Toronto Maple Leafs vs Tampa Bay Lightning - Kladionica.BIZ\nObjavljeno 03.01.2012 03.01.2012 autor Alen\n4.1.2012 01:00h Toronto Maple Leafs vs Tampa Bay Lightning\nkladeći se na bwinu podržavate rad kladionice biz\nKao što sam i očekivao krenulo je dobro pa je tako i over prošao a očekujem i nastavak u sledećim analizama što sam pripremio.\nEkipa Toronta je zabilježila tri uzastopna poraza u posljednjih pet susreta, a vrlo težak udarac je bio od ekipe Carolina u kojem susretu su vodili sa dva gola prednosti što su do kraja susreta uspjeli ispustit izgubivši u produžetcima sa 4-3.\nEkipa Maple Leafsi se još uvjek bori da pronađe svoju pobjedničku formu a čini mi se da sve to je počelo kada je menadžer Ron Wilson potpisao novi ugovorsa Leafsima. Da ne bi bilo sve crno u ovoj ekipi treba napomenut da su skupili 6 od mogućih 10 bodova u posljednjih pet susreta.\nMeđutim statistika koja brine je ta što je ovo ekipa koja ima veoma loš nastup kada imaju igrača manje a to se vidjelo u utakmici protiv Hurricanesa kada su dopustili da prime gol koji je odlučio taj susret. Bez obzira na to što igraju veoma loše u posljednje vrijeme, menadžer Ron Wilson je odlučio da da šansu James Reimeru u susretu protiv ekipe Tampa Baya.\nPored loše igre još jedan problem je taj što u ekipi trenutno ima veliki broj ozljeda a i dodatna vijest pogoršava ovu situaciju je ta što se ozljeđenim pridružio i Johna Michael Lilese, koji je zadobio potres mozga. Pored ovog pomenutog igrača također su na listi i ozlijeđeni obrambeni Mike Komisarek, Colby Armstrong, Mike Brown i Phillippe Dupuis koji spadaju u veoma bitne igrače ove ekipe.\nDruga strana ovog susreta ekipa Tampa je u posljednjih nekoliko susreta počela pružat veoma dobru igru. Pa stoga nimalo ne čudi i niz od tri uzastopne pobjede koje su zabilježili na posljednjih pet utakmica u kojima su uspjeli uzeti 7 od ukupnih 10 bodova.\nPojedini igrači iz ove ekipe nisu krili oduševljenje igrom svojih kolega pa je tako i Steven Stamkos izjavio kako svi u ekipi pronalaze određene načine koji vode do pobijedeu određenom susretu što prije nije bio slučaj ni sa igrom ni sa željom za pobjedom. Menadžer ekipe je rekao da igrači već poslije prve pobjede nad Philadelphiom koju su dobili sa 5-1 jednostavno igra mnogo bolje i sigurnije i da napad igra sjajno mada svi ovi rezultati su zahvaljujući obrani koja se drži dosta čvrsto.\nStamkos u napadu predstavlja glavnog lidera ekipe i jednostavno svaki potez koji uradi je mogući pogodak. Ovaj igrač je već uspio postići više od 20 golova ove sezone,a i na posljednjem susretu je bio učesnik u postizanju tri gola za pobjedu svoje ekipe nad Carolinom od 5-2, pored ovog igrača tu je još i Vincent Lecavalier koji je zabilježio dva gola u posljednjih nekoliko susreta i to po prvi puta od jedanaestog mjeseca.\nŠto se tiče obrambenog dijela, oni također čine jednu veliku podršku napadu svoje ekipe, a posebno se to odnosi na Pavel Kubina na posljednjih nekoliko susreta čini jednu neprobojnu branu svoje ekipe. U ovom susretu vjerovatno neće biti Nate Thompson,Victor Hedmana, Ryan Shannon i Matthias Ohlunda.\nLošu formu domaće ekipe sam siguran da će gosti Tampe znati iskoristit ali također vrlo vjerovatnoje očekivat i over golova u ovom susretu.\nKategorijeAnalize-Tipovi Oznakehockey, hokej, NHL, TAMPA BAY LIGHTNING, tipovi, TORONTO MAPLE LEAFS\nPrethodna objavaPrethodno Utah Jazz vs Milwaukee Bucks\nSljedeća objavaSljedeće Washington Capitals vs Calgary Flames


2013 | Knjiženstvo\nUniverzitet u Južnoj Karolini\nPionirka klasične filologije i ženskog obrazovanja u SAD Ejbi Lič (1855-1918)\nIme Ejbi Lič (1855-1918) označava prekretnicu u američkom obrazovanju. Ejbi Lič je bila pionirka visokog obrazovanja koja je ubedila harvardske profesore da drže svoja predavanja devojkama okupljenim u takozvanom „Aneksu” Kembridža u Masačusetsu. „Aneks” je postao koledž Redklif, a Ejbi Lič profesorka klasične filologije na koledžu Vasar, gde je imala vodeću ulogu u razvoju kurikuluma za ženske koledže u fazi formiranja. Ejbi Lič je takođe bila i prva žena predsednik Američkog udruženja za filologiju. Osnovni podaci o Ejbi Lič nalaze se u bazi podataka o klasičnoj filologiji na Univerzitetu u Južnoj Karolini koja predstavlja projekat Društva za klasične studije.\nEjbi Lič; žensko obrazovanje; baza podataka o klasičnoj filologiji; Redklif; Harvard; Vasar; Grinou, Dž. B; Eliot, Čarls Vilijam; Godvin, V.V.; Gildersliv, B. L.; Mekerdi, Grejs.\nBiblijski intertekst u putopisu Sedam mora i tri okeana Jelene Dimitrijević\nPozivajući se na savremene teorije citatnosti kao i na neke poststrukturalističke teorije intertekstualnosti (Kristeva, Bart), a posebno na distinktivna obeležja transtekstualnosti koje je dao Ženet, ovaj rad ispituje ulogu i funkciju biblijskog interteksta (citata) u putopisu Sedam mora i tri okeana srpske autorke Jelene Dimitrijević. Pored Biblije kao citatnog interteksta, istaknute su i paratekstualne strane ovog putopisa koje koherentno prate osnovnu tekstualnu matricu, te neki vidovi intertekstualnih ukrštanja sa Lamartinovim Putom na Istok gde se kao glavni stožer njihovih preklapanja pokazuje upravo biblijski prototekst. Blagovremeno evociranje relevantnih odlomaka iz Svetog pisma, koje prati hronologiju autorkinih obilazaka svetih mesta u Egiptu, Palestini i Siriji, čitaocima obezbeđuje verodostojnu referencijalnu iluziju, efekat istinitog, životnog i dramatičnog iskustva. Istorijski diksurs se utapa u biblijski, prošlost u sadašnjost, čulne oči hrane duhovne, trijumfuju verski zanos i moć imaginacije. Najzad, prikazano je kako se mozaik biblijskih citata i referenci, koji Jelena Dimitrijević refiguriše u svom putopisnom tekstu, u potpunosti uklapa u ilustrativni tip citatnosti koji s dignitetom reprezentuje porodičnu, nacionalnu i opštekulturnu tradiciju.\nBiblija, intertekstualnost, citatnost, imaginacija, Jelena Dimitrijević\nRukavice, velovi i prizori „silnog oružja” Odjeci rata i revolucije u prozi Virdžinije Vulf i Jelene Dimitrijević\nPoređenje pripovetke Virdžinije Vulf „Gospođa Dalovej u Ulici Bond” i Pisama iz Soluna i romana Nove Jelene Dimitrijević pokazuje na koji način veliki prevrati poput Prvog svetskog rata, ratova i revolucija uopšte, prodiru u dela čija je osnovna tema naizgled privatni, skrajnuti život žena. Iz istog ugla porede se i predstave o maskulinitetima s početka dvadesetog veka koje pripadaju širokom rasponu modernizma, a u ovom slučaju su u pitanju dva kraja Evrope – Britanija i Balkan. Rad nastoji ne samo da uspostavi veze između ova dva dela Evrope već da preispita i sam opseg pojma modernizam i da u njega uvede i žensku književnost koja je nastajala na Balkanu i bavila se Balkanom.\nPrvi svetski rat, ženska književnost, maskuliniteti, modernizam, Balkan.\n„Što nisam muško?!“: predstave o vezi između žene i nacije u časopisu Žena u ratnim i poratnim godinama (1911-1921)\nU eseju se analiziraju tekstovi objavljeni u časopisu Žena u vreme balkanskih ratova i po završetku Prvog svetskog rata. Ispituje se kako su autorke i autori časopisa Žena videli ulogu žena, odnosno Srpkinja, u tim ratovima. Ukazuje se na tri ženske uloge u ratnom periodu: idealizovana žena, bolničarka i „delija devojka“. Prihvatanje određenih rodnih uloga u ratnom periodu predstavlja odlučan korak na putu do emancipacije žena i ostvarivanja političkih prava. U posleratnom periodu, to jest, nakon 1918. godine, žene zahtevaju politička prava tako što se pozivaju na svoje učešće u ratu i činjenicu da su u tom periodu obavljale muške poslove.\nžena i nacija, ženske uloge u ratu, ženska solidarnost, književni prilozi, časopis Žena\nUniverzitet u Beograd\nRat kao tema u srpskoj periodici i književnosti početkom XX veka - Žena, Srpski književni glasnik i ratna proza Milice Janković i Isidore Sekulić -\nPočetak Prvog balkanskog rata u oktobru 1912. godine ujedno je bio i početak skoro neprekidnog šestogodišnjeg ratnog sukoba na Balkanu. Ovakva geopolitička situacija doprinela je promenama u srpskom književnom životu, koje su uočljive na dva plana: u književnim delima koja su nastajala tokom ratova i neposredno nakon njih i u periodici tog doba. Zbog toga ovaj rad ima dva dela. U prvom delu se analiziraju prvi ratni brojevi časopisa Žena i Srpski književni glasnik. Mesečnik Žena je uzet kao primer emancipatorsko-feminističkog lista, a Srpski književni glasnik je odabran kao glavni književni list epohe i regulator književnog (i društvenog) života prvih decenija XX veka. Kako bismo pokazali koliki preokret je doneo početak Prvog balkanskog rata, analizirali smo brojeve časopisa koji su objavljeni u novembru 1912. godine i kojima je intelektualna javnost prvo odgovorila na novonastale okolnosti. Na osnovu ovog istraživanja skicirali smo jedan deo preovlađujućih (političkih i kulturno-političkih) ideja u srpskom društvu toga doba. U drugom delu rada analizira se ratna proza odabranih autorki, zbirke pripovedaka Milice Janković Neznani junaci i Čekanje, kao i zbirka Iz prošlosti Isidore Sekulić, koje su pisane u periodu od 1912. do 1919. godine i objavljene neposredno nakon završetka Prvog svetskog rata. Zato što su one i odgovor na društvene okolnosti, ali i svojim idejnim slojem deo dominantnih ideološko-političkih strujanja tog vremena, ove zbirke pripovedaka se posmatraju kao značajan segment u opusu autorki, ali i kao doprinos društvenoj klimi opisanoj u prvom delu rada. Analizom se posebno ukazuje na poetičke specifičnosti književnica, na odabrani pristup ratnim temama, kao i na uočene tematsko-motivske sličnosti i razlike među autorkama. Kako odabrane zbirke pripovedaka do sada nisu bile u fokusu književnih istraživanja, rad predstavlja jedno od prvih savremenih tumačenja ovog dela opusa Milice Janković i Isidore Sekulić.\nbalkanski ratovi, Prvi svetski rat, Žena, Srpski književni glasnik, ratna proza, Milica Janković, Isidora Sekulić, ratna bolnica\nNa frontu: susretanja Marije Kiri i Lize Majtner\nRad se bavi životnim pričama dve najveće fizičarke dvadesetog veka – dvostruke dobitnice Nobelove nagrade Marije Sklodovske Kiri, poreklom Poljakinje i Austrijanke jevrejskog porekla Lize Majtner, kojoj joj je ova nagrada nepravedno uskraćena. Događaji, osećanja i sećanja ove dve žene, pacifistkinje i naučnice tokom jedne zamišljene, ali moguće, noći koju provode na suprotnim stranama fronta druge godine Prvog svetskog rata, prikazuju se paralelno sa događanjima i njihovim susretanjima u realnom životu. Paradoksalno, naučna otkrića Marije Kiri i Lize Majtner, koje su iskreno verovale u mogućnost međusobnog razumevanja i trajnog mira, otvorila su prostor za najstrašnije oružje kojim je čovečanstvo do tada raspolagalo – atomsku bombu.\nMarija Kiri, Liza Majtner, Irena Žolio Kiri, radioaktivnost, fisija, rat\nBalkanski imaginarijum: Rebeka Vest i susreti u Jugoslaviji\nČlanak opisuje tri simbolička mapiranja vrlo značajne knjige Rebeke Vest Crno jagnje, sivi soko: Putovanje kroz Jugoslaviju. Prvo je antikolonijalno mapiranje koje se odnosi se na reakcije u Zapadnoj Evropi i SAD nakon objavljivanja knjige 1941/42 – u jeku Drugog svetskog rata. Drugo, kolonijalno mapiranje jeste upotreba ovog teksta na Zapadu tokom raspada Jugoslavije devedesetih godina dvadesetog veka. Treće je simboličko mapiranje, omogućeno novim prevodom na srpski jezik integralne verzije knjige Rebeke Vest (prevod je objavljen 2004), koje bi trebalo da bude postkolonijalno čitanje iz post-jugoslovenskih perspektiva.\nimaginarna geografija, simboličko mapiranje, Rebeka Vest, Jugoslavija, antikolonijalno, kolonijalno i postkolonijalno čitanje\nBeleška o tritmentu za tv seriju i film – „Rebeka Vest: Crno jagnje, sivi soko“\nIdeja da obimna putopisna (i ne samo putopisna) knjiga Rebeke Vest Crno jagnje, sivi soko može biti uzbudljiva osnova za TV seriju datira još od 1988/89, kada su fragmenti knjige, u prevodu mog oca Nikole Koljevića, objavljivani u Književnim novinama. Glavni urednik Televizije Sarajevo, Slobodan Terzić, bio je zainteresovan da JRT u koprodukciji sa BBC-ijem pokrene taj projekat. Nije se daleko odmaklo u pregovorima (osim jednog mog sastanka sa urednicima BBC -a 1989, kada sam kao student dramaturgije provodio leto u Londonu radeći ’na crno’ kao kuvar u restoranu). U okolnostima koje su brzo počele da se menjaju kod nas, projekat tog obima nije bilo moguće realizovati.\nSredinom devedesetih – kada je knjiga Rebeke Vest stekla novu popularnost u svetskim okvirima – Terzić, sada urednik u dramskom programu Televizije Beograd, opet me je kontaktirao sa idejom da pokrenemo ovu koprodukciju, ali je i dalje projekat bio preambiciozan za logističke i ostale kapacitete TV Beograd.\nTritment koji se ovde prvi put objavljuje napisan je u jesen 2010, na engleskom jeziku, kada je treći put, i ovaj put najozbiljnije, pokrenuta inicijativa da se ova filmska priča realizuje. Za projekat se, preko Terzića i Anđelke Vlaisavljević, zainteresovala producentkinja Gabriela Tana, koja je u to vreme u Beogradu producirala film „Koriolan“ Reifa Fajnsa. Gabriela Tana je pribavila (na određeno vreme) prava za filmsku adaptaciju knjige i angažovala me da napišem tritment. Njen plan je bio da zainteresuje BBC ili Channel 4 za mini-seriju i film... To je za sada kraj priče o ovom projektu. A možda će se priča jednog dana nastaviti.\nZa pisanje tritmenta, pored knjige Crno jagnje, sivi soko, koristio sam i odličnu biografiju Rebeke Vest, čija je autorka Viktorija Glendining, kao i različite materijale o Stanislavu Vinaveru (njenom vodiču Konstantinu u knjizi), i jugoslovenskoj književnoj, društvenoj i političkoj sceni tog vremena.\nDoprinos žena srpskoj kulturi srednjeg veka\nPoznato je da su u izgrađivanju srpske srednjovekovne kulture učestovale i žene. Obrazovane i sposobne, po pravilu pripadnice najviših društvenih krugova, starale su se o podizanju i živopisanju crkava i manastira, prepisivanju knjiga i slikanju ikona. Pored angažovanja u političkom životu i predvođenja diplomatskih misija, istaknute članice vladarskih porodica bavile su se različitim oblicima stvaralaštva. Zapamćene su kao izvrsne vezilje, sačuvani primerci crkvenoumetničkog veza predstavljaju vrhunske spomenike primenjene umetnosti srednjeg veka. Posebno mesto zauzimaju spisateljice i vladarke.\nI pored pokazanog interesovanja, obuhvatna studija o doprinosu žena srpskoj srednjovekovnoj kulturi još nije napisana. Ovaj pregled, posvećen osvetljavanju pojedinih aspekata njihovog rada, zamišljen je kao mali prilog u tom pravcu. Ukazuje na delatnosti najznačajnijih žena onoga vremena: Jelene Anžujske, carice Jelene, kneginje Milice, monahinje Jefimije, Jelene Balšić, Mare Branković i Angeline Branković.\nZbog ograničenog prostora pomenute su samo najistaknutije žene srpskog srednjeg veka, kao i oblasti u kojima je njihovo delovanje bilo naročito primetno. Iz istog razloga svedena je i literatura i birani su noviji radovi, koji sadrže pregled prethodnih istraživanja. Za poneke segmente (ktitorstvo, darivanje, vez) izlaganje je maksimalno skraćeno, a izlaz je nađen u upućivanju na literaturu.\nsrpski srednji vek, žene, vladarke, spisateljice, rukopisi\nEmancipacija žena na Balkanu u 19. i 20. veku: kontrastivna analiza uloga Srpkinja i Sefartkinja u modernizacijskim procesima\nU drugoj polovini 19. veka celu Evropu su zadesile krupne društveno-ekonomske promene kao posledice buržoaskih revolucija. Na području Balkana se takođe javila potreba za promenom načina života, zbog čega će uslediti period modernizacije društva i emancipacije na različitim poljima. U fokusu ovog rada je položaj žena i njihova uloga kao nosioca društvenih promena u većinskoj, srpskoj zajednici, ali u u manjinskoj sefardskoj zajednici u Srbiji. U radu se predstavljaju tri teze koje će autorke pokušati da potvrde putem teorijskog istraživanja: da su i Srpkinje i Sefartkinje aktivno učestvovale u modernizaciji srpskog društva, ulazeći u nove uloge i boreći se za oslobađanje od patrijarhalnih stega, i na taj način doprinoseći emancipaciji i ravnopravnijem položaju žena u društvu; da je emancipacija samo delimično ostvarena i da su Srpkinje i Sefartkinje stekle veća prava u određenim oblastima života, dok su u nekim sferama i dalje preovladavala patrijarhalna shvatanja o podređenosti žene; da se način života jevrejske žene nije mnogo razlikovao od života srpske žene zbog sličnosti u društvenim obrascima koji su tokom istorije oblikovali život i jednih i drugih, što je uticalo na to da se i proces njihove emancipacije odvijao sličnim tokovima, s tim što su postojale i dodatne prepreke koje su Sefartkinje morale da savladaju na putu ka emancipaciji.\nemancipacija žena, modernizacijski procesi, patrijarhalni obrasci, Sefartkinje, Srpkinje\nŽene pisci u turskoj književnosti\nCilj ovog rada je da se pruži hronološki pregled najistaknutijih žena pisaca u turskoj književnosti počev od 15. veka pa do današnjih dana, sa posebnim osvrtom na karakteristike svakog perioda razvoja kroz koji je turska književnost prolazila, od klasične divanske književnosti Osmanskog carstva do savremenog doba.\nturska književnost, žene pisci u Turskoj\n„Žene” – novi nacionalni rodni model i politika reprezentacije\nRad se bavi medijskom izgradnjom novog rodnog modela žene na tlu Srbije kao posledice promene dominantne nacionalne ideologije. Kao primer uzeta je dnevna tokšou (talkshow) emisija „Žene” na Televiziji „Prva”, a analiziraju se tradicionalni elementi ovog žanra, njegova neodvojivost od ideje ženskosti i ženske publike, kao i novine koje ova specifična emisija uvodi.\nrodni model, reprezentacija, ideologija, tokšou


Komentari na "Pelet ide na 40.000 dinara: Da li je grejanje na ovaj način uopšte više isplativo u Srbiji?" - Biznis.Telegraf.rs\n06/11/21 | 18:43 ≫ 19:57\nTražnja za ovim energentom je od 30 do 50 odsto veća nego prošle sezone\nOve zime presao sam na pelet i shvath da price o peletu nisu bas kao sto pricaju, za 75m kvadratnih trosim 1 paletu mesecno 22,5 stepena u prostoru 24h lozicu 5 do 6 meseci x 200eur po toj ceni sam kupio 3 palete peleta i jos tri sigurno moram uzeti i da kazemo po toj ceni izaslo bi 1200eur za taj novac mogao sam kupiti 10ton uglja i grejati se dve zime jer trosio sam 1t mesecno. Pelet je najskuplje grejanje, a kad uporedim da kubik bukve ima 650kg a ja kada se grejem na drva treba 3 kubika mesecno to izadje 1950kg i svatih da sam se zajebao jer toliko mi treba peleta\n21. novembar 2021 | 21:15\ntreba svi da pocnemo da pravimo zemunice jer se polako vracamo u kameno doba!\n7. novembar 2021 | 10:44\n20 stepena? Pa da sedim u jakni unutra. Bez 22-24 stepena nema grejanja\n7. novembar 2021 | 09:59\nGrejem se 6 sezona na biomasu bale soje.Grejanje za celu sezonu me izadje 100 e.\n13. novembar 2021 | 09:52\nA to što izlazi iz dimnjaka? Jel razmišljaš o tome ili važno da je toplo a? Što sutra tvoja deca neće moći da dišu napolje, boli te krivak?!\n7. novembar 2021 | 09:06\nKao i sa plinom za auto tako i za pelet drzava je slatkotecivo preporucivala da se koristi a kad nasednemo na pricu podignu cene\n7. novembar 2021 | 08:35\nOčigledno je da žele da svi do jednog pređemo na gas. A posle će i cenu gasa dići u nebo. A sam prelazak na gas ( priključak, kotao, oprema, bojler...) košta preko 2000€. Jeste, daće oni to na rate, ali 2000 je 2000. Logično je da na gas pređu oni koji imaju dotrajale kotlove, ali neko ko je pre 5-6 godina prešao na pelet, nema smisla niti ekonomskog opravdanja. Ali na ovaj način ljude prisiljavati i uslovljavati je KRIMINAL I LOPOVLUK. Iskreno se nadam da ljudi neće ovo zaboraviti bar do 3.aprila. Jer, ništa mi nemamo od statistike i rekordnog BDP-a, ako nam je gotovo sve poskupelo 100%, a plate i penzije 6-7%, ako je i toliko. Mi realno imamo manje, iako se to ne uklapa u zvaničnu statistiku...\nGrejem se na bale biomase, imam svoju presu trosak da sve pobaliram dovezem sam mi je oko 10.000 din za oko 1000+ bala.Bojler sam povezao na centralno tako da mi za 7-8 meseci grejanja ustedi struje 16-17000. Od te ustede kad oduzmem trosak ja sam u plusu 50e. Grejem kucu 200+ kvadrata unutrasnjih dimenzija.Ne racunam zid u povrsinu.Temp uvek 24. Jedna od prednosti zivljenja na selu ...\n7. novembar 2021 | 07:56\nOd kad sam se preselio na Kanarska ostrva, ne razmišljam o grejanju. 😂\n7. novembar 2021 | 07:20\nStan novogradnja, imam etazno, tj svaki stan svoj kotao....grejanje preskupo, racuni ogromni. Ubacio sam klimu i dve Ta peci, racuni do 10.000max za stan od 55m2. U stanu je toplo, ta peci nisu bas male, zauzmu prostor i mora se imati sklopka koja pali pec u ponoc, da ne bi cekali...sklopka je 4000din. Moji roditelji se greju na drva i stvarno im je toplo, nekako drugacije toplo, topla toplina ako me razumete 😁 ali treba to sve iscepati, sloziti, cistiti smederevac...ujutro je hladno, dok ne ociste pepeo i ne zaloze. Kako god ljudi, sve ima prednosti i mane, grejanje nam je svima trosak narednih meseci i to ne mozemo izbeci, posebno kada zivimo u ovakvoj zemlji gde se pasteta predstavlja kao kavijar! Cuvajte se i mislite svojom glavom...druge nam nema...aj pozdrav svima!\n7. novembar 2021 | 01:11\nKao i do sad. TAJLAND preko zime. Par šorca peskir papuče i vidimo se nazad u Maju. Mago.. Kokos... Smuti.... Sunce plaža Azijatkinje\n6. novembar 2021 | 23:49\n6. novembar 2021 | 23:41\nPa pelet, uopšte ogrev se kupuje u proleće, ja sam kupio pelet u maju za 160e po paleti. Za sledeću zimu ću isto u maju i baš da vidimo koliko će tad da bude cena. Ako je spuste na ,,normalno" OK, ako ne, naćiću neki drugi način za grejanje.. Inače naslov treba da bude NIKAD SKUPLJE GREJANJE U NOVIJOJ ISTORIJI...a možete slobodno i NIKAD VEĆE CENE SVEGA U NOVIJOJ ISTORIJI..\n7. novembar 2021 | 06:54\nSto bi narod rekao ima mi da se ogrejemo pored SNS -a\n7. novembar 2021 | 08:53\nSlažem se da treba kupovati na vreme. April, maj, najkasnije jun... Naravno ko ima mogućnosti. Ali zar misliš da će se ikada više cena vratiti na 160-170€? A upravo dokazuju da ga mogu prodavati i po duplo višoj ceni!\n6. novembar 2021 | 23:21\nZivimo u inostranstvu, imamo kucu od oko 200 kvadrata.. 90% ljudi u nasoj ulici se greje na loz-ulje, dođje cisterna i napunimo 5tona ulja za nekih 3000 e i to nam traje 3/4 god. To ulje nam greje i vodu za kupanje. Retko ko se greje ovamo na drva, gotovo niko na pelet. Drva se koriste za kamin, ali to je vec luksuz i mislim da je najskuplji vid grejanja ovamo. Čuvaju se šume i priroda. U Srbiji na zalost sve naopako, kao i uvek..\n7. novembar 2021 | 07:16\nja sinko ne znam u kojoj ti to drzavi zivis u "inostranstvu" , a grejes se na ulje, jel' to Zimbabwe ??\n7. novembar 2021 | 09:08\nDaj, molim te ne...\n7. novembar 2021 | 12:32\nZeljko se ocigledno voli pametan praviti... evo da ti ja kazem kad vec pises u kojoj drzavi... pa evo ja sam u Austriji, kupio kucu 2012, grejem se ne samo ja nego svaka druga kuca na loz ulje... koje je do ove godine kostalo 60 Cent-i... a sada je 80 Cent-i... 2000L mi je potrebno za celu grejnu sezonu ( 200qm) i preko cele godine topla voda... to sto kod nas u Srbiji misle da je loz ulje bauk a voze auta na loz ulje je van svake pameti... 50% kuca je u austriji jos uvek na loz ulje...\n8. novembar 2021 | 08:31\nU pitanju je CH. Ako ti ne dopire do mozga kao sto vidim, ovamo je plata 10x veca nego u Srbiji a cena goriva za nijansu jeftinija. Mozda sada skapiras\n2. decembar 2021 | 11:00\nMoji roditelji su pocetkom sezdesetih ziveli u CH i tada su imali kucu koja se grejala na mazut i 2 tone je bilo dovoljno za grejnu sezonu. Sve sto ste naveli je tako. Ziveli !\n15. decembar 2021 | 20:18\nU Svajcarskoj. Sve je posteno covek objasnio. A i struja im je jeftinija (bar se meni cini), jer u Srbiji provedem 2 meseca, a u ch 10.. 50.000 u Srbiji, a 60 u Svajcarskoj. Volim Srbiju najvise na svetu,ali taj paritet nije normalan..poz.svima.\n6. novembar 2021 | 23:15\nNe volim da mi je hladno i da sam u kući u duksu kad je napolju - 15.. Samo majca i šortc dolaze u obzir.Obučen u kući nekako nemam slobodu..\n6. novembar 2021 | 23:07\nUvoz pa polako !\n6. novembar 2021 | 23:03\nSamo neiskusni kupuju ogrev u sezoni.\n6. novembar 2021 | 22:54\nSamo neka deru,ali naredne godine ljudi ce preci na drugacije grejanje pa ce da prodaju Sami sebi\n7. novembar 2021 | 09:44\nVeoma površno razmišljanje... Kao da je prelazak na drugu vrstu grejanja besplatan? Novi kotao, prepravke i priključenje na sistem, majstor... To sve košta...\n6. novembar 2021 | 22:44\nstaro dobro drvo ne menjam godinama...pelet je glupost...jedino mozda gas ali otom potom...drvo je drvo samo da ga ima\nBas si ti neki strucnjak, samo ti cepaj drva i lozi!!!\n6. novembar 2021 | 22:37\nKoliko ja vidim u januaru ode pelet na 500e. Kupite sad 10T po 340e jeftinije ce vam izaći na kraju..\n6. novembar 2021 | 22:35\nKao da sam znao... Nisam ugradio pec na pelet, osetio sam da ce kad 70% ugrade tu vrstu grejanja pelet otici zimi na 500 evra.. .. . Hvala bogu.. Bolje da čovek otputuje u toplije krajeve u Grcku na primer jeftinije je 3 meseca tamo da iznajmis apartman i da se hranis nego kuci da se samo grejes na pelet... I ostale namete da placaš.. Ko moze nek ide za grcku..\n6. novembar 2021 | 23:05\nNa Kubi je najbolje !\n6. novembar 2021 | 23:08\nPa bilo bi lepo da je grejna sezona 3 meseca ali ona je skoro 6 meseci\n7. novembar 2021 | 08:00\nU Grcko mesecni troskovi za struju bez grejanja 500e. Greju se na naftarice . Pronadji na TV.DOX Dokumentarac Grcka zima.\n6. novembar 2021 | 22:29\nSkupo ovo na dugme ispade....\n6. novembar 2021 | 22:21\nNema u Srbiji ništa normalno.... Navukli se na pelet a prodavci deru..... Letos sam prolivao znoj u šumu da spremim ogrev tako da me ovo ne pogadja.... Prijatno.\n6. novembar 2021 | 22:10\nNavukli ljude na tanak led,pre tri godine pelet bio 180 e sad ide na 400 ,\n6. novembar 2021 | 22:05\nSvi hoće na dugme, ugaj i drvo nemaju alternativu\n6. novembar 2021 | 23:55\nMa ti to dugme nikad nećeš ni videti. Kupite pelet u aprilu 20000 tona ja se grejem od 2011 godine na pelet a imam svoju sumu vise mi se isplati ma pelet nego da šečem šumu.\n6. novembar 2021 | 21:52\nTreba li ovo komentarisati. Borimo se za ekološki zdravu stedinu a poskupljujemo goriva koja je najmamje zagađuju. Kome to ide u prilog?!!!!?\n6. novembar 2021 | 22:20\n6. novembar 2021 | 23:10\nBravo, pravi komentar. Drzava je katastrofa, svaki dan se prica o nek bdpu a cene divljaju vec mesecima!!!\n6. novembar 2021 | 21:48\nNema lepse grejanje nego na drva ujedno i najisplativije je a najlepse je zimi kad sneg pada a drva pucketaju u sporetu a na stolu kiseli kupus suvo meso i dobar domaci sir naravno i dobra rakijica.Svako drugo grejanje nema draz drva su zakon\n7. novembar 2021 | 05:40\nPucketa šporet u jednoj sobi a u ostalim kao u frižideru.\n6. novembar 2021 | 21:47\n6. novembar 2021 | 21:41\nja cu da cekam da pelet ode na 500 evra\n6. novembar 2021 | 23:01\nCekaj otići će sigurno...\n8. novembar 2021 | 08:13\nIma ima i peska...\n6. novembar 2021 | 21:35\nDraga gospodo pelet se pravi od drva ane od peska da bi se pelet napravio treba da neko ode u šumu i spremi sirovinu zatim da to izvuče na kamionski put pa da dodje kamion da odveze to u peletaru. Gorivo je poskupelo u šumu vise nema ko da radi , A industrijska struja 3 puta skuplja i na kraju to neko mora da plati.\n6. novembar 2021 | 21:46\nocigledno da ga prodajes da li ces biti zadovoljan sa cenom od 500 evra nema zakona u ovpj drzavi da vam sve po magacinima konfoskuje\n8. novembar 2021 | 21:41\nVerovatno je poskupeo prevoz 😀😀\n6. novembar 2021 | 21:31\nNavukli kao na drogu i sad zezaju.Pre će prodati strancu nego svom narodu Zinulo za pare.\nGas je najpovoljniji .......pa vi kako hocete. Od kad sam na gas presao i kuvanje i voda i grejanje mnogo mnogo je isplativije. Stavite na papir i izračunajte! Pelet je ok ali totalni promasaj.\n6. novembar 2021 | 23:12\nMa samo da ti ne poverujem, hahahah, kakav bre gas, ne moze da se zagreje kuca a preskup!!!\n7. novembar 2021 | 00:37\nKo te to slagao da ne moze da se zagreje kuca na gas??Vecu glupost nisam cuo u zivotu,bas naprotiv na gas najbolje zagreje....podesis na termostatu temperaturu i konsantno odrzava 24h toplotu koju zelis!\n6. novembar 2021 | 21:16\nNajeftinije odnosno dzabe grejanje je parno grejanje na baliranu sojinu slamu gospodo koju izbaliras na njivi posle kosenja soje.\n6. novembar 2021 | 21:10\nnijedan skoro prodavac peleta nece vam izdati racun iako je to obavezno po zakonu.... kradu svi u tom lancu prodaje peleta zasto policija nista ne radi niko nezna ali da su tu ogromne prevare svima je jasno...... lopovi haraju Srbijom\n6. novembar 2021 | 23:13\nBas tako, drzava cuti a svi prodaju na crno, nema vreme predsednik da se bavi bahatim privatnicima!!!!\n6. novembar 2021 | 21:05\nIma da nas nateraju da svi predjemo na gas, pa će onda gas da poskupe, a jos će i da nas vakcinišu, a tako nam i treba kad smo ovce.\n6. novembar 2021 | 20:58\nRođena je nova mafija, pelet mafija.\n6. novembar 2021 | 20:54\nA kada ste letos jurili za Crnu Goru i tamo trosili pare to vam nije smetalo. PELET I DRVA SE NE KUPUJU ZIMI... ALI OVOM NARODU JE VECITO DRUGI KRIV\n7. novembar 2021 | 06:06\nA tek ovi što su išli u Albaniju\n6. novembar 2021 | 20:30\nGrejemo se na gas, kuća ima 240 kvadrata,dobru izolaciju,PVC stolariju i dva razdvojena sistema na gas sa dva Bosh kotla od 24 kw. Prezadovoljani, uz to imamo i protočne bojlere i šporete na gas.Mesečni račun kad je napolju debeo minus ne prelazi maksimalno od 80-100 evra.\n6. novembar 2021 | 20:57\nLažeš na tone.\n6. novembar 2021 | 20:59\nAko toliko placas onda mora i da sedis kuci u dzemperu i dugim gaćama.\n6. novembar 2021 | 21:08\ni u kuci svi nosite kapute i kape... ajd ne lazi....\n6. novembar 2021 | 21:26\nPojma vi nemate šta je gas i koliko je dobar....A ti što vam pune glavu da je hladno da se sedi u džemperima VEZE S VEZOM NEMAJU. Vi kako ocete a ja u gacama i majci setam po kuci i temp je 28.......kupujte drva i pelet .....\n6. novembar 2021 | 21:50\nto je mnogo ja za istu kvadraturu trosim 2000\n6. novembar 2021 | 22:43\nLažeš pa na boga ne misliš .\n6. novembar 2021 | 23:14\nHahahahahsh, pa ovo je bolje od vica!!!\n6. novembar 2021 | 23:59\nBrate kakve ti viceve pricas\n7. novembar 2021 | 10:35\nNaravno da je tako, Mikice. Ljudi misle da je grejanje na gas na one stare plinske peći sa gorionikom koji greje peć hahaha i ja imam kondenzacioni Bosch kotao 24kwh...protočnu toplu vodu... Rehau pvc, debelu izolaciju... grejemo se kao na upaljač, 100 rsd dnevno trošimo gasa... Al treba uložiti što većina nema. Uvođenje gasa i centralnog grejanja 4-5k, pvc 3k, izolacija 3k... sve ima svoje...za kucu od 100m2\n7. novembar 2021 | 11:50\nGas smo uveli davnih devedesetih, kostalo nas kao jedan dobar auto, ali je moj tata vise voleo da se grejemo nego da se vozimo u dobrom autu, jedna zima na gas i posle otisla cena u ofsajd pa smo lozili dva kamina, drva i ugalj, potrosnja bila haos, u proseku 30m drva. Za 25 godina lozenja raspala nam se dva dimnjaka koji su sada za potpuni remont, rusi stari i gradi novi. Sada se grejemo na gas, 3 zima od kako smo presli na gas, kuca 160 kvadrata, svi dupli zidovi - spolja cigla, unutra blok a izmedju staklena vuna u dva sloja, stolarija pola drvo pola pvc, dva odvojena sistema zbog sanitarne tople vode, dva plinska bojlera po 26kw, svi radijatori su panel tipa, temperaturu drzimo od 22.5 -24 stepena, zavisi kako kada je kome hladnije ili toplije, oko 130000 din nas kosta samo grejna sezona, s tim da je u toj ceni i kupanje i kuvanje. Smatram da mi je i dalje preskupo grejanje, idem ka tome da umanjim troskove koliko god to mogu a da se ne smrzavamo. Razumem da nekome odgovara manja a nekome veca temperatura, ali tesko da grejanje na plin moze manje da kosta. Ja trenutno nemam mogucnosti ali razmisljam da dodam i jedan kotao na cvrsto gorivo, pa da kombinujem, gas kada je manje hladno a drva i ugalj i bio mase kada je zestoko hladno. Grejanje na bio mase je najjeftinije ali je krajnje nediskutabilno na ovoj temi jer vam je potreban veliki prostor za skladistenje i pakovanje biomase, a takvog prostora nema uvek.\n6. novembar 2021 | 20:25\nSrbija je samo za lopove dobra.\n6. novembar 2021 | 20:20\nNe lazite muceni narod. Isto ce biti i sa gasom. Grejanje do 60m² najisplativiji su mali elektricni kotlovi, za vece kvadrature toplotna pumpa. 350 kvadrata grejem za 550e celu sezonu.\nAli drzava nista ne preduzima zbog ekologije kao svuda po evropi..jbg\n6. novembar 2021 | 20:02\nSvi ugradili pec na pelet pa sad deri narod... Nema kud..\nJoš se nije dogodilo da pelet zadrži cenu. Svaka kupovina nova cena. Bezobrazluk i lopovluk.\n6. novembar 2021 | 20:01\nTreba svi da predjemo na gas...\n6. novembar 2021 | 21:07\nTreba tebi jedan sendvič sa gasom, gasni sendvič 😀\nŠta se bre sikirate, od 1.jsnuara penzije veće, za, 1.8 odsto... Ko ima 30.000 imaće 30.560 dinara...to je čak 800 grama svinjetine ... Malo li je!\n6. novembar 2021 | 19:57\nEvo gledam dnevnik , kupus iz Futoga 80 dinara kilo, prošle godine bio 40. Šta je čudno što pelet kosta 40000.\n6. novembar 2021 | 19:56\nLopovska posla deri narod kad se može takvi su naši trgovci.dok je država kontrolisala rast cene nije marža na robi smela preci 30% od nabavne cene .al žuti su to ukinuli i pustili slobodno formiranje cena pa je danas marža i do 300 %.\n6. novembar 2021 | 20:08\nNemas razloga da krivis”žute” Eto vec 10god ne ispraviste te greske,zato sto je i vama tako dobro.A konkretno ne videh ni jednog zutog i ostale koji su bili sa njima iza resetaka.Kakva je to vlast kad ne moze 10god da gokaze da je neko lopov!!!\n6. novembar 2021 | 19:52\nToplotna pumpa VODA-VODA je zakon. Naravno ko ima uslove.\n6. novembar 2021 | 21:21\nA vazduh voda valja li nesto\n6. novembar 2021 | 22:23\nJeste najefikasniji sistem al ubedljivo najveca investicija a moguci su problemi sa izmenjivacem sto onda pitanje koliko se isplati za domacinsta.\n6. novembar 2021 | 19:29\nNikad nije bio isplativ. Samo komercijala. Dobre reklame, skupo plaćene peći i kad su svi uzeli skočio pelet 3 puta.\n6. novembar 2021 | 19:24\nNormalno da ne može biti isplativo. Evo zasto: Pelet treba da bude sekundarni proizvod ogrevnog drveta. Dakle, u normalnim zemljama se pelet proizvodi od lastara nakon što je drvo poseceno. Na taj način je drvo iskorišćeno sto posto, šume očišćene, kupci zadovoljni. Kod nas je skup jer se proizvodi od ogrevnog drveta što zahteva još jednu operaciju na ogrevnom drvetu. Samim tim mora biti dosta skuplji od ogrevnog drveta. A sve to zbog hira kupaca koji i ne znaju šta treba biti pelet ali i zbog potražnje pa prodavci imaju odličnu zaradu i da prerađuju ogrevno drvo u pelet.\n6. novembar 2021 | 20:34\n6. novembar 2021 | 21:11\nizlupeta se ti a veze nemas...\n6. novembar 2021 | 19:15\nJa se grejem na struju, imam kotao ali dok je metar drva 45-50€ ne pada mi na pamet da rezem, cepam i slazem drva,\n6. novembar 2021 | 19:33\nMnogo mi je lakše da ukradem kamion drva nego da plaćam struju i da se nerviram dal ću da imam pare...cao\n6. novembar 2021 | 19:13\nOvde dzak od 15kg 3e u svakoj prodavnici\n6. novembar 2021 | 19:43\nProšvercuj pa doneyi da preprodaš\n6. novembar 2021 | 23:18\nVerujem, kod nas je najskuplji u Evropi ali svevisnjeg to ne zanima, on gradi puteve sa nasim parama\n6. novembar 2021 | 19:11\nKupis pelet na vreme tj u leto i miran si!\n6. novembar 2021 | 19:21\nLetos bio 160-165 e ja neću da uzmem. A peletara mi 500 metara od kuće. E sad plaćam 230 i još ga nema, moram da molim da bih uzeo\nJa sam hteo, nego žena kaže, ajmo u Grčku , svi idu... Zaboravili smo letos da ide zima...\n6. novembar 2021 | 20:36\n@čiča, išli i mi u Grčku na letovanje u avgustu ali u junu nismo zaboravili da ide zima pa kupili 5 tona peleta.


Hoteli Tasos, hotel tasos, hoteli grcka,hoteli grčka,greece hotel,hotel grcka,greece hotels,hoteli u grckoj,greek hotels,hoteli grcka 2020,hotel u grckoj,grcka hotel 2020,leto hotel grcka Array\nEuroturs / Početna / LETO / GRČKA / LETOVANJE GRČKA HOTELI 2020., LETO 2020. / LETOVANJE 2020. / GRČKA 2020 – TASOS HOTELI / HOTEL THALASSIES NOUVEAU – LIMENARIJA\nGrčka leto 2020. hoteli, grcka hotel leto 2020., Hoteli Tasos 2020.\nHOTEL THALASSIES NOUVEAU – LIMENARIJA\nHOTEL "THALASSIES NOUVEAU" - Limenarija\nLOKACIJA : Limenarija – Tasos, plaža 150 metara, 600 metara od centra,\nU SOBI: mini-bar, televizor, klima uređaj, sef, fen za kosu i WiFi internet\nU HOTELU: restoran, bar na plaži, recepcija, lift, bazen , pool bar, soba za igru, teretana, sauna, đakuzi, soba za masažu\nPOGODNOSTI: parking, prodavnice i supermarketi u nedaleko od hotela\nLETOVANJE 2020. GRČKA HOTELI\nHOTEL FILIPPOS - SKALA RAHONI\nHOTEL KAMARI BEACH - POTOS\nHOTEL CHATZIANDREOU - SKALA PRINOS\nHOTEL SUNRISE BEACH - SKALA RACHONI\nHOTEL SIRINES - POTOS\nHOTEL THALASSIES NOUVEAU - LIMENARIJA\nHOTEL POTOS - POTOS\nHOTEL RACHONI RESORT - LIMENARIJA\nHOTEL AETHRIA - LIMENAS\nHOTEL ATRIUM - POTOS\nHOTEL ALEXANDRA BEACH & SPA - POTOS\nHOTEL ALEA HOTEL&SUITES - SKALA PRINOS\nHOTEL MAKRYAMMOS BUNGALOWS - LIMENAS\nHOTEL ROYAL PARADISE BEACH RESORT - POTOS\nHOTEL ILIO MARE - TASOS


Povijeno kupanje: Šta je i koje su njegove prednosti? – MamaMe\nPovijeno kupanje: Šta je i koje su njegove prednosti?\nPovijeno kupanje (swaddle bathing) može smanjiti stres kod novorođenčadi i pomoći im da održavaju stabilniju telesnu temperaturu u poređenju sa tradicionalnim kupkama.\nPovijanje može učiniti da se novorođenčad osećaju sigurno i da bolje zaspu. Ali, da li ste znali da se ova ista tehnika može primenjivati i tokom kupanja što može biti veoma pozitivno iskustvo za bebe, ali i za roditelje?\nPročitajte i… UMOTAJ ME U SVOJU LJUBAV… I U MEKANE PELENE!\nŠta je povijeno kupanje?\nOva vrsta kupanja uključuje lagano umotavanje bebe u pelene za povijanje i nežno potapanje u kadicu tople vode do ramena. Svaki od udova se polako odmota, opere, a potom vrati u pelenu. Bebina leđa i stomak se mogu oprati tako što ćete ih lagano utrljavati i masirati preko pelene.\nU bolnici UCHealth Poudre Valley, Kolorado, ova vrsta kupanja je ponuđena roditeljima kao alternativa tradicionalnoj kupki 2017. godine. Medicinska sestra Edna Sailer, koja je sprovela tu praksu, kaže da je to učinilo bebe, ali roditelje, veoma srećnima.\nPrema malom istraživanju koje je sprovela, samo 38% beba je plakalo tokom povijenog kupanja, dok je kod tradicionalnog to slučaj u 93%. Ne samo da su bebe bile manje pod stresom tokom kupanja, već su i njihove telesne temperature ostale stabilnije. Ovo je pomoglo da se održi zdrav nivo glukoze i energije.\nRoditelji su takođe prijavili pozitivnije iskustvo u ritualu kupanja. Sailer kaže da je njihovo zadovoljstvo imalo „domino efekat“ na ostala iskustva u bolnici, uključujući dojenje, spavanje i veće samopouzdanje kada odvedu bebu kući.\n“Da budem iskrena, u početku sam bila pomalo skeptična. Mislila sam da će pelena biti neugodna i nisam znala da li ćemo pravilno okupati bebu. Ali kad smo stavili ćerkicu u kadu tako umotanu, ona se čak nije ni probudila. Bila sam impresionirana! Bila je toliko mirna i smirena, a muž kaže da se čak i nasmešila. U poređenju sa prvim kupanjem mog prvog deteta, koji je plakao i sav se tresao, bilo je ovo pravo zadovoljstvo. Radimo to i dalje kod kuće i super je”, reči su jedne oduševljene mame.\nDruga studija otkrila je da povijeno kupanje takođe smanjuje stres i pomaže u održavanju telesne temperature kod prevremeno rođene dece. Imajući u vidu sve ove pozitivne rezultate, ova inovativna praksa se sve više primenjuje u svetu.\nEvo nekoliko uputstava za uspešnu kupku sa povijenom bebom:\nNovorođenčad trebaju da se kupaju jednom nedeljno, ali može i do 2-3 puta ako vam se čini da im je prijatno. Svakodnevne kupke mogu izazvati iritaciju kože.\nPre nego što počnete, stavite pored kadice sve što vam treba (netoksične baby proizvode za kupanje, pelenu za povijanje, peškirić za kupanje, peškir za brisanje).\nVoda treba da bude ugodno topla, između 37,7 i 39,9 stepeni.\nLagano povijte svoju bebu pre nego što je uronite u vodu do ramena.\nPridržavajte svoju bebu tokom kupanja i nikada ih ne ostavljajte same u kadici.\nKupka bi trebalo da traje pet do deset minuta, kako bi se izbegao pad telesne temperature – idealno je sedam ili osam minuta.\nZamotajte ih u peškir odmah nakon kupke da se ne bi prehladili.\nSačekajte najmanje 24 sata nakon rođenja za prvo kupanje.\nŽelite da vidite kako to izgleda? Na ovom videu pogledajte kako to radi medicinska sestra.\nMamaMe picks: Savršeni proizvodi za bath-time trenutke\nUmotajte se za udobno i mirno spavanje ili ih koristite umesto prekrivača leti kada je previše toplo. Done by Deer pelene su napravljene od 100% Oeko-Tex sertifikovanog pamuka koji je nežan prema bebinoj koži. Izaberite dezen po svom ukusu.\nNakon kupanja, umotajte svoje mališane u ovaj predivan peškir sa kapuljačom koji predstavlja savršen spoj funkcionalnosti i komfora. Peškir je izrađen od visokokvalitetnog frotira sa jedne strane, i luksuzno mekanog velura sa druge strane.


Velika Kladuša: Uspješan voćar uprkos invalidnosti | Krajina.BA\nVelika Kladuša: Uspješan voćar uprkos invalidnosti\nU proteklom ratu Sefić je ostao bez ruke i preživio teško ranjavanje, što ga nije obeshrabrilo da se u mirnodopskom periodu posveti zahtjevnoj poljoprivrednoj proizvodnji. Od ostvarenih prihoda izdržava porodicu, a na površini većoj od deset dunuma uzgaja aroniju, maline, jagode i drugo voće. Kaže kako se okušao u raznim vidovima poljoprivredne proizvodnje, nekoliko godina proizvodio je mlijeko i stočnu hranu, zatim je uzgajao kornišone, da bi se potom potpuno preorjentisao na uzgoj voća.\n“Poslije završetka rata nisam mogao pronaći zaposlenje koje bi odgovaralo stepenu moje invalidnosti. S obzirom na to da posjedujem značajnu površinu obradive zemlje, odlučio sam da se posvetim poljoprivredi. Iako dobijam invalidninu, taj novac nije dovoljan za izdržavanje porodice”, istakao je Sefić.\nPored malina, čijim se uzgojem počeo baviti, prvi je na ovim prostorima prije pet godina započeo proizvodnju aronije. Kaže kako je prošle godine imao urod od preko dvije tone, a ove planira da ga udvostruči. Dio plodova ide u otkup, dok ostatak prerađuje u sokove, džemove i ostale proizvode, te ih prodaje pod vlastitom etiketom.\nIstiče kako je u sadašnjim uslovima uzgoj aronije veoma isplativ, a proizvodi od nje sve traženiji na tržištu. Kaže kako ova biljka nije zahtjevna za uzgoj i održavanje, a pokazala se izuzetno prilagodljivom kada je riječ o našoj klimi. Sem ekonomske dobiti, kaže ovaj ratni vojni invalid, poljoprivreda mu je pomogla da se potpuno rehabilituje i uklopi u normalne tokove života. – pišu nezavisne.\nPrethodni članakCazinska javna preduzeća posluju u minus\nNaredni članakZahvaljujući Meggleu: Jedinstvo dobilo nove dresove


BROOKLYN set kofera za putovanje sa točkićima | Reklamni Materijal BROOKLYN – Reklamni Materijal\nHome > Reklamni Tekstil > Povratak na predhodnu stranu > BROOKLYN\nBROOKLYN set kofera za putovanje sa točkićima. Zahvaljujući praktičnom enterijeru, koji sadrži odeljak sa patent zatvaračem sa jedne strane i elastične gumene trakame sa druge strane, držite prtljag organizovan tokom celog putovanja. Sa bočnom kombinacijom zatvaranja i bravicom sa šifrom za zaključavanje, ćete se osećati sigurnije. U tri spoljna džepa, uvek možete staviti važna dokumenta, kako bi Vam bila blizu\nZapremina: 33l – 3.0kg / 56l – 3.3kg / 80l – 3.6kg


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Neće odustati od borbe za svoja prava"\n[ rtcg/radiojadran.me ]\n19. 02. 2020. 15:45 >> 15:44 0\nSINDIKAT POMORSKOG SAOBRAĆAJA\n"Neće odustati od borbe za svoja prava"\n12:43 Carević traži hitnu deblokadu računa Opštine


19.01.2010, 22:34 #16\nJe l' to prosle godine na AO bio mec izmedju Noleta i Bagdatisa, pa kad je bila bukvalno fudbalska atmosfera?\nNije da ne volim navijanje, daleko od toga, ali teniska kultura je drugacija, iako odavno to nije sport belih rukavica, vec "Sparta", ali opet, to ne objasnjava i opravdava ispade onih koji tu kulturu nemaju. Razumem da kod nas tenis nije bio nikad toliko popularan iako smo imali velikih imena i u proslosti, pa da pokusam da mogu da opravdam ponasanje navijaca, ali nije atmosfera sa stadiona, gde se potprcavaju Grobari, Delije, navijaci Rada etc. prikladna onom gde je koncentracija bitna.\nDa me ne shvatite pogresno, koncentracija je bitna u svakom sportu, svakoj igri, ali u individualnom sportu, gde samo na sebe mozes da se oslonis, mnogo je bitno da nemas spektarsko navijanje oko sebe. Znam po sebi, kad krenu duze razmene udaraca u tenisu, ja skoro i ne disem, koliko me drma adrenalin. Nije isto kao kod fudbala kad skaces na noge pri dobroj akciji\nBar nije kod mene.\n19.01.2010, 23:32 #17\nNe pamtim da sam gledala ijedan meč gde Bagdatis nije imao svoju grupu navijača koju su navijali da se sve orilo. I sama si rekla da je to sport koji zahteva posebnu koncetraciju i ja volim da ''čujem'' tu tišinu, samo lopticu i pokoji vrisak i uzdah od igrača. U tome je i čar ovog sporta. Isto tako, kada odem na neku utakmicu gde je ekipni sport u pitanju, volim da navijam iz sveg glasa i da se istutnjim...\nGledala sam prošle nedelje finale koje je igrao u Sidneju kada je pobedio Gaskea, ona njegova grupa je bila i tamo sa istim natpisima i pesmama i svim ostalim... Ako se ne varam, on je bio i nešto kažnjavan zbog nekih političkih istupanja... Tako da...ne sviđa mi se takav način podrške i navijanja\n20.01.2010, 00:47 #18\n20.01.2010, 21:23 #19\nSrpski teniser Nenad Zimonjić i Kanađanin Danijel Nestor plasirali se u drugo kolo Otvorenog prvenstva Australije.\nZimonjić i Nestor, drugi nosioci na turniru, u prvom kolu Gren slema u Melburnu savladali su domaće takmičare Semjuela Grota i Džejsona Kublera sa 2:0 (7:6, 6:3).\nNaredni protivnici srpsko-kanadskog tandema biće Albert Montanjes i Argentinac Martin Vasaljo Argueljo. Španci su na startu bili bolji od Argentinca - Hosea Akakusa i Sebastijana Prijeta sa 2:0 (6:4, 6:4).\nAktuelni šampioni Vimbldona, Zimonjića i Nestora, prošle sezone su eliminisani u drugom kolu\nNjih dvojica imaju titulu i sa Rolan Garosa, ali je Zimonjićev najveći uspeh na Otvorenom prvenstvu Australije polufinale, ostvareno još 2001. godine, kada je igrao u tandemu sa sada penzionisanim Vejnom Artursom, tada i stanovnikom Melburna.\nTakmičenje u dublu u sredu je završio Janko Tipsarević, koji je sa Jen-Hsun Luom iz Tajvana izgubio od Britanaca Kolina Fleminga i Kena Skupskog sa 0:2 (5:7, 4:6).\nJelana Jankovića zabeležila je i drugu pobedu na Australijan openu. Srpkinja je do trećeg kola prvog Gren slema u sezoni stigla ubedljivom igrom i pobedom (6:2, 6:2) protiv 87. igračice sveta Britanke Keti O'Brajen.\nNaredna protivnica 24-godišnje Jelene Janković biće 31. nosilac Alona Bondarenko iz Ukrajine, koja je u drugom kolu, takođe u dva seta, eliminisala 69. teniserku sveta Polonu Hercog iz Slovačke sa 6:4, 7:5.\nJankovićevoj će to biti 10. susret sa 25-godišnjom Ukrajinkom, koju je pobeđivala na svim dosadašnjim mečevima i to uz samo jedan izgubljen set. Poslednji njihov duel, međutim, igrao se 2008. godine.\nSrpkinja je ove sezone postavljena za osmog nosioca, dok je prošle godina u Melburn stigla kao najbolja teniserka sveta, ali samo da bi ispala u četvrtom kolu.\nJanko Tipsarević i Jen-Hsun Lu iz Tajvana izgubili su od Britanaca Kolina Fleminga i Kena Skupskog sa 0:2 (5:7, 4:6) u prvom kolu turnira u Melburnu\nSrbiju će u muškom dublu predstavljati još i Nenad Zimonjić, Viktor Troicki i Dušan Vemić.\nViktor Troicki poražen u drugom kolu Otvorenog prvenstva Australije od Nemca Florijana Majera. Srbin dobio prvi set, pa izgubio naredna tri.\nBeograđanin, koji je postavljen za 29. nosioca, dobro je počeo meč, dobio prvi set, ali je posle toga svom protivniku prepustio sva tri naredna.\nPosle 6:4 i 4:6, presudan je bio treći set, koji je Nemac dobio u taj-brejku (7:2). Troicki više nije uspeo da se oporavi i izbegne poraz već u drugom kolu Australijan opena.\nDrugi reket Srbije takmičenje u Melburnu nastaviće u dublu, u kome će nastupati sa Švajcarcem Markom Kjudinelijem i u prvom kolu igrati protiva Izraelca Dudija Sele i Igora Kunjicina iz Rusije.\n21.01.2010, 08:17 #21\n21.01.2010, 08:21 #22\n21.01.2010, 08:54 #23\ne zzivote ....\n21.01.2010, 19:47 #24\nTipsarević je imao mnogo manje grešaka (41 naspram Hasovih 7 , ali i direktnih poena (39 naspram 60).\n21.01.2010, 19:51 #25\nI samo da najavim večeras, naši igraju\nJ. Janković će od jedan sat posle ponoći po srednjo-evropskom vremenu igrati prvi meč na Hajsens areni, a protivnica u trećem kolu takmičenja biće joj 31. nosilac Aljona Bondarenko iz Ukrajine.\n22.01.2010, 14:18 #26\nOd samog početka bilo je evidentno da nešto ne štima u Jeleninoj igri jer je imala poteškoća da održi lopticu u igri, pa je Ukrajinka povela sa 2:0. Uzvratila je srpska teniserka istom merom, ali nalet je bio kratkog daha � Bondarenko uzima četiri gema u nizu.\nUkrajinka je poznata po tome što se dobro kreće po terenu, ali to je ipak trebalo da bude Jelenina prednost u meču. Tako ipak nije bilo, Bondarenko je stizala dosta teških loptica, nekoliko puta �probila� Jankovićevu na mreži i napadala je u pravom trenutku, za razliku od posve pasivne Srpkinje.\nBilo je realno očekivati preokret, ali je Bondarenko odvažno odigrala naredni gem, pa je Jankovićeva ponovo popustila u desetom i greškama oterala sebe u poraz � 6:2, 6:3.\n23.01.2010, 14:55 #27\nTreći nosilac je danas pobedio Denisa Istomina sa 3:0, po setovima 6:1, 6:1, 6:2.\nSledeći protivnik Đokovića biće Lukaš Kubot, igrač koga je srpski teniser pobedio u finalu Otvorenog prvenstva Beograda.\n"Pričali smo o tome (finalu beogradskog turnira) u svlačionici. Dobar je igrač, a u poslednjih oko godinu dana igra najbolje u karijeri...Vrlo je agresivan i težak. Znam kako igra i učiniću sve da se dobro spremim", rekao je Đoković na konferenciji za novinare u Melburnu.\nĐoković je rekao da mu prija što se ove godine poklanja manje pažnje na njega i naveo da ima mnogo dobrih igrača na turniru ove godine, ali je posebno istakao Nikolaja Davidenka.\n"Mislim da Davidenko zaslužuje više pažnje. Igra najbolje u karijeri. Nalazi se u seriji i sigurno je jedan od igrača koji ove godine mogu da osvoje titulu. Tu su, naravno, i (Rodžer) Federer, (Rafael) Nadal, (Endi) Mari, (Huan Martin) Del Potro. Mislim da navijači mogu da uživaju u muškom žrebu i čekaju ko će osvojiti titulu", rekao je Đoković.\n23.01.2010, 15:01 #28\n30 Huan Monako (Argentina) – 6 Nikolaj Davidenko (Rusija) 0:6, 3:6, 4:6\n1 Rodžer Federer (Švajcarska) – Albert Montanjes (Španija) 6:3, 6:4, 6:4\n20 Mihail Južnji (Rusija) – Lukaš Kubot (Poljska) predaja\n26 Nikolas Almagro (Španija) – Alehandro Falja (Kolumbija) 6:4, 6:3, 6:4\nGledala sam Congu protiv Hasa i momak je odigrao za desetku...kakav povratak u igru u poslednjem setu...zasluženo\nŽene, treća runda:\n1 Serena Vilijams (SAD) – 32 Karla Suares Navaro (Španija) 6:0, 6:3\n10 Agnješka Radvanska (Poljska) – 17 Frančeska Skijavone (Italija) 2:6, 2:6\n22 Danijela Hantuhova (Slovačka) – Na Li (Kina) 5:7, 6:3, 2:6\n25.01.2010, 00:09 #29\nOni su bez većih problema savladali Filipa Marksa iz Nemačke i Igora Zelenaja iz Slovačke sa 6:4, 6:2. Srpsko-kanadska kombinacija je tokom celog meča prikazivala sigurnu igru i trijumf nijednog trenutka nije dolazio u pitanje.\nProtivnici Zimonjiću i Nestoru u borbi za polufinale biće Francuz Arno Klemon i Jonatan Erlih iz Izraela, koji su dobili Johana Brunstroma i Žan-Žulijena Rohera sa 6:3, 0:6, 7:5.\n25.01.2010, 13:43 #30\nDjokovic lako sa Kubotom 3:0, po setovima 6:1, 6:2, 7:5. U narednom mecu ceka Congu! Zasluzio je sve cestitke, samo napred .....Bravo ......


Ovdje se nalaze svi naši tipovi, i to zasad iz pet sportova: nogomet, košarka, rukomet, tenis i hokej na ledu. TIP DANA. Znacenje simbola: na utakmici je postignuto dva ili tri gola, I2+ u prvom poluvremenu postignuto je dva ili vise golova, II2+ u drugom. Siguran Tip Dana Košarka – Sreda Decembar NBA Washington Wizards – Charlotte Hornets John Wall (Washington Wizards) više. Ako odlucite da se kladite, kladite se na sopstvenu odgovornost. NBA Houston Rockets — Sacramento Kings James Harden Houston Rockets manje od Kladjenje je rizik Nismo odgovorni za eventualne gubitke koje mozete imati koristeci usluge naseg sajta. Ne preuzimamo nikakvu odgovornost za predlozene tipove na nasem sajtu. Raspored i serije iz Brazila… Serija A, Municipal — Union Comercio 1 1. Atletico Mineiro - Santos 2.\nWilliam Hill: Tip dana\nSizzling hot slot ca la aparate Professional soccer single bets Professional football bets Professional football picks Wintipster. You are using an outdated browser. Liga Francuska Nacionalna Liga Italijanska Superlenny horse racing Jelen Super liga Prva Srpska liga Srpska liga Hrvatska Liga BiH Premijer liga Crna Gora Prva Liga Slovenija 1. E-Mail-Adresse oder Handynummer Passwort Konto vergessen? Uvod Kandidati za ispadanje Sredina tabele Kandidati za prvaka i internacionalna mjesta. Pored male ponude fudbalskih utakmica, posle vikenda za danas smo izabrali meceve po kvotama kladionice MaxBet.\nTip dana Rtg racing kannst den Text oben nicht lesen? Moj profil Tipbook Tipovi Dodaj tip Dodaj tiket. SMS Tiket dana Livescore. Cekaj stvarno zasto je Analiza ponistena? Italija Lega Pro C. Besplatni tipovi za kladjenje — Sreda NACH NAMEN SUCHEN ÄHNLICHE NAMEN Tips Dana Tip Diana Top Dana Tip Dani.\nStar wars computerspiele kostenlos Bubble trouble last level\nSaturn butzbach Book of ra featured slots sky vegas\nTip dana - dabei auffälligen\nPrimera Division — Apertura Juan Aurich — U. Dobar dan, danasnji tipovi za kladjenje postavljeni su na nas sajt: Nastavlja se trka na EP u Poljskoj i Kupu Konfederacija, a za danas smo izabrali meceve po kvotama kladionice 'Maxbet'. Majice bi bile gotove i spremne za slanje krajem meseca, u dogovoru sa vama. America De Cali - Aguilas Pereira.\nAuthor MinosPosted on 28.07.2016 28.07.2016


Finale nagrade Umetnici sutrašnjice – На вези\nFinalisti nagrade “Umetnici sustrašnjice” za 2018. godinu Ćendresa Deda (Qëndresa Deda), Aljtin Krasnići (Altin Krasniqi) i Dion Zećiri (Dion Zeqiri) predstavili su se zajedničkom izložbom u Boksit klubu u Prištini, a na njenom zatvaranju 5. decembra biće poznato ko je dobio to prestižno priznanje za mlade umetnike na Kosovu, koje podrazumeva dvomesečni rezidencijalni boravak u Njujorku.\n← Poziv za učešće u edukativno-debatnom programu Deca devedesetih\n10. DeSADU na Akademiji dramske umjetnosti →


GRANICE FILOZOFSKOG I LJUDSKOG SAZNANJA\nU spisu „Logika" njemacki filozof Kant se pita: šta mi je dato da znam? U stvari, to pitanje je nesumnjivo povezano sa pokušajem ovog filozofa da odredi granice filozofskog, a time i ljudskog saznanja uopšte, kako bi se samim filozofija mogla uspostaviti kao nauka. Pokušaj da se razreši gordijevski cvor granica moci ljudskog saznanja, odveo je Kanta na pozicije prosvecenog agnosticizma i gotovo berklijevskog solipistickog ukidanja stvarnosti stvarnog. Radi se o fundamentalnom pitanju. Šta mogu da znam, to je ishodišni problem, buduci da od nacina na koji se on filozofski, kulturno i naucno rešava, zavise mnoga druga pitanja i mnogi drugi odgovori na ta pitanja. Kako bilo, u krajnjoj instanci, problem saznanja ima politicke i ideološke konotacije. Od samog pocetka njenog, bazicni filozofski problem je problem odnosa izmedu bica i mišljenja. U osnovi, sve do danas, filozofija nije dala nužan i neopoziv odgovor u vezi sa tim problemom, bez obzira na inspirativne i instruktivne pokušaje kakvi su presokratovski monizam, hegelijanski panteizam, ili kvazifilozofska materijalisticka teorija odraza.\nSvaka vlast kao puko nesvesno orude u službi jednog naddeterminisanog poretka, teži da pitanje saznanja dezavuiše, odnosno, da ga od transcendentalnog i politickog, pretvori u tek pedagoško i zatvoreno pitanje. Prirodna težnja svakoga covjeka da sazna ili spozna svoj svet i sebe samog u savremenom kripto totalitarizmu se smišljeno ideološki anticipira, zatvara i obesmišljava gotovim ideološkim receptima i duhovnom standardizacijom. I, zapravo nece biti iznenadujuce, ukoliko se kaže da recentna, prototalitarna država, služeci se delikatnim i potražnim instru¬mentarijem, hoce da ukine i samu psihološku i intelektualnu osnovu istinskog saznanja, a to je zapravo ono što jeste mišljenje po sebi, razmišljanje.\nOtuda je, analizirajuci unutrašnju fiziologiju i stanje duha unutar savremene civilizacije, Herbert Markuze došao do zakljucka da je identifikovao odsustvo negativnog mišljenja, kao posledicu sistematskih i sistemskih akcija pacifikacije. Upravo tu pitanje saznanja postaje ideološko i politicko pitanje. Jer se, naime, radi o pokušaju nekog zatvaranja horizonta, kako bi se polivalentna realnost neprirodno ucinila kompatibilnom sa dominirajucim ideološkim obrascima. Tako bi ideologizovani odgovor na kantovsko pitanje šta mi je dato da znam bio: samo ono što je normirani horizont dogadaja, zatvoren unutar datog poretka, koji se svojom projektovanom monumentalnošcu i nepomicnošcu, treba konsenzualno prihvatiti kao zadat, za svagda.\nSlican problem ideologizacije saznanja, prisutan je na filozofskom planu, buduci da je filozofija vec nekoliko vekova prestala da bude plemenita veština prijatelja mudrosti i postala oblik neoperacionalne politike. Najpre je sa Dekartom, senzualistima i prosvetiteljima, covek za sebe inaugurisan u neprikosnovenog i legitimnog subjekta saznanja, koji kao zdravorazumsko bice saznaje istinu samostalno. Potom je sa Kantovom kritikom cistoga uma, taj isti subjekat saznanja bio de facto suspendovan, kao onaj koji je jedini pozvan u stvarima znanja i istine, ali koji istovremeno, objektivno, ne može da stekne opšte i nužno znanje i da sazna istinu. Tako je covek tek što je osloboden od srednjevekovne zavisnosti i malodobnosti, koju je sam skrivio, u jednoj drugoj ravni, ali bez suštinske razlike, ponovo pretvoren u bice koje treba voditi. Znanje i saznanje gube svoj spontanitet i njemu svojstvenu individualnu mnogolikost i postaju privilegija, posed malobrojne elite, koja je samim tim pozvana da predvodi atomizovanu masu. Medutim, kako se s pravom pita Markuze, ko je taj ko može da garantuje istinitost i nužnost njihovog „prosvecenog“ znanja, odnosno, ko odgaja one koji su odgajatelji.\nParalelno sa tim, opet iz ideoloških razloga, filozofija je neprestano redukovala predmet saznanja, vracajuci se, baš kao i nauka, na pozicije naivnog realizma. Kao u doba prelogickog i pretpojmovnog mišljenja i saznanja, culno saznanje se predstavlja i afirmiše kao jedina tehnika i jedi¬ni izvor saznanja. To je najbolje izrazio Džon Lok, poznatom maksimom da „nicega nema u intelektu, cega nije bilo u culima".\nOd iluzivnog i nepouzdanog culnog saznanja, do ere simulacije, samo je jedan korak. Od sada, istina postaje individualizovana, i time relativizovana, jer se u jednoj posvemašnjoj dijalektickoj imploziji ukidaju svi poznati reperi, orijentiri ili ideali, cije je gravitacione polje prirodno okruženje pojedinacnih culnih data, koje su po sebi tek beznacajne informacije. Dakle, saznanje se svodi na analizu ali ne i na sintezu, koja je konceptualno zaboravljena. Izostaje celovita slika sveta, i taj je vakuum znanja nimalo slucajno, zauzela ideološka slika sveta. Samim tim, saznanje se svodi na puku percepciju, koja nije nadgradena misaono i umno.\nPored toga, saznanje se sve više od coveka kao subjekta saznanja, prenosi na transindividualne entitete, kakav je, na primer, javno mnenje. Ono (javno mnenje) poput kakvog nevidljivog hipostaziranog bica sprecava bilo kakvu transcendenciju saznanja. Oci gledaju, ali mozak vidi. Zato je zadatak svake ideologije da bez izuzetka i bez skrupule zaposedne unutrašnje mentalne prostore, i pretvori ih u svoj posed, neobjavljeno. Taj upad represivne ideologije ili posesivnog društva totalnog upravljanja ljudima u podrucje individualnog duha, ostvaruje se putem potpražnog masovnog, obaveznog obrazovanja.\nRelativnost saznanja zasnovanog na atomizovanom individualizmu, pregrejanoj i otudenoj perceptivnosti, najbolje su pokazali eksperimenti americkog socijalnog psihologa Semjuela Eša. Ti eksperimenti su pokazali da je cak i najelementarnije culno saznanje nepouzdano i da je podložimo nekoj vrsti konformistickog upodobljavanja. Naprosto, u kriptototalitarizmu, u društvu hipnotisanom medijima, covek vidi ono što mu je putem takozvanog gradanskog treninga sugerisano da vidi. Ili, doživljaj sveta zasnovan na culnom saznanju, je nešto što se stice u procesu socijalizacije. Usadene ili internalizovane ideje kao sastavne komponente dominantnog pogleda na svet, dominantne ideologije, opredeljuju i individualni nacin strukturisanja stvarnosti.\nNamesto spontanih ili prirodnih pojmova, inter-plantiraju se u procesu socijalizacije - inkulturacije nauceni, naucni (veštacki) pojmovi. To je neka vrsta dijagrama, odnosno stecene anticipativne šeme. Drugacije receno, ceo ovaj proces lici na softvere za racunar, mentalne programe,koji se sa odgovarajucim poretkom nalaze u odnosu korelacije i ekvivalencije. Sve to, razume se, ukida osnove stvarnog saznanja, kao procesa spoznaje istine, i tako preparirane duhove, cini zavisnim od tog istog poretka.\nUmesto platonovskog uzdizanja ljudske duše u duhovne visine, sve do neposredne spoznaje savršene Istine, Ideja, stvarnog znanja, moderno doba karakteriše podredenost spoznaje banalnoj imanenciji. Kako izgleda, nema više posvecenosti istini, u jednoj svekolikoj konfuziji koja nije odviše daleko od onoga što je jedan teoreticar analizirajuci duhovnu konfuziju moderne postmoderne, nazvao „haosmos".\nU socijalno psihološkoj atmosferi dominacije instrumentalnog uma i istovremene reifikacije postistorijskog coveka, svako spoznavanje je lišeno svojega spontaniteta i svoje autohtonosti te se svodi na neku vrstu entropijske razmene u kojoj dolazi do dvostruke verifikacije. S jedne strane, covek, sistemska licnost, legitimiše i perpetuira, sam sobom, jedan poredak, koji se hrani i narasta upravo nestajanjem subjekta, coveka. S druge strane, covek kao produžetak ili slepo crevo sistema, potvrduje svoju himericnu pseudoegzistenciju, na marginama bolesnog društva i jednog svemira ispražnjenog od svakog životvornog sadržaja i energije.\nNa takvoj društvenoj i psihološkoj pozadini, jasnije se ocrtava jedno dijabolicno, orbitalno prisustvo laži. Ako je nekada, u vreme posvecenosti istini, krajnji cilj svake spoznaje bila baš istina, danas je situacija preokrenuta. Covek koji se temelji u nacelu laži, i sam postaje lažan, jer je poprimio obeležje laži, ništavila, nebivstvije, kao svoj novosteceni „tu bitak". Saznanje istine, nije tek puko intelektualno stremljenje, vec predstavlja onticko antropološku potrebu svakoga coveka. Kako kažu psi¬holozi, na izvorištu svake psihopatologije, ili anksioznosti -neuroze, nalazi se laž.\nŠta nam je, dakle, dato da znamo? Posle svega, to je, zapravo, retoricko pitanje. Ako, ipak, odgovorimo na postavljeno pitanje, odgovor bi trebalo da bude alegorija. To znaci da se odgovor može pronacu u VII odjeljku Platonovog cuvenog spisa „Republika".\nČitanja: 3562 | Komentara: 0 | Dodaj komentar


Košarkaši Univerziteta Singidunum pobednici Kupa\nMuška košarkaška ekipa Univerziteta Singidunum pobednik je Kupa studenata Beograda u košarci u organizaciji Univerzitetskog sportskog saveza Beograda.\nNaši studenti su u finalu savladali ekipu Visoke turističke škole rezultatom 76:62.\nZa ekipu Univerziteta Singidunum igrali su: Mladen Kotorčević, Damjan Glugorić, Luka Okuka, Stefan Čolović, Aleksandar Ćosić, Aleksandar Tomović, Petar Vorkapić, Stanko Ilić, Dejan Bulaja, Voja Todorović, Igor Enis, Dušan Čuturilo, Nikola Petrović, Miloš Marić, Ognjen Šošević i Marko Bahtić.\nČestitamo muškoj košarkaškoj ekipi Univerziteta Singidunum na osvojenom kupu !\nKošarkašima su čestitke uputili prof. dr Milovan Stanišić, predsednik, prof. dr Mladen Veinović, rektor Univerziteta Singidunum, prof. dr Predrag Nemec, dekan i doc. dr Nenad Trunić, prodekan Fakulteta za fizičku kulturu i menadžment u sportu.


Kontakt s bivšim - da ili ne? - Glas Srpske\nAgencije 26.05.2019 17:02\nDva različita istraživanja sprovedena na mlađim i odraslim osobama koje su u romantičnoj vezi, otkrila su koliko često komuniciraju sa bivšim partnerom/partnerkom, kao i detalje tih komunikacija. Takođe, bili su pitani kako je to uticalo na odnos sa trenutnim partnerom. Svi anketirani bili su u vezi više od mjesec dana, a prethodna veza trajala je najmanje tri mjeseca, prenosi Kosmopolitan, a piše Miss7.\nPokazalo se da je oko 40 odsto anketiranih studenata zapravo u kontaktu sa svojim bivšim partnerom. Više od 90 odsto njih počelo je da se čuje ili viđa sa bivšim nekoliko mjeseci nakon prekida i gotovo svi su održavali komunikaciju bar jednom u nekoliko mjeseci. Većina ispitanika nije zapravo previše često komunicirala sa svojim bivšima. Ipak, vrlo mali broj njih, samo 13 odsto, ostvarivao je kontakt sa svojim bivšima nekoliko puta nedjeljno.\nIspada da što su ljudi imali ozbiljniji odnos (svejedno da li su u braku, vjereni ili u ozbiljnoj vezi), manja je vjerovatnoća da će održavati komunikaciju s bivšima. Međutim, nivo komunikacije koju su imali s bivšima, nije povezan s ozbiljnošću njihovih veza. Naučnici pretpostavljaju da je to vjerovatno zbog činjenice da su ispitanici istraživanja bili mlađi ljudi, pa nisu imali istu količinu emocionalnih ulaganja koju bi imale zrelije osobe.\nS druge strane, priroda bivše veze nikada nije bila odrednica, ali jesu osjećanja o bivšem u trenutku prekida - veća je vjerovatnoća da će se ostati u vezi s bivšim ako i dalje prema njemu postoje osjećanja. Takođe, vjerovatnije je da će se ostajati u kontaktu ako je prekid prošao s minimumom drame i povređenim osjećanjima. Na kraju krajeva, oni koji su se nadali da će opet biti s bivšim, vjerovatnije će se uključiti u komunikaciju.\nNeće uvijek biti jednostavnog “da” ili “ne” odgovora. Postoji mnogo stvari koje treba uzeti u obzir. Pogledaj svoju motivaciju. Na primjer, treba da znaš jesi li planirala da „upotrebiš” bivšeg kao neku vrstu sigurnosne mreže u slučaju da tvoja sadašnja veza ne uspije. Ako je to slučaj, održavanje kontakta s bivšim značajno će potkopati trenutnu vezu. Tu su i druga istraživanja koja sugerišu da će ti biti mnogo teže da preboliš bivšeg ako nastaviš da održavaš komunikaciju sa njim. Dakle, odgovor sebi moraš dati sama. Ako misliš da se ovdje navedene stvari ne odnose na tebe, možda je “sigurno” da i dalje razgovaraš sa svojim bivšim.\nAko znaš da tvoj partner još uvijek komunicira sa bivšom, nije sasvim čudno što si ljubomorna. U doba društvenih mreža nije to teško saznati. Ako znaš da razgovara sa bivšom, to ne treba da znači da imate vrlo lošu ili tužnu vezu. Možda je ta bivša samo član šireg društvenog kruga tvog partnera. Upamti da je takođe moguće da je njegova bivša istinski srećna što ste vas dvoje zajedno.


RTS :: Glavni tužilac Suda za OVK: Zastrašivanje svedoka u ovom predmetu je realnost\nHronika Glavni tužilac Suda za OVK: Zastrašivanje svedoka u ovom predmetu je realnost\nutorak, 16. feb 2021, 14:25 -> 17:51\nGlavni tužilac je upozorio sudiju da je branilac optuženog Kadrija Veseljija, advokat Ben Emerson, u dva navrata pretio sudu da neće učestvovati u postupku ako se utvrdi datum početka suđenje koji se njemu ne dopada.\nPodsetio je da sud treba da odredi datum, jer svedoci i žrtve u ovom predmetu čekaju godinama da se pravda izvrši.\nTakođe je podsetio da je Vlada Kosova izdvojila dvadeset miliona evra za odbranu, i to povrh onoga što Sekretarijat finansira.


Biznis Autor:Daniela Ilić Krasić14. jul. 202011:28\n„Pripis ugovorene kamate glavnici je nezakonit. Trebalo je ugovorenu kamatu rasporediti na preostale rate, a ne uvećavati glavnicu za iznos te kamate. Pa potom ponovo, na tako uvećanu glavnicu, obračunati ugovorenu kamatnu stopu“, navode u Udruženju CHF Srbija.\nOsim ovakvog načina obračuna kamate, pojedini dužnici žale se i na zaračunat „trošak puštanja kredita“ posle moratorijuma, koji je sabran sa kamatom i potom razdeljen na preostale rate.\nOvakva vrsta troška na ime „puštanja kredita“ obračunava se prilikom odobravanja kredita i obično se naplaćuje procentualno od iznosa celog zajma.\n„Podsećamo da za vreme trajanja moratorijuma dužnik nije imao obavezu da izmiruje svoje obaveze prema banci, ni po osnovu kamate, ni po osnovu glavnice. Takođe, banka nije obračunavala zateznu kamatu na dospelo, a neizmireno potraživanje, niti je od dužnika zahtevala naknadu bilo kojih troškova u vezi sa preduzimanjem aktivnosti u vezi sa moratorijumom“, žazu za Nova.rs u NBS.\n„Napominjemo da zastoj u otplati kreditnih obaveza u trajanju od 90 dana ne proizvodi nikakve dodatne troškove za klijenta“, kažu u centralnoj banci.\n„Navedeni preporučeni model ne stvara nikakve dodatne troškove za klijenta, a uvećanje anuiteta nakon perioda zastoja rezultat je datih mogućnosti klijentu da obaveze nastale tokom perioda zastoja finansira raspoređivanjem na produženi period otplate“, navode u NBS, ističući da su banke dužne da svim klijentima koji su koristili moratorijum, bez dodatnih troškova dostave novi plan otplate, sačinjen na način kojim se obezbeđuje potpuna informisanost klijenata o svim elementima obaveza i načina njihovog izmirivanja.\nNa primeru konkretnog dužnika, kojem je banka po isteku moratorijuma zaračunala novi „trošak puštanja kredita“, rata je porasla za 589 dinara. Ukupni dodatni trošak, koji će ovaj dužnik imati na ime otplate za preostalih 86 rata je čak 50.654 dinara.\n„Podigla sam kredit pre sedam godina, na rok od 20 godina. Reč je o 60.000 evra za stan. Rata mi je sa 353,46 evra porasla na 356,39 evra, što je porast od nepuna tri evra, tačnije, 2,9 evra“, navodi sagovornica portala Nova.rs.\n„Sada mi je rata 192,46 evra, a poslednja koju sam platila pred moratorijum, 28. februara, iznosila je 188,32 evra. To je razlika od 4,14 evra“, navodi druga sagovornica.\n„Klijentima je ostavljena mogućnost da ukoliko to izričito zahtevaju od banke (npr. zato što imaju mogućnost da izmire svoje tromesečne kreditne obaveze iz perioda zastoja) izmire svoje obaveze i na neki od alternativnih načina (pri čemu su banke dužne da jasno predoče moguće alternativne opcije). Dakle, postoji mogućnost da klijent plati odjednom sve anuitete iz perioda zastoja (glavnicu i kamatu – u tom slučaju anuitet ostaje isti), ili da po isteku zastoja plati kamatu koja se odnosi na period zastoja (uz produženje roka otplate)“, ukazuju u centralnoj banci.


Fizio tajna Novakove povrede: On nije od krvi i mesa NOVA portal\nTenis Autor:Bojan Vinulović25. feb. 202112:37 > 12:56\nNovak Đoković uspeo je da prevaziđe povredu stomačnih mišića i pobedi na Australijan openu, što je izazvalo brojne polemike.\nNovak se povredio pri vođstvu od 2-0 u setovima protiv Tejlora Frica u 3. kolu, ali je uspeo da dođe do 9. pehara u Melburnu.\nBio je to istorijski poduhvat, imao je Novak i sreću što je igrao u narednoj rundi protiv tenisera koji mu odgovara po stilu igre.\nNovaku je Miloš Raonić redovna mušterija, nije nikad izgubio od njega i niz je nastavio 14. trijumfom u međusobnim duelima, ali su mnogi posumnjali u njegovu sportsku čast.\nTo je izazvalo revolt Gorana Ivaniševića, ali i armije navijača Novaka Đokovića. Povreda trbušnog mišića je čak i narasla sa 1,7cm na 2,5cm, zbog čega će Novak morati da pauzira.\nBio je u zlatnim rukama svog fizioterapeuta Ulisesa Badija, a portal puntodebreak.com pokušao je da detaljno analizira ovu povredu.\n„Posle lavine komentara i kritika, pitali smo se da li je moguće takmičiti se sa takvom povredom, zato smo kontaktirali jednog stručnjaka ATP-a, koji je zadužen za ovakve vrste povreda. Time smo želeli da bolje razumemo šta se desilo sa Novakovom povredom stomaka“, navodi ovaj portal.\n„Prvo što treba znati je da se u trbušnom mišiću nalaze vlakna okrenuta u hiljadu pravaca. Nije poput ostalih mišića u telu, i zbog toga je to vrlo osetljivo područje i vrlo je teško lečiti ga“, započeo je stručnjak ATP-a, koji nije želeo da otkriva identitet.\n„Kada napravite pauzu, morate da vidite u kom pravcu se sve odbija. Ako dolazi do pokreta u suprotnom smeru od vlakana, rekao bih vam da je gotovo nemoguće igrati. Ako ide u istom smeru, moglo bi se igrati, ali sa puno muke. Morala bi se videti i dubina te povrede, a Đoković me navodi da mislim da ona nije bila velika“, nastavlja on.\n„Zamislite da vas neko iglom ubode u stomak, a vlakna su na tom mestu oštećena. Obloga je ‘sabijala’ vlakna, kako bi se sprečilo njihovo dalje širenje i pucanje. Kao da ste sve stezali, ali međutim, to ne sprečava opciju da se neprekidnim kretanjem povreda vlakana može pogoršati, kao što je zapravo i bilo. Vlakna u ovom delu tela se pri povlačenju kreću na jedan način, u zavisnosti od toga da li koristite bekhend ili forhend. Teško je lečiti i izolovati ovo“, naveo je stručnjak ATP-a.\nPalo je podsećanje na 2009, kada je Rafael Nadal igrao povređen US Open. Došao je do polufinala i izgubio od Del Potra, ali je ranu proširio na 2,8cm.\n„Završio sam turnir sa ranom od 28 milimetara, posle nisam mogao da igram Dejvis kup protiv Izraela. Bio mi je potreban čitav mesec da se oporavim, i ne želim da se to ponovi“, rekao je svojevremeno Nadal, koji je sam turnir počeo da igra povređen, sa ranom od oko 6-7 milimetara.\n„Oni su napravljeni od druge ‘sorte’, sigurno. Tokom igre, adrenalin može malo da ukroti bol, oslobađa hormone poput kortizola. Ali problem dolazi kada se meč završi, ili kada se napravi pauza sa nekoliko dana odmora, a to je slučaj na Grend slemu“, naveo je ATP-ov stručnjak.\n„Verovatno je da su mu lekari ATP dali neke oralne analgetike da ublaži bol. To je uobičajena stvar. Ono sa Đokovićem navodi me na razmišljanje da je on prosto drugačiji čovek ili da je rana ‘plitka’. Ne bi trebalo da bude jako duboko, jer već sam vam rekao da je gotovo nemoguće kretati se i udarati loptu. Uradio je to, ne znam kako, ali uspeo je“, kaže on.\nU svakom slučaju, Novak se neće previše opterećivati dužinom pauze jer mu je svakako najbitnije sada da bude spreman za Grend slemove. Masterse je kompletirao, svaki je uzeo barem dva puta, pa je ostalo da se fokusira na slemove i Olimpijske igre. Samo to mu nedostaje na putu do titule najvećeg svih vremena.\nAustralijan openAustralijan open 2021Novak ĐokovićUlises Badio


Izvor: TU Magazin subota, 22.01.2022. | 08:40\nZaista prelijepo. Ima toga po sjeveru Njemacke i po Holandiji dosta. Uz jednu malu ispravku, ne izgovara se Spri nego Špre i Šprevald.\n(GajaG, 23. januar 2022 09:48)\nKo nije bio moze reci da u Srbiji ima slicno...Primer,Berlin je prasuma za Beograd koji je recimo pustinja,za odnos zelenila,drveca,suma,cveca,prirode...\n(jeste, 22. januar 2022 20:23)\n(Toraxx, 22. januar 2022 19:17)\n(u magnovenju, 22. januar 2022 18:59)\n@Mira, šta te sprecava? Neæeš dvaput živeti!\n(jest, 22. januar 2022 18:06)\nNe morate do Nemacke za ovako nesto. Ima u Backoj Palanci u parku prirode Tikvara i rukavcima tog jezera koji prodiru kilometrima u sumu. Verujem da po Srbiji ima jos takvih lokacija ali i po susednim zemljama.\n(Sh99, 22. januar 2022 09:21)\nAli nikakve dodirne taèke Tikvara nema sa ovim. Jedino ovako lepo što mi pada na pamet je Giethoorn u Holandiji.\n(Totti, 22. januar 2022 15:44)\nbezveze. nigde plasticne flase, nigde kese. sporet, vesmasinu i autogume da ne pominjem.\n(sio, 22. januar 2022 14:47)\nLièno bio 2008 godine i zaista je prelepo.\n(Dario, 22. januar 2022 12:00)\nDaaaa...pljunuta Tikvara. Naravno, uz mnogo mašte.\n(J., 22. januar 2022 11:16)\nZašto sve mora da se nazove Venecija?\n(halefizikahapelaminazifovski, 22. januar 2022 11:03)\nPrelepo! Rado bih se tamo preselila. Stvarno je nemaèka Venecija, a ja bih baš volela da živim tako negde na vodi. Da mogu, sutra bih ozvala medjunarodne selidbe pro move i otišla tamo, da živim i uživam do kraja života.\nNažalost, nema šanse.\n(Mira, 22. januar 2022 10:58)\nOvako se voli reka obala šuma, zemlja u kojoj živiš. Kod nas uništavanje obale, betonjerke, šut, otpad, betonranje svega, seèa drveæa uz obalu, gradnja ružnih kuæa sa zatvaranjem obale sa visokim ružnim zidovima.\n(Aleksandar, 22. januar 2022 10:20)\nE bas zgodno da tu izraste jedan Zlatibor!\nSamo se nisu dosetili...\nMogu iskusni 'Zlatiborci' da im budu savetnici, spoljni daradnici...\n(Desa, 22. januar 2022 09:48)\nOvo je impresivno,neverovatno.Smiruje cak i kad se samo gleda.Lepota zivljenja\nVoleo bih da zivim tamo.\n(MontiP, 22. januar 2022 09:29)