predmetu nisu ni kvalifikovani ni nadležni da rješavaju o tome da li su odredbe Pravilnika o postupku i dokazima u skladu s međunarodnim običajnim pravom".


Litva pojačava borbu protiv prekomjerne potrošnje alkohola / Agrobiz.hr\nOgraničenja za jaka pića\nLitva pojačava borbu protiv prekomjerne potrošnje alkohola\nAgrovijesti Piše: EurActiv.com/Agrobiz 11. svibnja 2017. u 08:54\nVlada Litve najavila je nove mjere za borbu protiv prekomjerne potrošnje alkohola, uključujući povećanje starosne granice za kupnju i konzumiranje pića\nLitva je, prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, među zemljama s najvećom potrošnjom alkohola po stanovniku u Europi. Mjere protiv zlouporabe alkoholnih pića koje je pripremila litvanska vlada, računajući i povećanje poreza, tek trebaju proći parlament, a mnogi smatraju da će ishod glasovanja biti neizvjestan.\nMeđu predloženim mjerama su i podizanje dobne granice za kupovinu, držanje i konzumiranje alkoholnih pića sa 18 na 20 godina i potpuna zabrana reklamiranja alkohola od 1. siječnja 2018.\nPored toga, vlada želi nametnuti dodatna ograničenja u trgovini alkoholom u maloprodaji - od 08:00 navečer do 10.00 ujutro od ponedjeljka do subote i od 3:00 poslije podne do 10.00 ujutro nedjeljom. Trenutno je na snazi zabrana prodaje od 10.00 navečer do 8.00 ujutro.\nAlkoholna pića će se moći prodavati tijekom velikih javnih manifestacija, poput festivala.\nPredlaže se i da lokalne vlasti imaju veću moć odlučivanja kada je riječ o vremenu tijekom koga alkohol može se prodaje.\nPrema Mariann Skar, glavnoj tajnici Europske alijanse za politiku na planu alkohola (Eurocare), mreže 57 organizacija javnog zdravlja koje rade na smanjenju potrošnje alkohola u 25 europskih zemalja, planovi Litve zasnovani su na priznatim međunarodnim sporazumima.\n"Politika na planu potrošnje alkohola često je kontradiktorna interesima industrije i biznisa i važno je reći da za svaku zemlju ili vladu dobrobit i zdravlje ljudi treba biti ispred profita privatnih kompanija", istakla je ona.\nMinistar zdravlja Aurelijus Veryga, bivši predsjednik Nacionalne koalicije za kontrolu duhana i alkohola, za prioritet je postavio prevenciju potrošnje.\nMeđutim, direktorica udruženja proizvođača alkoholnih pića u EU SpiritsEurope Laure Alexandre kaže da mjere usmjerene na smanjenje potrošnje alkohola često "promaše cilj".\n"Treba dobro preispitati provedbu politika koje su već na snazi u Litvi", rekla je za EurActiv.com dodajući da, ako se pokaže kako se politike ne provode kako treba, treba riješiti probleme prije donošenja novih mjera i postavljanja novih ciljeva.\nU suprotnom će, rekla je Alexandre, dalje ograničavanje pristupa alkoholnim pićima ili podizanje dobne granice na 20 godina biti "u najboljem slučaju neučinkovito ili će, što je još gore, okrenuti Litvance ka crnom tržištu koje je u toj zemlji već veliko".\nDirektor komunikacija organizacije Pivari Europe Jan de Grave kaže da su učinkovite inicijative za promociju odgovorne konzumacije piva dobrodošle.\nOrganizacija Pivari Europe ujedinjuje 29 nacionalnih udruga i predstavlja u Bruxellesu interese 7.500 europskih pivara.\n"Međutim, iskustvo pokazuje da politika restriktivne kontrole usmjerena samo na smanjenje potrošnje pića po stnovnika ne utječe na srž problema, da daje neujednačene rezultate i ima neželjene posljedice gledano iz ekonomske i perspektive javnog zdravlja", rekao je za EurActiv.com.\nDe Grave je dodao da će u nekim slučajevima zbog novih mjera neugodnosti imati oni koji umjereno piju i kojima je pivo ili neko drugo piće dio izbalansiranog i zdravog načina života, dok oni koji su riješeni piti uvijek nađu način da nabave alkohol.\nKljučne riječi: jaka alkoholna pićapotrošačipotrošnjazakoni


Franke Maris MRG 611-78 sudoper 78x50cm grafit\nTežina 15.70 kg\nDimenzija paketa 1 (š/d/v) 78x20x50\nUkupna težina paketa 15.70 kg\nSiligranit grafit boje\nČiste i tečne forme fragranit sudopera, zajedno sa njihovim prirodnim bojama jamče savršenu komplementarnost i mnoštvo ideja u odabiru stila vaše kuhinje. Sudoperi su načinjeni od naprednog materijala Fragranit DuraKleen Plus te povećana čistoća radne površine zahvaljujući prisustvu aktivnih iona srebra.\nFranke Maris MRG 611-78 sudoper 78x50cm kašmir\nFranke Maris MRG 611-78 sudoper 78x50cm crni\nFranke Maris MRG 611-78 sudoper 78x50cm kameno sivi\nFranke Maris MRG 611-78 sudoper 78x50cm glečer bijeli\nFranke Maris MRG 611-A sudoper 78x50cm grafit\nFranke Strata STG 614-78 sudoper 78x43,5x16,5 cm grafit\nFranke Boston BFG 611-86 sudoper 86x50 cm + sifon grafit\nFranke Maris slavina 29x26 cm krom grafit\nFranke MRG 611-100 XL sudoper 97x50 cm grafitni + sifon


Kostolac - Kineska delegacija koja je u sredu posetila državni vrh Republike Srbije, a koju je predvodio zamenik ministra trgovine Džung Šan u pratnji ambasadora NR Kine u Beogradu Džang Vanšuna i zamenika predsednika kompanije „ CMEC“ Đina Šunšenga, posetila je i Termoelektranu „ Kostolac B“ u kojoj\nKostolac - Kineska delegacija koja je u sredu posetila državni vrh Republike Srbije, a koju je predvodio zamenik ministra trgovine Džung Šan u pratnji ambasadora NR Kine u Beogradu Džang Vanšuna i zamenika predsednika kompanije „ CMEC“ Đina Šunšenga, posetila je i Termoelektranu „ Kostolac B“ u kojoj je u toku realizacija prve faze kineskog kredita- revitalizacija bloka B2. Goste iz NR Kine pozdravio je Dragan Jovanović, direktor PD TE- KO Kostolac.\n- Posebno mi je zadovoljstvo i čast što danas mogu da u Privrednom društvu TE- KO Kostolac pozdravim zamenika ministra trgovine Narodne republike Kine, gospodina Žong Šana, njegovu ekselenciju, izvanrednog i opunomoćenog ambasadora NR Kine u Beogradu, gospodina Džang Vanšuna, zamenika predsednika kompanije “ CMEC”, gospodina Đina Šunšenga sa saradnicima, kao i ostale članove delegacije. Pozdravljam i predstavnike Ministarstva spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija Republike Srbije, Državnog sekretara Dejana Popovića ispred Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine i Petra Škundrića, specijalnog savetnika za energetiku premijera Vlade Republike Srbije i predstavnike lokalne samouprave, grada Požarevca i Gradske opštine Kostolac, poslovne partnere kao i predstavnike medija.\nRevitalizacija B2 pri kraju\n-Današnja poseta na ovako visokom nivou Privrednom društvu, Elektroprivredi i Republici Srbiji znači mnogo jer se radi o pre svega državi Kini sa čijim narodom srpski narod vezuje tradicionalno prijateljstvo. Želimo da se gospodinu, zamenuku ministra zahvalimo za sve ono što država Kina čini kao podršku naporima države Srbije u sprovođenju svoje politike. Privredno društvo TE- KO Kostolac je na bazi međudržavnog sporazuma između Narodne republike Kine i Republike Srbije započelo realizaciju jednog ambicioznog paketa projekata u cilju modernizacije, revitalizacije i izgradnje novih postrojenja. Kao što je poznato, taj paket projekata podeljen je u dve faze. Prva koja je već u realizaciji i odnosi se na revitalizaciju energetskih blokova u Termoelektrani u kojoj se upravo nalazimo, to je izgradnja kompletnog postrojenja za odsumporavanje dimnih gasova za ovu termoelektranu, to je izgradnja infrastrukturnih objekata kao što je pristanište na Dunavu, železnička pruga i kao što su putevi. Vrednost tog paketa projekata iznosi 344 miliona dolara i povlačenje tih sredstava je već u toku za revitalizaciju bloka B2 koju završavamo sledećeg meseca. Druga faza projekta o kome govorimo je proširenje kapaciteta kopa “ Drmno” na kapacitet od najmanje 12 miliona tona godišnje i izgradnja novog energhetskog kapaciteta snage 350 megavata na ovoj lokaciji koji će koristiti lignit iz kopa “ Drmno”. Vrednost tog dela projekata je 715 miliona dolara, zašta je Elektroprivreda Srbije sa kineskom kompanijom “ CMEC” već potpisala okvirni komercijalni sporazum. Očekujemo da će u budžet Republike Srbije za 2013. godinu ova investicija ući kao državna garancija i da ćemo odmah moći da pristupimo realizaciji preostalih poslova koji nas vode ka izgradnji novog bloka. Podsećam vas da je vrednost celog projekta 1,06 milijarde dolara. Privredno društvo Kostolac će zajedno sa kompanijom “CMEC” odmah preduzeti sve potrebne radnje i aktivnosti na realizaciji druge faze paketa projekta. Ja se još jednom zahvaljujem visokoj delegaciji NR Kine, u prvom redu zameniku ministra trgovine i hteo bih da ga zamolim za njegovu neposrednu podršku da aranžman o kome pričamo dobije i svoj poslovni epilog i da 2014. godine ovde, na ovoj lokaciji počnu radovi na izgradnji novog energetskog kapaciteta. Još jednom izražavam zadovoljstvo što smo u prilici da budemo domaćini ovako visokim zvaničnicima i želim im ugodan boravak u našem kolektivu, naglasio je na konferenciji za novinare Dragan Jovanović, direktor TE- KO Kostolac.\nPodrška srpskoj ekonomiji\n- Rukovodioci naših dveju zemalja daju veliku važnost realizaciji ovog projekta. Sa kineske strane izvođač projekta je “ CMEC”, kompanija koja ima snagu u upravljanju i veliku finansijsku snagu. Ova firma ima projekte u mnogim zemljama, ona igra veliku ulogu u saradnji Kine sa drugim zemljama. Očekujemo da će kineska kompanija “ CMEC” uložiti napore da uspešno realizuje ovaj projekat, da ga pretvori u uzor u našoj saradnji. Ja mislim da je ovaj projekt simbol prijateljstva između naših zemalja. Ja se nadam da će kineska kompanija u tesnoj saradnji sa srpskim partnerima uspešno realizovati ovaj projekat uz podršku srpske Vlade i lokalne vlasti. Nadam se da će modernizacija kostolačke termoelektrane doprineti razvoju srpske ekonomije. Ja sam vodio razgovore sa srpskim premijerom, gospodinom Dačićem i ministrom privrede i finansija, gospodinom Dinkićem i tom prilikom spomenuo drugu fazu paket aranžmana. Kineska strana podržava našu kompaniju “ CMEC” da nakon završetka prve faze aktivno učestvuje i u drugoj fazi, kineska Vlada će podržati ovaj projekat. Iskoristio bih ovu priliku da se zahvalim srpskim prijateljima iz područja novinarstva, i na kraju želim uspešnu realizaciju ovog projekta i nadam se da će on biti uzor u našoj privrednoj saradnji, naglasio je Džung Šan, zamenik ministra trgovine NR Kine.\nU sličnom tonu govorio je i Đin Šunšeng , potpredsednik kineske “ CMEC” korporacije.\n- Pre svega, molim vas da mi dozvolite da u ime “ CMEC” svim gostima i prijateljima koji učestvuju u realizaciji prve faze projekta revitalizacije termoelektane Kostolac B prenesem pozdrave i iskažem poštovanje. Ovo je prvi projekat u oblasti elektroprivrede na bazi opšteg ugovora u Srbiji i verujem od strane kineske kompanije podstrek daljoj saradnji na privrednom i političkom planu između Kine i Srbije, kao i jačanju prijateljstva naših naroda. Naša kompanija neće nikoga razočarati, pokloniće veliku pažnju bezbednosti i zdravlju na radu tokom izgradnje, takođe će insistirati na kvalitetu koji će potvrditi visoku efikasnost našeg projekta. Naša kompanija će uložiti trud u saradnji sa Elektroprivredom Srbije i Privrednim društvom TE- KO Kostolac u cilju da se potvrdi ispravnost projekta i pruži narodu Srbije jedan značajan objekat moderne tehnologije odličnog kvaliteta i u skladu sa ekološkim standardima.\nNovi blok posle četvrt veka\n-U Srbiji se u poslednjih dvadeset i pet godina nije izgradio ni jedan elektroenergetski objekat, ovo je veliki značaj ne samo za ovo Privredno društvo, nego za naše čitavo društvo i elektroenergetiku Srbije. Ovo Ministarstvo će sasvim sigurno podržati ovakve projekte, i voleo bih da ih ima više, otuda i sva potrebna podrška preduzeću i preko Elektroprivrede, i resornog mionistarstva. Mi sve dobre projekte treba da branimo, kazao je Dejan Popović, državni sekretar u Ministarstvu energetike, razvoja i životne sredine.\n- Ovaj trenutak je posebno značajan jer se revitalizacija- rekonstrukcija odvija u paket aranžmanu sa kineskom vladom, odnosno “ EXIM” bankom pod veoma povoljnim uslovima, i što je još važnije, danas je dogovoreno i potvrđeno da će i druga faza, izgradnja novog termo bloka u Kostolcu biti realizovana u okviru ovog aranžmana. Reč je o najvećoj investiciji ne samo u energetici, nego najvećoj investiciji u zemlji na nivou od 1, 060 milijarde dolara. Za realizacuju druge faze predviđeno je oko 715 miliona dolara za izgradnju novog termo bloka i proširenje kapaciteta kopa “ Drmno” sa 9 na 12 miliona tona uglja na godišnjem nivou. Čuli ste da je kineski zamenik ministra trgovine potvrdio da će njegova vlada dati podršku i drugoj fazi projekta paket aranžmana, a saradnja sa njihovom kompanijom “ CMEC” odvija se po planu, i mi očekujemo da će sve planirane aktivnosti na revitalizaciji a i na izgradnji novog termo bloka biti na vreme okončane. Danas smo dogovorili da će budžetom biti predviđena garancija za realizaciju druge faze paket aranžmana u Kostolcu, što znači da nesmetano se može pristupiti daljem ugovaranju realizacije celog paket aranžmana sa kompanijom “ CMEC” u finansijskom aranžmanu “ EXIM” banke NR Kine, istakao je tom prilikom Petar Škundrić, savetnik premijera Srbije za energetiku.\nSledeća ⇨ Slovenija odredila nova strateška tržišta u inostranstvu\nPrethodna ⇦ Niš: Svi hoće da uče kineski


Štampani beton | ConcreteColor\nIzrada štampanog betona\nŠtampani beton je najbolji način da svež beton izgleda kao kamen. Takav efekat se lako postiže bez velikih troškova a pomoću naših kvalitetnih proizvoda. Štampani beton je sistem koji koristi beton kao osnovni materijal da bi se dobila monolitna podna obloga, u boji i sa dobrim estetskim rezultatima. Štampani beton ima dug upotrebni vek bez visokih troškova održavanja. Otporan je na sve vremenske uslove, mraz i sunčevu svetlost, ulja i kiseline. Naši betonski materijali se nude u nizu dekorativnih pečata, šablona i izgleda za stambene i poslovne projekte, ulice, staze, itd. Štampani beton je dizajniran da podseća na ploče, pločice, cigle, kamen pa čak i drvo. U pitanju je sistem koji, koristeći beton kao osnovni materijal uz dopunu aditiva, boja, žigova i zaptivača daje konačni estetski i trajan pod.\nZbog mnogo opcija u odnosu na boje, šablone i male troškove kao i stalnu tehničku podršku naše kompanije naši proizvodi postaju sve popularniji. Nadalje, štampani beton se može koristiti i sa ostalim elementima kao što su kisele boje. Može se primeniti i na postojeće betonske površine sa minimalnom debljinom (7 do 25 mm) uz pomoć sistema obloga štampanog betona.\nProdaja materijala i kalupa\nMaterijali za izradu štampanog betona\nPrednosti štampanog betona\nDugotrajnost, Lako održavanje, Otpornost na atmosferske prilike, Otpornost na UV zračenja, Otpornost na prašinu i vodu, Mogućnost širokog izbora boja i dizajna, Lako, Brzo i jeftino konstruisanje...


BeoKon 2017 u Domu omladine Beograda - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » BeoKon 2017 u Domu omladine Beograda\nAh Neša 7. novembar 2017. Festivali Postavite komentar\nZa one koji još nisu upoznati sa BeoKon-om, u pitanju je konvencija koju je prvobitno pokrenulo Društvo ljubitelja fantastike „Lazar Komarčić“ osamdesetih godina prošlog veka, da bi pre dve godine bila „revampovana i revitalizovana“ uz pomoć društva Sakurabana.\nBeoKon 2017 je treća po redu konvencija koju zajedno produciraju „Lazar Komarčić“ i Sakurabana, sa tematikom popularne kulture iz celog sveta.\nSve gikovske teme, poznate i ne tako poznate, iz sveta filma, televizije, stripova i knjiga se mogu naći na ovoj konvenciji.\nCilj organizatora je da se prodiskutuju i analiziraju dobro poznati globalni fenomeni iz gikovskog sveta, kao i da se publici prikažu ostvarenja sa kojima možda nisu imali prilike da se ranije sretnu.\nUčestvovaće autori i eksperti gikovskih sadržaja sa kojima će u sklopu raznovrsnih aktivnosti, predavanja i tribina moći da se razgovara o najrazličitijim pitanjima.\nCena dnevne ulaznice: 250 dinara za program prvog dana BeoKon-a (od 15.30); 350 dinara za drugi (od 12.00) i 350 dinara za treći dan programa (od 12.00). Cena kompleta ulaznica za sva tri dana je 800 dinara.\nUlaznice su u prodaji preko Eventima. (danubeogradu.rs)\nBeoKon 2017 – program\n15.30-16.30… BG Geek: O drugoj sezoni „Stranger Things“ i ostalim aktuelnostima\n16.00-19.30… Causal gaming KlanRuR\n16.00-17.00… Fox tribina\n17.00-18.30… Radionica: Živko Kondić – Zhillustrator – Digital Art Starter Pack\n18.00-19.00… Supernatural – od fanova za fanove\n19.00-20.30… Killing Stalking – Mračna strana korejskog stripa\n19.30-20.30… Tribina: 30 godina „Dilana Doga“\n20.30-23.00… Late Halloween KPOP Party\n21.00… Projekcija filma: „Drakula“, 1931\n12.00-13.00… „Sluškinjina priča“ – roman, serija i stvarnost\n12.00-13.00… Predstavljanje: Atharon, knjiga i stoni RPG\n13.00-20.00… Turnir: Marvel vs Capcom: Infinite Turnir: Injustice 2\n13.10-14.30… Rick And Morty: Rikskusija\n13.30-15.00… BeoKonski kviz\n14.40-15.30… Blade Runner: Što je čovjek, a mora bit čovjek?\n15.30-16.30… Gošća BeoKona – Iconoclast: The Hunger Games i moć vizuelne prezentacije\n15.40-16.30… Predstavljanje stripa: „Saga“\n16.40-17.30… Horor fantastika Lavkrafta i Ligotija\n17.00-18.30… GOTovanje: Sve o sedmoj sezoni „Igre prestola“\n17.40-18.30… Socijalna pravda u gejmingu: „Overwatch“\n19.00-20.30… Počasni gost – Norman Spinrad\n19.00-20.00… Mormoni u svetu naučne i epske fantastike\n21.00-23.00… Gosti: Elita\nNedelja, 12. novembar\n12.00-13.00… Doktor(ka) Who iliti brushalteri u Tardisu\n12.00-13.00… Alien: Odiseja strave i eksploatacije\n13.10-14.00… Žica: 15 godina serije „The Wire“\n13.30-15.00… Tribina: Marvel vs DC – TV serije i filmovi u 2017.\n14.30-15.30… „Star Trek: Discovery“ vs „The Orville“\n15.30-16.30… Godina Stivena Kinga – filmske i TV adaptacije u 2017.\n16.00-17.00… Moj film je bolji od tvog – Game Of Thrones specijal\n16.00-19.30… Causal gaming – KlanRuR\n17.00-18.00… Američki bogovi: Verski migranti u vrlom novom svetu\n17.30-18.30… Prostranstvo – The Expanse\n18.00-19.00… Počasni gost – Norman Spinrad\n19.00-20.30… Alister Kroli i glasovi iz daljine\n19.30-20.30… Gošća – Tajana Štasni\nTagovibeokon dom omladine beograda društvene igre fantastika festivali film horor igra prestola izlasci knjige sajmovi sf star trek stripovi tv serije\nPrethodni Novi Sad: Novi izgled u novogodišnjoj noći\nSledeći IX Festival srpskih vina u Lazarevcu


MWC 2020 otkazan, MWC20 otkazan, Mobile World Congress Barselona otkazan, MWC Barselona otkazan | Tech | Uređaji\nZVANIČNO JE: Prva neljudska žrtva koronavirusa je pala! (FOTO) | Smartlife RS\nZVANIČNO JE: Prva neljudska žrtva koronavirusa je pala! (FOTO) 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.02.2020. / 21:06\nMWC 2020, najveći sajam mobilne telefonije na svetu se otkazuje zbog bojazni od širenja koronavirusa!\nKoronavirus se nadvio nad zdravlje ljudi, odnoseći preko 1.100 žrtava dosad i zarazivši gotovo 50.000 ljudi, a svet strahuje od globalne epidemije, iako nas svi uveravaju da ne treba da paničimo i da do toga ne bi trebalo da dođe.\nOsim ljudskih žrtava, koronavirus utiče i na industriju, ponajviše na pametne telefone, koji će u prvom tromesečju 2020. godine zabeležiti istorijski pad, upravo zbog posledica virusa.\nXiaomi odustao, [zna se ko je veća faca], ali na Benchmark testovima RAZBIO\nIpak, dosad najveća neljudska žrtva koronavirusa je upravo MWC 2020, koji je otkazan.\nVest o otkazivanju Sajma objavljena je na zvaničnom blogu MWC-a i u njoj se navodi da je u datim uslovima nemoguće održati ovako kompleksan događaj, a da su ljudski životi i zaštita svih, kao i bezbednost na prvom mestu.\nGSMA, organizator sajma, napominje da od 2006. godine, kad je prvi put organizovan Sajam, nije bilo njegovog odlaganja i izražavaju žaljene zbog donete odluke. Takođe, GSMA sa svim partnerima saučestvuje u bolu i patnji svih zaraženih i preminulih u Kini, kao i širom sveta.\nVidimo se dogodine u Barsi, ove ćemo premijere, sva je prilika gledati na YouTube sajtu i ko zna gde sve drugo…\nŽao nam je zbog svega, ali MWC20 tag na MONDO MobIT-u ostaje aktivan i dalje!\nIzvor: MONDO portal/Marko Čavić.Br. slika: 5 1 / 5\nIzvor: MONDO portal/Marko Čavić.Br. slika: 5 2 / 5\nIzvor: MONDO portal/Marko Čavić.Br. slika: 5 3 / 5\nIzvor: MONDO portal/Marko Čavić.Br. slika: 5 4 / 5\nIzvor: MONDO portal/Marko Čavić.Br. slika: 5 5 / 5\nmwc MWC20 poslovanje barselona Pametni telefoni


različiti – Pitaj Učene ®\nEsselamu alejkum, imam jedno pitanje, koje zelim da mi pojasnis. Kako se postaviti i kako ciniti kada se u sredini u kojoj zivimo pojavi vise nacina obavljanja namaza, i ...\nOdgovoreno | 30.11.2018 u 10:00\nAlejkumusselam! Ako se u jednom mjestu obavlja namaz na više načina na muslimanu je da slijedi onaj način za koji zna da je ispravniji, odnosno zasnovaniji na validnim dokazima. Ili da slijedi onog u čije znanje ima najviše povjerenja ako sam ne može procijeniti koji je način ispravniji. Drugi ljudičitaj više


pink.rs | SRBI SE GURAJU POD NATO KIŠOBRAN! U BiH se potura godišnji nacionalni program koji označava POČETAK INTEGRACIJA u Alijansu, a članstvo bi realizovalo glavni cilj - LIKVIDACIJU REPUBLIKE SRPSKE! (VIDEO)\nSRBI SE GURAJU POD NATO KIŠOBRAN! U BiH se potura godišnji nacionalni program koji označava POČETAK INTEGRACIJA u Alijansu, a članstvo bi realizovalo glavni cilj - LIKVIDACIJU REPUBLIKE SRPSKE! (VIDEO)\nSve su jači pritisci na Srbiju, ali i Republiku Srpsku, da odustanu od politike vojne neutralnosti i stanu pod NATO kišobran, a poslednja u nizu opomena Beogradu "provučena" je i u saopštenju zemalja Kvinte Srbiji o rešavanju kosovskog pitanja.\nNATO put Bosni i Hercegovini "kvari" Dodik, pa je zato je prvi godišnji nacionalni program za NATO (ANP) stigao je u Predsedništvo BiH, zaobilazeći srpske predstavnike. Gosti "Novog jutra" objašnjavaju da je reč o dokumentu koji predstavlja prvi korak u integracijama BiH.\nZamenik pomoćnika državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država za Evropu i Evroaziju Metju Palmer rekao je da SAD podržavaju sporazum tri najuticajnije stranke u BiH, kojim je utvrđen kompromis kao put napretka kada je reč o EU, NATO i formiranju vlasti. Međutim, član Predsedništva BiH Milorad Dodik kaže da nema puta BiH u NATO i poručuje da nije odustao od vojne neutralnosti uprkos brojnim spekulacijama.\n- Reč je o dugoročnom projektu koji ima za cilj poravnanje terena za, eventualno, Kineze koji žele da konstruišu svoj tranzitni koridor od Pireja i Soluna ka centralnoj Evropi – kaže Trifković.\n- Srbi iz Republike Srpske i Srbije bili bi razdvojeni barijerom koja bi bila, ne samo formalno-pravna kao što je sada, već u punom kapacitetu geopolitička i geostrateška – kaže Trifković za Pink. Dodaje da bi članstvo BiH u NATO, sa stanovišta širih strateških i dugoročnih planova, na zapadu bilo posmatrano kao korak ka likvidaciji RS, što i jeste krajnji cilj.\n- Od Republike Srpske žele da ostave samo praznu ljušturu koja možda ima samo ime, a kada bi BiH zaista ušla u NATO, time bi bio završen proces likvidacije, koji je započet dok se još ni mastilo na Dejtonskom sporazumu nije osušilo – kaže Trtifković.\nProf. dr Srđan Perišić, profesor geopolitike, kaže da se dosta spekuliše oko navodnih dogovora među članovima Predsedništva BiH, a sve kako bi se stvorile smutnje u samoj zemlji. Dodik i RS su, kako kaže, čvrsto na pozicijama vojne neutralnosti i svoje rezolucije koja je doneta 2017, a koja kaže da Republika Srpska ne želi da BiH ide u tom pravcu, jer je RS na istoj poziciji sa Srbijom.\n- Očito da zapadnoj geopolitici ne odgovara ni vojna neutralnost RS, ni nova strategija nacionalne bezbednosti Srbije – kaže Perišić za Pink. Kaže da Dodik smatra da bi BiH mogla da ima kvalitetne odnose i saradnju sa NATO, ali bez članstva.\nIstiče da Godišnji nacionalni program za NATO koji Željko Komšić želi da stavi na glasanje u Predsedništvu, zapravo znači tačku od koje počinje integracija u NATO.\n- Komšić pravi svinjarije i dokument koji formalno-pravno ne postoji, stavlja kao tačku dnevnog reda. Iz ovoga se jasno vidi da igra onako kako kaže Američka ambasada u Sarajevu.\nCeo razgovor sa gostima "Novog jutra" možete pogledati u nastavku:\nDa li će se PREKID civilne i vojne saradnje Rusije i NATO odraziti na Srbiju? (VIDEO)


DRŽAVA I DALJE DISKRIMINIŠE MANJINSKE NARODE | GAMN\nDRŽAVA I DALJE DISKRIMINIŠE MANJINSKE NARODE\nObjavljeno: 3. Februar 2015.\nOno što je zabrinjavajuće je da još uvijek nema napretka u rješavanju ovog pitanja. Prema zvaničnim podacima sa poslednjeg popisa, u Crnoj Gori živi preko šest hiljada pripadnika romske populacije (oko jedan odsto) neshvatljivo je da uopšte nijesu zastupljeni ni na jednoj od vodećih funkcija. Još drastičnije je to da je od preko 31 hiljade pripadnika albanske populacije u Crnoj Gori, na vodećim funkcijama u izvršnoj vlasti zaposlen svega jedan pripadnik te nacionalnosti.\nNaime, Crna Gora još uvijek nije razvila ni adekvatne načine za mjerenje nacionalne strukture zaposlenih u državnim organima, te se ovi načini moraju razviti, a da istovremeno mjerenje ne bude u suprotnosti sa standardima ljudskih prava. Ti načini moraju dati široke, precizne podatke i statistiku, koji će biti od presudnog značaja za ocjenjivanje i praćenje etničke strukture zaposlenih i razmjera koje postoje, zatim pozicija koje imaju u hijerarhiji, kao i tendencija koje su na djelu u zapošljavanju u organima javne vlasti na svim nivoima lokalne uprave.\nNaglašavamo da ovo mora biti jasna obaveza Vlade u poštovanju Ustava i zakona kojim se definiše afirmativna akcija i pravo na ravnomjernu zastupljenost. Pri tome ne smije biti predmet međupartijskih dogovora i političke trgovine bez dugoročnih strategija.\nNa ovaj način se šalje poruka da država ne želi strateški da riješi ovo pitanje, već da najjača vladajuća stranka često dokazuje da upravlja procesima zapošljavanja u državnoj upravi dajući različita obećanja kroz međupartijske dogovore zloupotrebljavajući procese zapošljavanje definisane jasnim procedurama Zakona o državnim službenicima i namještenicima koje bi trebalo da vode depolitizaciji i profesionalizaciji u tijelima državne uprave, te u pravosuđu, zdravstvu i prosvetnom sistemu . Ukazujemo da je jednak pristup pravu na zapošljavanje i proporcionalna zastupljenost u državnim organima svih etničkih zajednica, u svim multietničkim društvima pokazatelj demokratičnosti društva.\nKoordinator programa dobrog upravljanja


Zašto sanjamo da propadamo? – BiGportal.ba\nKoliko puta vam se desilo da tokom sna “propadnete”? Trzate nogom kao da ste upravo pali sa nekih stepenica ili litice, samo odjednom propali u mračnu rupu? Naravno da niste jedini kome se to dešava. Većina ljudi to opisuje kao iznenadni osećaj spoticanja, skoka ili pada u prazninu, praćenog trzajem tela, grčevima u mišićima ili čak osećaju nepokretnosti. Neki posle toga jednostavno nastave da spavaju, ali mnogi se uplaše, jer im srce ubrzano kuca, pa se zabrinu šta im se i zašto to dešava. Međutim, razloga za brigu nema.


Do 2020. u Srbiji će nestati još 700 sela ::\nEkonomija / Do 2020. u Srbiji će nestati još 700 sela\nDo 2020. u Srbiji će nestati još 700 sela\nAutor: Jelka Jovanović\nIzvor: Zoran Raš\nGotovo čitav Novi Kozjak okupio se 13. aprila da isprati Dušana Lalića (45), svog dan ranije preminulog suseljanina. U desetinama metara dugoj tužnoj povorci najviše je bilo starih ljudi. „Ništa tužnije nego kada staro selo prati mladog čoveka“, kaže za Novi magazin naš domaćin Živa Lalić, predsednik Mesne zajednice Novi Kozjak. Iza Dušana ostalo je troje dece mlađe od 15 godina, žena, otac i majka. Ekipa Novog magazina se, prema ranijem dogovoru, uputila kod njih jer su sa troje školske dece oni nada da se selo neće ugasiti. Iako prepolovljen od prvog posleratnog popisa 1948, Novi Kozjak još nema epitet sela na umoru: u dvesta od ukupno od 4.600 sela u Srbiji više nema ljudi, u 200 nema mlađih od 25 godina, a tokom naredne decenije ugasiće se još 700 sela. Već je prazno 50.000 kuća, tri puta toliko nije stalno nastanjeno, a 600.000 hektara njiva je neobrađeno.\nSEL O NA UMORU : Za pedeset godina, od 1950. do 2000, osam miliona ljudi u Srbiji opanke je zamenilo, uglavnom, radničkim cipelama. Za takve migracije zapadnim zemljama bio je potreban po vek, vek i po. Srbija je u demografsku tranziciju, što je eufemizam za starenje nacije, ušla u deceniji pre Drugog svetskog rata. Industrijalizacijom taj je proces pospešen posle rata. Učešće gradskog stanovništva u ukupnoj populaciji 1953. bilo je 22,5 odsto, 2002. - 56,4, dok je učešće poljoprivrednog stanovništva sa 72,3 procenta palo na 10,9 odsto. Danas je taj postotak jednocifren. Prirodni priraštaj u Srbiji pada od 1953, kada je dostigao najvišu posleratnu stopu od 14,5 promila. Pre dvadesetak godina zabeležena je nulta stopa, a potom opadajuća. Uprkos dolasku više od 300.000 izbeglica i raseljenih zbog ratova na području bivše SFRJ, Srbija godišnje gubi 25.000 stanovnika i postaje sve starija. Prosečan stanovnik kroz deceniju i po imaće 65 godina i živeće u gradu. Nasuprot selu koje opada i izumire, nekoliko gradova neprestano raste. Od 7,3 miliona stanovnika 2010. trećina (2,4 miliona) živela je u Beogradu, u Novom Sadu više od 300.000, Nišu 250.000 i Kragujevcu bezmalo 200.000. Svake godine u Beograd se doseli 24.000 ljudi, mahom mladih bez posla i stana.\n“Stanovništvo odlazi najviše iz pograničnih i planinskih predela. Ceo južni poluprsten Srbije se prazni, čemu treba dodati i pogranične delove Vojvodine, sa akcentom na Banatu”, kaže za Navi magazin Vladimir Nikitović, naučni saradnik Centra za demografska istraživanja Instituta društvenih nauka u Beogradu Srbija se populaciono sažima u visokourbanizovanu i relativno gusto naseljenu zonu, čiji su polovi Beograd i Novi Sad, koji će se u skorijoj budućnosti spojiti.\n“Drugi populacioni pol je oko Niša, što ukazuje na koncentrisanje oko Koridora 10, s manjim kracima oslonjenim o zone reka koje gravitiraju Velikoj Moravi”, objašnjava Nikitović, dodajući da su migracije izazvane\nbrojnim faktorima koje nije lako kontrolisati.\nSTATI STI ČKI PRE SEK: Iako su rubni, planinski delovi Srbije svima na pameti, Novi Kozjak i Alibunar su alarmantni primeri starenja sela i varoši. Novi Kozjak ima 643 punoletna stanovnika, prosečno domaćinstvo ima 2,87 članova.\n„Od 330 kuća 30 je zatvoreno, u šezdesetak kuća živi po jedna duša, a imamo i nekoliko starih parova“, kaže Lalić i dodaje da aktivnih domaćinstava nema više od 60. Za dvadeset godina rođeno je 109 dece. Najplodnije su bile ratna 1999. i 2006. sa po devet prinova. Rekorderi po potomstvu su jedna romska porodica sa sedmoro dece. Izbegličke porodice imaju po troje-četvoro dece. U selu sa dva-tri venčanja i prinova godišnje ima više od 20 sahrana. Alibunar je za poslednjih 20 godina napustilo desetak hiljada ljudi, trećina sa popisa iz 1991. Prema rečima narodnog poslanika i direktora Doma zdravlja Viorela Žure, ovde je pre osam godina radilo četiri hiljade ljudi. Neuspešne privatizacije prepolovile su ovaj broj. Iole pristojne zarade ima nekoliko stotina zaposlenih u javnim službama i ustanovama, pa neformalna računica kaže da legalni prihodi obezbeđuju evro dnevno po glavi stanovnika.\nSlično je u još 47 opština koje se vode kao najnerazvijenije i imaju GDP po glavi stanovnika manji od 60 odsto republičkog proseka. Na dnu lestvice je Bojnik sa 26,59 odsto proseka. „Značajan deo imigranata u centre dolazi ne zato što je uveren da će ekonomski bolje proći nego u svojoj sredini, već što se nada da će biti bolje”, navodi Nikitović.\nOPADANJE NA RATE : Novi Kozjak je pre tri decenije bio mesto nade. Kada je 1987, uz narodno veselje, snimano “Znanje-imanje”, bio je drugo selo po uređenosti u Jugoslaviji, imao je osmogodišnju školu, Dom zdravlja je radio celog dana, Dom kulture okupljao staro i mlado, imao je fudbalski klub, folklornu grupu, nekoliko kafana i prodavnica, dvadesetak zanatlija... “Kozjak se ispraznio u vreme kada je bilo najbolje. Između sedamdesetih i devedesetih godina prošlog veka naši roditelji su masovno slali decu u školu i na rad u grad”, kaže meštanin Srbislav Aleksić.\nU selu odnedavno živi i stariji bračni par iz Beograda. Prodali su stan u centru grada i za 4.000 evra u centru sela kupili kuću sa okućnicom. Novac od prodatog stana obezbedio je potomstvo, a njima stalnu negu. Iako ovakva migracija čini selo starijim, otvara mogućnost seljanima da zarade od usluga. To je i razlog što su u Alibunaru poslednjih godina nikla tri privatna staračka doma, od kojih najveći Nacionalni dom u Vladimirovcu može da primi 98 ljudi.\nIGRA BR OJKI: “Smanjuje se broj stanovnika, ali ukupan broj godina ostaje isti”, ukazuje Žura. Slično je i u obližnjem Seleušu, gde je polovina stanovnika rumunske nacionalnosti. Ovde je nedavno preminuo “Amerikanac”, čovek koji je stekao bogatstvo u SAD, žena i tamo rođena deca nisu hteli da dođu u Srbiju. Velika kuća, koja je progutala mnogo novca danas je prazna. Sličnog mrtvog kapitala ima na sve strane, a oni su “zaštitni znak” istočne Srbije i Pomoravlja. “Prazne kućerine jesu mrtav kapital, ali podsticale su domaću industriju građevinskog materijala, građevinu i neke usluge. To je bolje nego da su naši ljudi kuće gradili u inostranstvu”, kaže za Novi magazin ekonomista Goran Nikolić.\nNikolić upozorava i da je “povratak na selo idilična priča”: “Produktivnost seljaka je niska i depopulacija sela verovatno je bila ispravna odluka. Srbija je trenutno jedna od ‘najseljačkijih’ zemalja Evrope. Udeo agrarne populacije na zapadu Evrope je 2-5 odsto”. Navodeći da ”nije neophodno sva sela spasavati, jer to nije suštinsko pitanje demografije i ekonomije”, Nikitović kaže da za spas “onih koja nisu izgubila istorijski razlog postojanja” treba prvo spasiti male gradove i varošice koje su polovi razvoja modernog sela i oslonci velikih središta. “Nije neophodno da ta mesta po svaku cenu održe broj stanovnika; bitna je struktura te populacije koja ne sme da bude pretežno staračka”, naglašava Nikitović.\nPrema njegovim rečima ključ je u dobroj organizaciji mreže naselja, a ne u broju stanovnika. Naša mreža naselja nasleđena je i nerentabilna. “Depopulacija se sprečava ukupnim ekonomskim razvojem zemlje, kreiranjem mogućnosti i šansi za zapošljavanje u svim ruralnim područjima - a to je 85 odsto teritorije Srbije. Za ekonomski razvoj u ruralnim područjima nije dovoljna samo pametna podrška razvoju poljoprivrede, nego i snažna podrška preduzetništvu i širenju ekonomskih aktivnosti na selu”, kaže za Novi magazin Ivana Dulić Marković, nekadašnja ministarka poljoprivrede. Ipak, upozorava ona, poljoprivreda ne može biti nosilac razvoja. Ilustrativno je poređenje sa Holandijom koja sa 1,2 miliona hektara od mora otete zemlje izveze 68 milijardi evra poljoprivrednih proizvoda godišnje, ali je udeo poljoprivrede u GDP dva odsto. Pet puta manje nego u Srbiji.\n”Depopulacija je sporija u regionima u kojima su dostupne tehnološke inovacije vezane za poljoprivredu, ali i druge delatnosti, gde su transfer znanja, podsticanje i uvođenje inovacija dinamični i gde postoji tržište i snažna veza sa drugim tržištima van lokalne ekonomije, razvijena saobraćajna i komunalna infrastruktura”, navodi Dulić Marković. Novi Kozjak je dobra ilustracija njenih reči - sa odlaskom mladih odlaze i ideje.\nTri generacije u kući Aleksića\nUzorno kozjačko domaćinstvo Srbislava Aleksića primer je porodice koja se drži porekla i posla predaka. Kad saberu godine domaćin, njegova onemoćala majka, supruga Dana i dvojica sinova, stižu bezmalo do proseka od pola veka. Željene četvrte generacije, unučića, nema, iako su momci napunili 29 i 30 godina. Ovo domaćinstvo živi od poljoprivrede, a do pre nekoliko godina važan prihod donosila je Dana, koja je radila kao prodavačica u prometnoj seoskoj radnji. Tri Aleksića imaju tri traktora (najnoviji iz 1994) i priključnu mehanizaciju. Obrađuju 35 hektara zemlje; 23 svoja, ostalo iz zakupa. Kombajn iznajmljuju, malo je zemlje za takvu investiciju. Angažuju i nadničare, sa stotinjak dnevnica godišnje. Nadnica je oko 15 evra, plus hrana, piće, duvan, ako treba smeštaj… Aleksići drže dvadeset goveda kao vrstu ličnog kredita, pa kad zatreba gotovina za setvu, ne idu u banku već prodaju kravu ili žito.\n“Proleće je najgore. Evo, sad nam treba 700 hiljada dinara. Da se ne zadužujem, prodao sam 2.000 kila kukuruza, nisam mogao da čekam najbolju cenu”, kaže gazda Aleksić.\nKad svedu godinu, hektar da zaradu, ostalo su troškovi. Pre dve-tri decenije deset hektara je bilo dovoljno za dobar život. Porodičnu kuću Aleksići su podigli 1979. bez dinara kredita. Momci su završili zanate, ali rešili su da ostanu i sa ocem obrađuju zemlju. Na pitanje da li je to svesna odluka, Nenad Aleksić oprezno kaže: “Valjda, jeste, manje je neizvesno nego u gradu bez posla”. I mnogo teže, jer je u sezoni radni dan 10-15 sati.\nRasim Ljajić: Potrebne desetine milijardi dinara za rešenje problema\nU Srbiji 131 opština ima negativan priraštaj stanovništva i potrebne su desetine milijardi dinara godišnje da bi se to zaustavilo i preokrenulo.\n“Bez ekonomskog i privrednog oporavka sve su ovo brojke na koje teško možemo uticati”, kaže za Novi magazin resorni ministar Rasim Ljajić. Strategijom podsticanja rađanja usvojenom 2006. planirano je osam mera. “Kriza je usporila primenu populacione politike. Tako se roditeljski dodatak isplaćuje jednokratno samo za prvo dete, a za drugo, treće i četvrto u 24 rate”, kaže Ljajić, uz napomenu da je roditeljski dodatak populaciona mera, za razliku od dečijeg koji je socijalna kategorija.\nZa punu isplatu roditeljskog dodatka potrebno je osam milijardi dinara godišnje: za prvo dete dodatak je 29.088 dinara, za drugo 113,747, treće 204.735, a četvrto 272.978, u 24 rate. Druga delimična mera jeste naknada za porodiljsko odsustvo, koja podrazumeva isplatu 30 do 100 odsto od zarade porodilje, zavisno od snage lokalne zajednice. Kao dodatnu podsticajnu mogućnost Ljajić navodi i pravo lokalnih samouprava da subvencionišu boravak dece u vrtićima nezavisno od socijalnih parametara. Na drugom tasu vage su stari. Polovina samačkih staračkih domaćinstva je na selu. Prema podacima iz 2009, među starima indeks siromaštva je 9,6, dok je u opštoj populaciji 6,9”. “Siromaštvo među starima je veliko, ali usamljenost je njihov najveći problem i moramo osmisliti mere njihovog uključivanja u društvo”, navodi ministar Ljajić za Novi magazin.\nnatalitet selo depopulacija\npovratak mladih ljudi na selo. iz grada. ukovilj.ima dosta.praznih.ileoih kuća.ukovilju.sada.dodjite da vidite.\npovratak mladih na selo iz grada.ukovilj.


Windows 10 će pitati korisnike za šta koriste računar - Portal 072info\nWindows 10 će pitati korisnike za šta koriste računar\nRačunari služe za različite stvari, u zavisnosti od potreba korisnika, a Microsoft želi da se prilagodi tome.\nObjava naa blogu Windows Insider, tako, opisuje novu funkciju koja znači da će vas računar pitati šta želite da radite kada se uključi. Ovo je, za sada, dostupno samo testerima.\nKako su izvijestili oni koji su ovu funkciju isprobali, trenutno se ne mijenja konfiguracija sistema u zavisnosti od toga što ste izabrali.\nNa primjer, ako odaberete da ćete računar da koristite za školske zadatke, aplikacije za saradnju i hvatanje bilješki biće na početnom ekranu. Ako odaberete “porodičnu” upotrebu, odmah ćete imati spremno nekoliko različitih naloga, dok gejmerska pocija podrazumijeva dodatna podešavanja radi optimizovanja sistema.\nPrethodni članakZašto se nabavka sardina proglašava državnom tajnom?\nSljedeći članakDragana pokušava stati na put koroni: U Americi otkriva slabe tačke virusa


Vučić pozvao Čovića i Dodika, Izetbegović ljutit: Vidimo srpsko-hrvatsko udruživanje - Index.hr\nVučić pozvao Čovića i Dodika, Izetbegović ljutit: Vidimo srpsko-hrvatsko udruživanje\nBOSANSKOHERCEGOVAČKI tronožac ne može stajati na dvije noge, rekao je prvi čovjek bošnjačke stranke Bakir Izetbegović pošto je predsjednik Srbije pozvao na sastanak u ponedjeljak čelnike hrvatske i srpske stranke, a njega izostavio.\nDragan Čović i Milorad Dodik, čelnici vladajuće hrvatske i srpske stanke u Bosni i Hercegovini, dogovorili su za ponedjeljak navečer zajednički sastanak s predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, što je oštro kritizirao Izetbegović kao predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA).\n"Riječ je o neprihvatljivoj praksi ignoriranja Bošnjaka", rekao je Izetbegović.\n"Vidimo srpsko-hrvatsko udruživanje. Dodik i Čović su kod Vučića, nije pozvao trojicu. Tako ne bi trebali raditi Beograd i Zagreb. Nisu to dobre poruke Bošnjacima i bosanskohercegovačkim patriotima", kazao je Izetbegović novinarima u Sarajevu komentirajući iznenadno najavljeni susret u Beogradu.\nPrema dostupnim informacijama predsjednik HDZ-a BiH Čović, te Dodik koji vodi Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), trebali bi se sastati sa srbijanskim predsjednikom na radnoj večeri kako bi razgovarali o stanju u BiH.\nIzetbegović je kazao da njega nitko nije pozvao, a da je pozivnicu primio, on bi se odazvao.\nIstaknuo je da je to za njega neprihvatljiva praksa započeta Dodikovim sastancima s predsjednikom i premijerom Hrvatske u Zagrebu.\n"Mora se znati da bosanskohercegovački tronožac ne može stajati na dvije noge", kazao je čelnik SDA.\nHDZ BiH uspostavu nove vlade uvjetuje izmjenama izbornog zakona kojima bi se osiguralo da se član Predsjedništva BiH iz reda hrvatskog naroda bira glasovima Hrvata, kao i da se ista vrsta političkog predstavljanja zajamči i u izboru zastupnika u domove naroda entitetskog odnosno državnog parlamenta.\n#BiH #Bakir Izetbegović # aleksandar vućić #Dragan Čović. Milorad Dodik\nU Belgiji od zaraženih liječnika traže da rade, u protivnom ide kolaps za par dana


U Vrnjačkoj Banji održano humanitarno veče za Ivana Vukčevića – Radio televizija Trstenik\nVeliko delo Mati Ane Adžić predstvljeno na…\nU javnim preduzećima sve prema planovima za…\n“Čitalačka značka“ uprkos odlaganju, privukla mnogo osnovaca\nLetnja pozornica spremna za otvaranje 1. Oktobra\n22. jula 2019. 22. jula 2019. 0\nU humanitarnoj akciji odazvali su se proslavljeni sportisti i nekadašnji reprezentativci rukometaši Ratko Nikolić i Nenad Puljezević, odbojkaš Nikola Rosić, bokser Aleksandar Drenovak, fudbaler Dragiša Binić, kao i bivši i sadašnji igrači velikog i malog fudbala iz Vrnjačke Banje i Trstenika, kao i okoline. Cilj je bio samo jedan igrati za mladog trsteničanina Ivana Vukčevića, koji boluje od karcinoma pankreasa i njegovoj daljoj borbi za oporavak.\nSama inicijativa za ovo humanitarno veče potekla je od sportsita iz Vrnjačke Banje i Trstenika, i po rečima Vladimira Jovanovića, predsednika KMF „Olimp“ iz Vrnjačke banje, humanost i želja da se pomogne onome kome je to neophodno i ovoga puta je pobedila.\nOpština Trstenik uključila se u ovu akciju i nastaviće da realizuje slične aktivnosti kako bi pomogla Ivanu Vukčeviću u borbi za potpuni oporavak, ističe Nada Sarić, član Opštinskog veća zadužena za sport.\nOdigrane su 3 interesantne utakmice između najmlađih, mališana ekipa „Olimp“ iz Vrnjačke Banje i „Hidromat 013“. Zatim su svoje majstorstvo pokazali veterani iz Trstenika i Vrnjačke banje i ekipa okupljena oko Ratka Nikolića sa proslavljenim sportistima, a veče su zatvorile seniorske ekipe „Olimpa“ i „čaršije“ iz Trstenika. Rezultat je svakako bio u drugom planu, najvažnije je da su prikupljena sredtava za nastavak lečenja mladog trsteničanina uz iskrene želje svih aktera za njegov brz i uspešan oporavak.\nAnica Miletić 24. septembra 2020. 25. septembra 2020.\nAnica Miletić 23. septembra 2020. 24. septembra 2020.\nVeliko delo Mati Ane Adžić predstvljeno na izložbi i u monografiji\nAnica Miletić 22. septembra 2020. 24. septembra 2020.\nU javnim preduzećima sve prema planovima za ovu sezonu


Salkić: Dodik želi bošnjačkog potpredsjednika koji će poginjati glavu - Klix.ba\nTribina u Jablanici\n23.2.2018. u 21:08\nRamiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta Republika Srpska večeras je održao tribinu u Jablanici na kojoj je govorio o stanju i položaju Bošnjaka u manjem bh. entitetu.\n"Rad na uspostavljanju zajedničkih nastavnih planova i programa između bh. entiteta RS i Republike Srbije najnoviji je vid tih separatističkih aktivnosti i jedan od najtežih oblika nepoštivanja suvereniteta naše zemlje. Prekomjerno naoružavanje policije, rad na paravojnim formacijama, predstavljaju jasan proces militarizacije s ciljem priprema i slanja militantnih poruka građanima Bosne i Hercegovine, ali i građanima cijelog regiona. Ove aktivnosti nisu uznemirile samo Bošnjake, nego cijeli svijet, a o čemu su pisali ugledni svjetski mediji", kazao je u svom obraćanju Salkić.\n"Napad na bosanski jezik u Bratuncu, Zvorniku, Kotor Varošu, ali i drugim dijelovima bh. entiteta RS, napad je i na bosanski jezik u Zenici, Mostaru i Sarajevu, i to treba tako posmatrati i shvatati. Odredbe Ustava entiteta RS koje daju pravo Bošnjacima na konstitutivnost i ravnopravnost, vlast svjesno krši i zanemaruje, jer zna da neće imati pravne posljedice. Nažalost, takvo stanje imamo jer još uvijek nemamo pravnu državu u punom kapacitetu. Zbog svega navedenog, Miloradu Dodiku i njegovom režimu je od velike važnosti da utiču na izbor bošnjačkog potpredsjednika u bh. entitetu RS, kako bi imali potpredsjednika po njihovoj mjeri, koji neće govoriti o ovim problemima. Tako je bilo u proteklom periodu, kada su neki potpredsjednici zatvarali oči i poginjali glavu pred brojnim problemima, te išli na obilježavanje i neustavnog 9. januara", kazao je na tribini potpredsjednik Salkić.\n23.02.2018. u 22:35\n23.02.2018. u 20:38


Aktuelnosti – Strana 2 – JKP Komunalac Kula\nObjavio Urednik u 8. juna 2020.\nTokom protekle nedelje, Ekipa odeljenja „Urbanističko planiranje i održavanje puteva“ JKP „Komunalac“, u sklopu redovnog održavanja putne mreže izvršila je postavljanje saobraćajnih znakova u Crvenki i […]\nObjavio Urednik u 24. maja 2020.\nU Kuli su ekipe električara odeljenja „Urbanističko planiranje i održavanje puteva“ izvršile kontrolu postojeće i postavljanje nove rasvete na terenima na Vašarištu, kao i postavljanje košarkaških […]\nObjavio Urednik u 17. maja 2020.\nProlećno uređenje naselja Kula nastavilo se i tokom protekle nedelje. Najviše posla imale su ekipe koje brinu o zelenim površinama i redovnom održavanju istih. Ekipa odeljenja […]\nObjavio Urednik u 10. maja 2020.\nRedovne aktivnosti u JKP „Komunalac“\nU Kuli ekipa odeljenja „Čistoća“ JKP „Komunalac“ tokom prethodne dve nedelje uredila je zelene površine u ulici Maršala Tita, na dečijim igralištima, oko fekalnih podstanica i […]\nObjavio Urednik u 26. aprila 2020.\nKomunalne aktivnosti u Kuli\nRadnici odeljenja „Čistoća“ JKP „Komunalac“ iskoristili su toplo vreme kako bi uredili zelene površine na više lokacija u Kuli. Počeli su uređenje u ulici Maršala Tita […]\nObjavio Urednik u 24. aprila 2020.\nJKP „Komunalac“ obaveštava građane da zbog Odluke o zabrani kretanja tokom vikenda pijaca u nedelju neće raditi. Pijaca sa radom nastavlja u ponedeljak, odnosno u redovnim […]\nNedeljni pregled aktivnosti\nU Kuli, tokom prošle nedelje, ekipe svih odeljenja JKP „Komunalac“ radile su na zadacima iz svog domena poslovanja, uređene su zelene površine zahvaljujući radnoj jedinici „Čistoća“, […]\nObjavio Urednik u 13. aprila 2020.\nZahvaljujući toplom vremenu u prethodnoj nedelji radnici javnog komunalnog preduzeća na teritoriji Kule obavljali su planirane poslove bez većih poteškoća. Ekipe radne jedinice „Čistoća“ uz redovne […]\nEkipe JKP „Komunalac“ poslove koji se tiču redovnog poslovanja izvršavali su na dnevnom nivou poštujući plan i program. Svakodnevno je vršena dezinfekcija javnih objekata i površina.Ekipe […]\nObjavio Urednik u 4. aprila 2020.\nDezinfekcija Kule, 02.04.2020.\nRadnici JKP „Komunalac“ Kula nastavili su sa dezinfekcijom ovog naseljenog mesta. Dezinfikovani su ulazi u zgrade, što je inače praksa na svaka tri dana, dok se […]\nObjavio Urednik u 2. aprila 2020.\nUsluge dežurnog vodoinstalatera i električara za starije građane\nJKP „Komunalac“ je donelo odluku da tokom vanrednog stanja stavi na raspolaganje našim starijim građanima, koji su najviše ugroženi pojavom virusa korona, dežurnog vodoinstalatera i električara. […]\n„Komunalac“ počeo sa podelom dezinfekcionog sredstva u MZ Donji grad\nJavno komunalno preduzeće „Komunalac“ danas je nastavilo podelu sredstva za dezinfekciju prostora i površina. Natrijum hipohlorit, sredstvo koje je Svetska zdravstvena organizacija preporučila kao pouzdano u […]


Dnevni pregled - 18.7.2013 - Vijesti.me\nDnevni pregled 18.7.2013 Arhiva\nLovćen u prvom šeširu za 1. kolo EHF kupa\nŽrijeb je 23. jula u Beču, a mečevi prvog kola igraju se 7/8. i 14/15. septembra\nZvezdi plus dva pred revanš, Rijeka najefikasnija\nCrveno-bijeli su na beogradskoj Marakani savladali IBV sa Islanda 2:0, dok je Rijeka kod kuće deklasirala tim Prestatina iz Velsa 5:0.\nFIBA je ove godine već oduzela Libanu organizaciju prvenstva Azije zbog rata u susednoj Siriji.\nPljevljaci nisu imali šansi protiv Slaska koji je već nakon devet minuta igre imao dva gola prednosti\nZvanično: Jovetić novi član Sitija\nJovetić će biti četvrto veliko pojačanje Sitija, nakon što su dovedeni Alvaro Negredo i Hesus Navas iz Sevilje, odnosno vezista Šahtjora Fernandinjo\nSDP Cetinje: Zapošljavanje je važnije od šminkanja infrastrukture\nU toj stranci dodaju da lokalni DPS konstantno želi da ih optuži za loše rezultate prethodne lokalne uprave\nTvrdi da je u "Našem diskontu" kupio pokvarena jaja\nMilošević je istakao da nije pristao da ih zamijeni, jer mu se, tvrdi, već jednom desilo da kupi pokvarena jaja u istoj prodavnici\nNovinarka “Vijesti” povodom reagovanja neformalnog pokreta Udar\n"Zeleni" Lake fest\nOni koji tokom ovogodišnjeg Lake festa sakupe 20 plastičnih čaša i predaju ih volonterima NVO Ozon, dobiće majicu. Na festivalskom prostoru će biti postavljene i kante za odlaganje otpada\nIz Zavoda za hidrometeorologiju i seizmologiju saopšteno je da će duvati slab do umjeren vjetar promjenljivog smjera\nMartini i Balestra u Kotoru\nMeđunarodna smotra mode počinje sjutra veče u Kotoru, a glavne zvijezde biće Alviero Martini i Renato Balestra\nPodržali Predlog zakona o amnestiji\nPredlog su podržali poslanici DPS-a, SDP-a i SNP-a, dok su uzdržani bili predstavnici Demokratskog fronta\nFink: Gvardiola nije izmislio fudbal\nNjemačka javnost od Gvardiole, koji je s Barcelonom osvojio čak 14 trofeja u četiri sezone, očekuje da dodatno unaprijedi igru Bajerna i učini je još atraktivnijom što sigurno neće biti lagan posao\nZa pranje Šarićevog novca dobio 4,5 godine robije\nSud u Banjaluci osudio Zorana Ćopića, jer je s umišljajem ulagao prljav novac od prodaje droge u privredne tokove Republike Srpske, pišu "Nezavisne novine"\nMugoša na saslušanje došao sa stručnjakom za narkomaniju\n"Ne znam zašto ste me pozvali, cijenio sam da je dobro da se ovo proprati i iz ovog ugla", kazao je Mugoša\n“U revanš idemo da postignemo gol”, najavio je Nikola Rakojević i pokazao da želi prolaz\nRablonu etapa, Frum sve bliži tituli\nRablon je prestigao Amerikanca Tidžeja van Garderena na posljednjem penjanju i tako postao prvi Francuz koji je ove godine trijumfovao na etapi ove prestižne trke\nTrudna olimpijka umrla od srčanog udara, ljekari spasili bebu\nOva Etiopljanka 2004. godine je na Olimpijadi u Atini bila 12. na nadmetanju na 1.500 metara\nUN: Zbog rata, mnoga djeca u Siriji ostaće nepismena\nIzaslanica UN je pozvala obje strane da poštede djecu. "Jednom kada rat bude gotov, Sirija će morati da se suoči s generacijom djece koja su izgubila djetinjstvo, puna su mržnje i nepismena"\nNakon 20 godina života na ulici, barski beskućnik dobio krov nad glavom\nRođen je u Tuzli, a u Bar ga je doveo ratni vihor 1992. Imao je porodicu u Tuzli - oca i majku, dva mlađa brata, o kojima ni dan danas ništa ne zna\nPalestinci osumnjičeni da su oštetili M:tel za 107 hiljada eura\nA.F. i Z.A.S su krivično djelo počinili na način što su prekoračili granice svojih ovlašćenja koristeći GSM mrežu Društva za telekomunikacije M: tel\nAntikorejski protesti širom Japana\nU nekoliko gradova širom Japana organizovani su protesti pod sloganom "Koreanci napolje" i "Koreanci su suvišni u Japanu"\nSDP: Plaćanje struje za CEAC je enormno rasipništvo\nSDP neće neće dozvoliti da fakture za struju strane kompanije, koja je godinama preko KAP-a izvlačila novac iz Crne Gore padnu na leđa poreskih obveznika\nDeniz Koyu i Danny Avila nastupali su Top Hillu pred oko 3.000 posjetilaca\nDebata o Trinaestojulskoj nagradi: Krivokapić bez većine\nProtiv predlog šefa parlamenta da se poništi dodjela državnih nagrada onima koji su bili protiv države DF i SNP, DPS i Pozitivna uzdržani\nOduševila publiku: Nina Žižić kao Dženifer Lopez\n"Potrudila sam se da iznesem njenu energiju, a po reakcijama publike mi se čini da sam u tome uspjela"\nČudesni svijet domina\nNjemačka kompanija Sinners Domino Entertainment ušla je u Ginisovu knjigu rekorda rušeći postavku "Enjoy Your Life" od 277.275 domina. Domine su slagali cijelih osam dana, a obaranje je trajalo sevga desetak minuta.\nVuksanović: Promijenili mišljenje nakon telefonskog poziva\nVuksanović je naglasio da je Skupštini prisustvovalo 100 odsto elektora koji su se zalagali za očuvanje te, kako je naveo, jedine srpske institucije u okviru institucionalnog sistema Crne Gore\nOvdje uvijek nađu novac za sve, osim za nauku\nPetar Tadić, koji se i ove godine okitio bronzom na Međunarodnoj olimpijadi znanja, odlučio da studira u Beogradu\nRakočević srebrna u bacanju kugle, džudista Milić osvojio bronzu\nOna je do srebrne medalje došla hicem od 15,79 metara i postavila nove rekorde Crne Gore za pionirke i mlađe juniorke.\nOno što je dobro za državu, loše je za Đukanovića\nPoslanici opozicije jedinstveni u ocjeni da su prognoze premijera Đukanovića o KAP-u neutemeljene, diskutabilne i nerealne\nDržava štiti Brkovića, iako njegov posao propada\nPoslanici su ocjenili da je neophodno naći način način da se isplati sedam zaostalih zarada zaposlenima, čiji su predstavnici prisustvovali sjednici\nESPN: Đoković ponovo najbolji teniser, Džejms najbolji sportista\nNa svečanosti u Los Anđelesu saopšteno je da je Đoković nagradu dobio kao najbolje rangirani teniser svijeta i osvajač ovogodišnjeg Australijan opena.\nBugarski demonstranti traže raspuštanje parlamenta\nDemonstranti su blokirali saobraćaj u centru Sofije, i uzvikujući "ostavka" i "mafija", ponovo zatražili raspuštanje parlamenta i raspisivanje izbora.\nGvidolin na klupi Udinezea do 2017.\nFranćesko Gvidolin je produžio ugovor i na klupi Udinezea ostaće do 2017. godine. Finansijski detalji nisu objavljeni na sajtu Udinezea.\nNumanović pozvan na prvu crnogorsku Povorku ponosa\nKvir Montenegro na Povorci, a u skladu sa praksom visoko razvijenih demokratskih društava, očekuje prisustvo svih crnogorskih ministara\nJildirim je kazao da je Sud za sportsku arbitražu u Lozani suspendovao dvogodišnju zabranu učešća tog turskog kluba u evropskim takmičenjima.\nPjanić: Želim da ostanem u Romi\n"Nikad se ne zna šta će se desiti na tržištu, ne znam finansijsko stanje kluba, ali ja želim da ostanem i oni su svjesni te želje", rekao je Pjanić za italijanske medije.\nPočinje prvo Svjetsko prvenstvo bez Majkla Felpsa\nSvjetsko prvenstvo u plivanju počinje u subotu u Barseloni i prvi put poslije više od jedne decenije Majkl Felps se neće takmičiti.\nPayPal svom korisniku greškom uplatio 92 kvadriliona dolara\n"Ovo je, očigledno, bila greška i drago nam je što gospodin Rejnolds shvata šta se dogodilo", saopšteno je iz PayPala\nKolorado: Otvorena sezona lova na bespilotne letjelice\nStanovnici gradića Dir Trejl u Koloradu ne žele da budu dio "nadziranog društva". Sto dolara pripašće svakome ko donese "glavu ili rep" bespilotne letjelice\nNa Marsu pronađeno prastaro ušće rijeke u okean\nOkean za koga astronomi pretpostavljaju da se nalazio na Marsu, prekrivao je trećinu te planete\nErdogan odbio da razgovara s El Baradejem\nTurski premijer je odbio da razgovara sa novim zamjenikom predsednika Egipta jer ga ne smatra legitimnim predstavnikom ove države\nRičard je ubijen 1485. u bici kod Bosvorta i sahranjen bez kovčega u sada uništenoj crkvi u Lesteru\nKruzija: Možemo do zlata\n"Ova ekipa stvarno ima kvalitet za tako nešto, a siguran sam da je i takva atmosfera, jer smo svi motivisani da odradimo najbolje moguće na Svjetskom prvenstvu", konstatovao je Kruzija\nRodžers: Nijedan igrač nije veći od Liverpula\n"Luis Suares je sjajan igrač i još je fudbaler Liverpula. Bez obzira o kome se radi, nijedan igrač nije veći od fudbalskog kluba Liverpul", rekao je Rodžers\nStvrdnjavanje brazilske meke moći\nBrazil sa svojih deset susjeda nije imao sukob skoro 150 godina, odrekao se nuklearnog oružja, pomaže u integrisanju regiona politički, ekonomski, društveno i kulturno. Međutim, da li je meka moć dovoljna za jednu od glavnih svjetskih ekonomija u usponu?\nGru: Uskoro novi singl\nDok se ne vrati u Beograd, Gru će se družiti sa ljubiteljima hip hop muzike na primorju, a nada se i dobroj turističkoj sezoni.\nGdje se Univerzitet Crne Gore nalazi sada, a gdje će se nalaziti ako nepromijenje odredbe Zakona o visokom obrazovanju budu usvojene, ostavljam čitaocima da presude\nMarej učestvuje na Tajland openu\nPored Mareja, na turniru u Bangkoku takmičiće se šesti igrač svijeta Čeh Tomaš Berdih i branilac titule, Francuz Rišar Gaske, deveti na ATP listi.\nStudentski dom: Otvaranje novog objekta u septembru\nVrijednost objekta, površine 7,5 hiljada kvadratnih metara, procijenjena je na približno šest miliona eura.\nKriminalna grupa iz Beograda planirala još ubistava na primorju\nHapšenjem članova grupe iz Beograda spriječena serija mafijaških obračuna u Budvi\nŠefer novi selektor Jamajke\nU današnjem saopštenju Fudbalskog saveza Jamajke navodi se da 63-godišnji Šefer, koji je na mjestu selektora zamijenio Teodora Vitmora, "ima impresivnu biografiju".\nKristal Palas doveo golmana Kampanju\n"Oduvijek sam sanjao da igram u Engleskoj, posebno u Premijer ligi. Nadam se da ću pomoći ekipi da zadrži premijerligaški status, a zatim i da napreduje", rekao je Kampanja\nČeh podržava pokušaje Čelzija da dovede Runija\nMančester junajted odbio je ponudu Čelzija za Runija, uprkos tome što je napadač u više navrata izjavio da želi da ode sa Old Traforda.\nKings of Leon su novim singlom demantovali glasine o raspadu grupe, i potvrdili da završavaju rad na šestom albumu. Singl "Supersoaker" je naišao na oduševljenje publike koja je pozdravila bendov povratak korijenima.\nKarate selekcija Crne Gore stigla na Evropsko univerzitetsko prvenstvo\nNakon večerašnjeg žrijeba, u 19 sati, biće poznati rivali našim karatistima na takmičenju koje u petak od 9.30 sati počinje eliminacijama u pojedinačnoj konkurenciji discipline kate\nPorto Montenegro pravi novu zgradu, stanovi do 2,2 miliona\nZgrada će imati 48 jednosobnih, dvosobnih i trosobnih stanova, privatni bazen i teretanu za vlasnike stanova te centralno dvorište sa kafeima i trgovinama\nParaolimpijac Ranitović na Svjetskom prvenstvu u Lionu\nRanitović je u maju u Italiji i Hrvatskoj izborio dvije A kvalifikacione norme za SP u Lionu, u skoku u dalj i skoku u vis, za nastup na najvećem palaolimpijskom događaju godine.\nSpalila remek-djela velikih majstora: Stotinu miliona otišlo u dim\nForenzičari su, uz ostatke boje i platna sa slika velikih majstora pronašli i bakrene i željezne eksere koji datiraju još iz vremena prije dvadesetog vijeka.\nŽižić krajem septembra ponovo u ringu\n"Čekam ime protivnika, trebalo bi da se sve zna krajem mjeseca. Postoji mogućnost da, pored mog WBC pojasa, u igri bude još jedan, mnogo jači”, rekao je Žižić\nNaučnici smatraju da je dinosaurus Nasutoceratops titusi ove velike rogove koristio kako bi privukao ženke, ali i otjerao i uplašio protivnike.\n"Izgleda Đukanović zna tajnu kako da privoli Krivokapića da zaboravi na interese države i naroda i podrži politiku spržene zemlje koju sprovodi Đukanović"\nRadnici KAP-a i dalje bez ugovora\nSindikalno povjereništvo Podgorice pozvalo je nadležne institucije da pokušaju da zadrže na poslu što više radnika KAP-a\nOduševljeni ambijentom: "Deca loših muzičara" spremna za šou na Krupcu\nUoči nastupa na Lake festu, frontmen sastava "Deca loših muzičara" za "Vijesti" je pričao o očekivanjima i planovima za budućnost.\nKadu: Probaćemo da dobijemo u Nikšiću\n"Individualno smo dosta jači od njih, a sada imamo još sedam dana da poradimo na timskoj igri", istakao je Kadu\nNovo čudo na meniju\nTrener Nikola Rakojević je jasan - Vidoton je bolji tim od Senice, ali će Mladost danas imati teži meč nego protiv Mađara\nBubanja na klupi Novog Pazara\nBubanja će na klupi zamijeniti Nebojšu Vučičevića, sa koji je, dolaskom nove uprave, raskinuta saradnja\nLider ruske opozicije osuđen na pet godina zatvora\nSudija je u presudi ožnačio Navalnog kao organizatora, a Oficerova, vlasnika kompanije „Vjatska drvna kompnanija“ koja je drvnu građu kupila, kao saučesnika.\nNeće ih impresionirati ni protivnik ni ambijent\nako su već pet puta izlazi u Evropu minulih godina, fudbaleri Rudara napokon će odigrati jedan pravi evropski meč - u evropskom ambijentu, na evropskom stadionu\nArapska liga pozdravila inicijativu Džona Kerija\nArapska delegacija smatra da Kerijeve ideje "stvaraju pogodnu klimu za novi početak pregovora, pogotovo novi i važni politički, ekonomski i bezbjedonosni elementi".\nJapan: Oblaci pare iznad Fukušime\nKao mogući razlog nastanka pare navode kišu, za koju smatraju da formira paru pri dolasku u kontakt sa oplatom oko reaktora.\nVuk Milošević u Kuenki\nBivši juniorski reprezentativac Crne Gore, mlađi sin proslavljenog crnogorskog trenera Pera Miloševića, potpisao je jednogodišnji ugovor sa Siudad Enkantadom\nZlato na Zemlji nastalo u sudaru dalekih zvijezda\nEksplozivni sudari neutronskih zvijezda nastaju tek jednom u deset hiljada godina, i pretpostavlja se da "bljuju" zlato i ostale teške elemente u sedmici nakon sudara.\nVuksanović hoće vlast u Srpskom nacionalnom savjetu po svaku cijenu\nNa elektorskoj skupštini SNS nije bilo kvoruma, sjednica održana uprkos protivljenju Ministarstva za ljudska i manjinska prava\nPovratak: Džoni Štulić snima pjesmu nakon 25 godina tišine\nPjesma je nazvana “Vidaj rane curica”, a niko ne sumnja da će vrlo brzo postati hit.\nNa operaciju katarakte u Klinici za očne bolesti čeka 780 pacijenata\n"Takav sistem rada postoji da bi pacijenti išli kod privatnika, gdje operišu isti ljekari", kaže sagovornica "Vijesti"\nU Dubaiju mršanje nagrađuju zlatom\nZvaničnik Dubaija Husein Luta naglasio je da ne postoji gornja granica koliko ko može izgubiti kilograma.\nZIKS: Zatvorenici ne odustaju od gladovanja\nZatvorenici se odlučili na radikalne metode zbog amandmana na Predlog zakona o amnestiji, koji je podnio poslanik SNP-a Aleksandar Damjanović\nPrvi korak u mogućem liječenju Daunovog sindroma\nKod zdravih osoba, gotovo svaka ćelija u tijelu nosi 23 para hromozoma, ali "greške" u ranom embrionalnom stadijumu nekad u tijelu bebe formiraju dodatni hromozom, i Daunov sindrom nastaje kada ćelije imaju dodatni hromozom 21.\n"Za očekivati je da će u narednom periodu, usljed rasta troškova i uz ista primanja zaposlenih, doći i do smanjenja tražnje za određenim proizvodima i uslugama"\nTomić opet šef kriminalistike\nPovratkom Tomića završena je i kadrovska kombinatorika u najužem kabinetu direktora Slavka Stojanovića, koji je dobio mandat na pet godina\nMandela 95. rođendan proslavio u bolnici\nUN slavi Mandelin dan pozivajući sve građane svijeta da 67 minuta posvete službi za opšte dobro, kao znak sjećanja na Mandelinu 67-godišnju borbu za jednakost\nParlament u Atini odobrio je kasno u srijedu uveče zakon koji je potreban da bi Grčka primila sljedeću tranšu pomoći od 6,8 milijardi eura, prenosi agencija Frans pres.\nPotrubaču platili slobodu\nSud prihvatio kauciju nakon čega je finansijski direktor KAP-a pušten iz Istražnog zatvora u Spužu\nMladost i Rudar love nove senzacije\nMladost će u Podgorici, u 17.30 sati, biti domaćin slovačkoj Senici, dok će Rudar u Vroclavu, u 20.45 igrati protiv poljskog Slaska