GOMEX - Umetnost živi u svim okolnostima\nPorodični Magazin / Gost magazina / Umetnost živi u svim okolnostima\nUmetnost živi u svim okolnostima\nMladu glumicu Ivu Manojlović mogli ste da gledate u filmu “Vrati se Zone” i u televizijskoj seriji “Nemanjići”. Međutim, ono što malo ljudi zna jeste da je Iva izuzetno uspešna u pozajmljivanju glasa animiranim likovima. Njena ostvarenja su se pojavila u preko 60 crtanih filmova, što nije malo dostignuće, pogotovo u njenim godinama. Ovog leta, Iva se porodila po drugi put.\nKoliko vam znači porodica i koliko vam se život promenio posle oba porođaja?\nDolazak dece u život zaista jeste velika promena, tu nema spora, međutim imam utisak da se i prvi i drugi put ništa nije drastično promenilo. I kada je teško, sve su to slatke muke, borbe i male pobede kroz koje rastu naša deca, ali i mi sa njima. Majke iz mog okruženja kažu da sam ,,opuštena” mama. Razlika između prvog i drugog deteta je što sam sad, čini mi se, još opuštenija. Uživam u svakom trenutku, jer sad znam iz iskustva kako će Anđa brzo da poraste. Takođe, svi koji me znaju, znaju i da sam iskrena po pitanju svog poziva. Kažu da, kad postaneš mama, posao postane manje bitan. Kod mene nije tako. Meni je posle prvog porođaja gluma postala još važnija, sa većom radošću, sigurnošću i ljubavlju pristupam svom poslu. A da je porodica na prvom mestu, pa to se podrazumeva i upravo me ona čini još boljom glumicom.\nVaša starija sestra Bojana Stefanović je takođe glumica. Da li ste se zbog nje odlučili za glumački poziv? Koliko vam znači njena podrška?\nSigurno da je na mene to podsvesno uticalo. Kao mala sam gledala sve Bojanine ispite na našem zajedničkom Fakultetu dramskih umetnosti, išla sam sa njom na probe u pozorište... Međutim, ona nije bila prvi razlog zašto je gluma moj izbor. Krajem trećeg razreda srednje škole sam odjednom shvatila da ne želim da budem solista, već da želim da budem deo tima, deo grupe koja stvara nešto veliko zajedničkim snagama. Zvučaće čudno, ali gluma je morala da bude deo mene i ja nje.\nPo obimu se posebno ističe vaš rad na pozajmljivanju glasa animiranim likovima?\nObožavam da radim sinhronizacije i to ne shvatam kao posao, već kao igru. Odrasla sam na Diznijevim crtaćima, znam likove i pesme napamet. Toliko se radujem kad se igram sa starijom ćerkom Zorom, pa tumačim sve likove iz Kralja Lavova ili iz Knjige u džungli i drugih filmova. Sinhronizacija je zapravo odličan trening. Dobijete tekst na licu mesta, morate da prilagodite interpretaciju našem jeziku, a opet da ne izneverite originalnu postavku; da transformišete glas, a da ostanete u radnji i odnosu, da osećate ritam i melodiju lika, a da ostanete glumački uverljivi, istiniti. Izdvojila bih Mejvis iz filma Hotel Transilvanija i Barb kraljica roka iz Trolova 2 koji tek treba da imaju svoju bioskopsku premijeru. Barb je pomalo blesava i opsednuta rokom. Iako ne delujem tako na prvi pogled, i ja se pronalazim u Barbinoj blesavosti.\nKako ste vi i suprug doživeli zatvaranje pozorišta?\nNedostajalo nam je pozorište. Iako muž od februara radi na jednoj velikoj televizijskoj seriji, a ja sam praktično u februaru odigrala poslednju predstavu i u martu se posvetila trudnoći, cela ta situacija nas je zatekla. Bez obzira na to što sam svakako bila na odsustvu, pozorište je moja velika ljubav. Činjenica da ne mogu da odem da gledam kolege, kao i to što su kolege ostale privremeno bez posla me je zaista pogodila. Mislim da život mora na neki način da nastavi svojim tokom i mnogo me raduje što su pozorišne kuće našle način da počnu sa radom. Umetnost hrani i oplemenjuje duh i mora da živi u svim okolnostima.\nU kojim projektima će publika moći da vas vidi?\nPredstave u kojima igram još nisu na repertoaru, a naravno imam i svoje divne alternacije. Posle prve trudnoće sam počela da radim rano i postepeno sam se vraćala u svoje predstave. Mislim da će tako biti i ovoga puta. Publika će moći da me gleda u Velikoj drami i Ženskom orkestru (Narodno pozorište), predstavi Ljubav i Moda (Madlenianum) i hitovima Pozorišta na Terazijama – Mamma Mia, Zona Zamfirova, Fantom u Operi, Glavo luda...Takođe s radošću iščekujem premijere crtanih filmova Trolovi 2 i Petar Zec 2.\nDa li volite da kuvate i imate li neki trik koji možete da podelite sa našim čitaocima?\nBiću iskrena, nisam baš vična kuvarica, taj talenat je od bake i mame nasledila moja sestra Bojana. Ona je umetnik i u kuhinji. Naravno, ima dosta recepata po kojima spremam hranu i ukućani i prijatelji ih obožavaju. Moja specijalnost su pite, kolači, torte, ruska salata, pašteta od pileće dzigerice... Saher torta!


'Poklanjamo ovaj dan nama, koje smo revolucionarke' — Preko plota — Libela\n09.03.2016. 12:53:48 - Ljubica Šljukić Tucakov\nosmi marta u beogradu: Za radna prava žena! Za socijalnu pravdu!\n'Poklanjamo ovaj dan nama, koje smo revolucionarke'\nOsmi mart u Beogradu (Foto: LJ.Š.T.)\nRekonstrukcija Ženski fond, Mreža Žena u crnom Srbije, Mreža Žene protiv nasilja i Romska ženska mreža juče su sjajnim, emotivnim protestom i maršom, uz moćne zvuke bubnjeva u Beogradu obeležili 8. mart. Tema protesta prvenstveno je bila ukazivanje na neravnopravan položaj žena u oblasti rada u Srbiji i borba za ravnopravnost u domenu rada, ali i povik protiv patrijarhata, kapitalizma, nacionalizma, militarizma, rasizma, ksenofobije, homofobije, fašizma itd.\nBeogradski osmomartovski protest (Foto: LJ.Š.T.)\nAktivistkinje i aktivisti okupile/i su se u 14h na Trgu Republike, odakle su ulicom Kralja Milana u koloni išle/i ka Trgu Slavija, uzvikujući: Za radna prava žena! Za socijalnu pravdu! Zatim su se zaustavile/i kod spomenika Dimitriju Tucoviću, u znak protesta zbog najavljenog izmeštanja ovog socijaliste i antimilitariste sa trga i iz istorije, a onda nastavile/i ka Centru za kulturnu dekontaminaciju. Zoe Gudović je ispred organizacije Rekonstrukcija Ženski fond za Libelu govorila o značaju osmomartovskog protesta.\nZoe Gudović (Foto: LJ.Š.T.)\n"Na to pitanje ne mogu da odgovorim iz feminističke perspektive, zato što je za nas uvek 'sada' i ticala se ona pre 60 ili narednih 60 godina, očekuje nas uvek borba koja zahteva kontinuitet u promišljanju i traženju ravnopravnih prava – radnih, socijalnih, političkih, društveno-kulturnih i sl. Za nas koncept poklona, davanja cveća i sl. nije tako dalek – mi poklanjamo ovaj dan nama, koje smo revolucionarke, ali sa vrlo jasnom porukom, a to je da želimo bolje uslove za rad, dostojanstven život, promene zakonskih regulativa i da kao društvo promišljamo o položaju građanki koje u ovom sistemu doprinose tako što rade, ili su nezaposlene ali rade kućne poslove koji nisu plaćeni i nemaju zdravstvenu zaštitu itd. Problem je danas što je obrazovanje unazađeno, u školski sistem ušla je i veronauka, a mi dobijamo poruke retradicionalizacije, kao što su: vratite se u svoja četiri zida, vratite se u kuhinju, vratite se tamo gde vam je mesto i sl. E pa, ne pripada nama samo to mesto, nama pripada i institucija, kao što je ulica, i svi ostali javni prostori u kojima se borimo da budemo i na pozicijama odlučivanja. Zbog toga je ovaj dan za nas poklon".\n'Za radna prava žena! Za socijalnu pravdu!' (Foto: LJ.Š.T.)\nNije takva situacija samo u našem sistemu, ne razlikujemo se mi mnogo od opšte situacije – na globalnom nivou postoji nepoštovanje žena, seksizam, ogromno nasilje nad ženama, a to nasilje je dobar pokazatelj koliko smo ekonomski urušene, nismo na pozicijama odlučivanja.\n"Bitno je da ne zaboravimo fokus borbe, prava i osvojenih sloboda, da ih nikada ne ispustimo već da se trudimo da nam bude još bolje", naglasila je Gudović.\nUpitana kako se boriti za ženska prava u zemlji u kojoj se, izgleda, prava sve više ograničavaju i u društvu koje postaje sve više mizogno, seksističko i fašističko, Gudović je odgovorila: "Fašizam je kod nas konstata, nije se nikada ni povlačio. Mi organizujemo proteste svake godine i iznova uložimo toliko energije, znanja i truda kako bismo menjale stvari, a mislim da je veoma važno, u jednom fašističkom sistemu, sistemu koji te stalno vraća unazad, ka tradicionalnom shvatanju postupanja žena i njene uloge, gde i crkva igra veliku ulogu u tome, da je dakle, veoma važno da ti protesti nikada ne smeju da prestanu, da glas žena mora uvek da se čuje, da žene budu vidljive".\n"Živimo u zemlji u kojoj vlada ogromna cenzura, nasilje nad novinarkama i novinarima, privatizacija je do te mere izgrizla svaki zdrav deo društva koji bi mogao da se razvije i vrati bar nekakav, malo bolji život, industrija, poljoprivreda – sve je uništeno; sad zamislimo šta je tek onda sa pravima žena i koliko nas uvek unazađuju. Primer toga je – ranije smo u Ustavu imali abortus kao pravo, a sada je premešten u neke članove zakona, dakle ne postoji više kao naše Ustavno pravo, što može da dovede do situacije u kojoj bismo ponovo morale da se borimo za nešto za šta smo mislile da smo se već izborile! Crkvi je data snaga (oni naravno raspolažu velikim novcem, a gde je novac tu je i moć), policijska represija se pojačava, postajemo policijska država i mi sami u takvoj situaciji postajemo konfuzni, ne znajući šta su naša prava. Zbog toga mislim da su naši glasovi kao feministkinja jako bitni, jer pružamo kritičku svest o onome što nam se dešava i nećemo dozvoliti da se nama upravlja, već kažemo: ja imam prava i ja imam svoj glas kojim ću da progovorim protiv nečega, ili, bolje rečeno – ne toliko protiv, koliko za naše pravo", zaključila je.\nTagovi: aktivizam, beograd, feminizam, jednakost, međunarodni dan žena, mreža Žena u crnom srbije, mreža Žene protiv nasilja, osmi mart, preko plota, radna prava, radnička prava, rekonstrukcija Ženski fond, romska ženska mreža, srbija, zoe gudović\n10.03.2016: 'Iz samoorganizovanog ženskog i radničkog pokreta trebamo učiti'


Do vikenda u ZDK potpuno vakcinisano 29.503 osobe - Institut za zdravlje i sigurnost hrane (INZ)\nZvanični podaci govore da u Zeničko-dobojskom kantonu živi nešto više od 286 hiljada punoljetnih osoba. O tačnom broju onih koji su vakcinisani van granica BiH ne postoji sigurna evidencija.\nIz Instituta još jednom apeluju na sve kategorije stanovništva da što prije pristupe procesu imunizacije i vakcinišu se bilo kojom od raspoloživih vakcina, jer su dosadašnja iskustva iz svih država i više od pet milijardi implementiranih doza pokazala da jedino i samo vakcine štite sigurno od smrti ili težih komplikacija uslijed ponovne zaraze COVID-om 19.\nKako ističu iz INZ-a, u skladu sa sloganom javne kampanje koju provode, jedino imunizacija znači i potpuna normalizacija života u BiH, ali i cijelom svijetu.\nprevious post: Izvještaj o ispitivanju alergenog polena u zraku od 27.08. do 02.09.2021.\nnext post: VIDEO: Gostovanje dr. Huseinagića u Newsroomu N1 televizije


Basista grupe Duran Duran pozitivan na koronu | MONDOBA\nBasista grupe Duran Duran pozitivan na koronu\n26. May, 06:18\nBasista grupe Duran Duran pozitivan na koronu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n06.04.2020. / 14:59\nAutor mondo.rs 06.04.2020. / 14:59\nPodelio svoju priču.\nBasista grupe Duran Duran, Džon Tejlor podelio je sa svojim Facebook prijateljima informaciju da je pre tri nedelje saznao da je pozitivan na koronu, a zatim je objasnio kakve je simptome imao, kao i kako se sada oseća.\n"Dragi moji prijatelji, odlučio sam da podelim sa vama da sam pre tri nedelje saznao da sam pozitivan na koronavirus. Iako sam u zrelim godinama, moram da priznam da se moj organizam nakon sedam dana oporavio od nečega što je ličilo na jači grip. Moram i da priznam da je boravak u karantinu tome znatno doprineo", napisao je on i podravio sve fanove.\n"Šaljem ljubav svim fanovima i prijateljima u Italiji posebno, Engleskoj, Americi i svim zemljama koje sam imao sreće da obiđem sa 'Duran Duran'. Jedva čekam da se ponovo popnem na binu, pa podelim sa vama muziku, ljubav i radost. Čuvajte se i držite se. Džon", zaključio je basista.\nKlavijaturista legendarnog benda pozitivan na korona virus!


Slovenac na obroncima Stare planine uzgaja lekovito bilje - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nSanja Dovečer je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 15 minuta\nSlovenac na obroncima Stare planine uzgaja lekovito bilje\nNa obroncima Stare planine, Slovenac Gorazd Cuk u Tamnjanici na 53 hektara zasadio lekovito bilje, borovnicu i ruže, a na jednom hektaru i vinograd sa četiri sorte grožđa. Paralelno sa poljoprivredom Gorazd je pokrenuo i brojne umetničke aktivnosti.\nSlovenac Gorazd Cuk je pre tri godine na obroncima Stare planine, u ataru sela Tamnjanica kupio i zasadio 53 hektara pod lekovitim biljem, borovnicom i ružama. Na jednom hektaru je zasadio i svoj vinograd sa četiri sorte grožđa.\nBiznis je imati zdravu sredinu i organsku hranu\nSlovenac kako kaže ima poslovnu priliku i izazov koji je uspeo da uklopi sa svojom strašću, umetnošću. Vidi kako kaže veliki potencijal, ali ne samo za sebe već za sve one koji bi delili njegovu posvećenost u tom poslu ka oživljavanju kraja.\n"Mislim da ne postoji čovek koji može biti ravnodušan pred lepotom polja pod procvalom lavandom ili smiljem, a u pitanju su hektari, čitava brda obojena u ljubičastu ili žutu boju. A kada čovek već dođe treba mu ponuditi neki sadržaj, suvenir, hranu pa i prenoćište. Predeo je kao naslikan u svim godišnjim dobima", kaže Gorazd za Večernje novosti.\nU tome vidi priliku da Tamnjanica postane privlačna turistima. "Nije biznis samo u fabrikama, biznis je imati zdravu sredinu i organsku hranu, a ovde toga ima napretek", kaže on, a već je krenuo da radi na promociji čitavog kraja i to uz pomoć umetnosti.\nPodručje gde rastu biljke kojih nema na drugom mestu u svetu\nKaže da ne želi sam da nosi celu priču već da i drugi ljudi vide interes da proizvode mleko, sir, jaja, vino koje mogu skuplje prodati, jer će nositi oznaku da su proizvedeni na poljima lekovitog bilja. "Samo na ovom području rastu 133 biljke kojih nema na drugom mestu u svetu, pa kako onda može biti loše mleko ako ga daju krave koje ovde pasu".\nUmesto da četiri puta godišnje okopava lavandu i smilje, mogle bi tu kaže on da pasu hiljadu ovaca. Ipak primećuje da je teško naći stočare. "To je generalno problem, pored loše infrastrukture", veli Gorazd i kaže da se Tamnjanica nalazi na dva sata vožnje od Sofije i Skoplja, a samo pola sata od Niša.\nNikada pre nije imao dodirnih tačaka sa Srbijom. Međutim, toliko ju je zavoleo da je često kako pišu Večernje novosti bolji promoter od nas samih.\nStara planina Uzgoj lekovitog bilja Slovenija Srbija Uzgoj vinove loze Gorazd Cuk


OBN televizija - Wikipedia\n(Preusmjereno sa OBN)\n23. juli 1996.\nAMC Networks International Central Europe (85%)\nIvan Ćaleta (15%)\n6,7% (2018, )\nIgumanska bb, Sarajevo\nOBN televizija (prvobitno skraćenica od engleskog naziva Open Broadcast Network) je bosanskohercegovačka televizija koja se emituje od 23. julia 1996. godine. Nalazi se pod većinskim vlasništvom kompanije AMC Networks International Central Europe i manjinskim vlasništvom preduzetnika Ivana Ćaleta.\nOBN Televizija je osnovana 1996. od strane Visokog predstavnika EU kao neutralna i nezavisna televizija. Program ove televizijske stanice bio je namijenjen generalnoj publici u Bosni i Hercegovini. Do 2000. godine, OBN je bio pod direktnom upravom OHR-a i EU. OBN zatim preuzima Ivan Ćaleta, nekadašnji vlasnik Nove TV i Prve TV iz Ljubljane i time OBN postaje privatna komercijalna televizija. U augustu 2011. kompanija Chellomedia je kupila 40% udjela u televiziji OBN.\nMnoga poznata imena TV-novinarstva Bosne i Hercegovine rade i radili su ranije za OBN televiziju. Među najpoznatijim izdvajaju se Mato Đaković, Jasminka Šipka i Sabahudin Vugdalić. Najpoznatiji tv voditelji/prezenteri OBN-a su Dejana Rosuljaš, Feđa Fetahagić, Aida Spahić, Maja Munda, Milica Blagojević, Adrijana Kurtišaj i drugi.\nOBN televizija svoj signal emituje na 82% teritorije Bosne i Hercegovine a prema njihovim tvrdnjama udio u gledanost i marketingu iznosi oko 25% na nivou Bosne i Hercegovine. Program se emitira putem zemaljske i kablovskih mreža u BiH, te IPTV platforme NET TV Plus. OBN je dostupan i pretplatnicima satelitske platforme Total TV (16°E). Od 5. februara 2013. godine kanal je dostupan nekodirano u paketu Team:Sat na satelitu Eutelsat 16A.\nTehnički parametri na transponderu Team:Sat:\nEutelsat 16A (16°E), freq. 11,304 GHz, pol. H, SR 30000, FEC 2/3, DVB-S2, FTA \nNa istom transponderu se emitira OBN+ sa istim prijemnim podacima od 1. maja 2015. godine.\nOBN Info je centralna informativna emisija OBN Televizije koja se emituje svaki dan u 18:50 h. Telering je politički talk show kojeg uređuje i vodi novinar Mato Đaković.\nU svojoj programskoj shemi OBN emituje pretežno strane filmove i najpopularnije turske, hrvatske, američke i indijske serije (Elif, Predaj se srce, Oluja, Zlatni dvori, Dobra žena, Dexter, Sherlock i Watson, Neželjene)\nDječiji program OBN-a uglavnom čine sinhronizovani crtani filmovi (Farhat, Sally McKay, Avanture Hello Kity, Kravica Connie, Mađioničar)\nZabavni program čine različite forme emisije: Lonci i poklopci, Praktična žena, Stol za 4, Domaće je domaće, Dejana talk show, reality show Veliki brat\nSportski program OBN televizije podrazumjeva prenose utakmica UEFA Europske lige, Serie A, a odnedavno je OBN ekskluzivni vlasnik prava za UEFA Ligu šampiona za teritoriju Bosne i Hercegovine u predstojećoj sezoni 2016-17.\n^ a b http://teve.ba/article/3789/chellomedia-kupila-40-obn-a\n^ "Arhivirana kopija". Arhivirano s originala, 4. 3. 2016. Pristupljeno 9. 2. 2013.\nwww.obn.ba Službena web stranica\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=OBN_televizija&oldid=3107254"\nTV-stanice osnovane 1996.


Ružić objasnio kako bi moglo da izgleda testiranje dece u školama: "Postoji otpor roditelja" - Telegraf.rs\n16/09/21 | 13:35 ≫ 13:52\nKazao je da to još nije moguće uraditi, jer je video da ima puno otpora roditelja na društvenim mrežama\nMinistar prosvete Branko Ružić izjavio je danas da bi testiranje dece u školama moglo da bude samo uz saglasnost roditelja ili zakonskih staratelja, ali da to još nije moguće uraditi, jer postoji otpor roditelja.\nNa pitanje novinara, u Železnicama Srbije, da je najavljena mogućnost testiranja dece u školama, Ružić je rekao da se više o tome govorilo hipotetički, kao i da je to pitanje pokrenuto na Kriznom štabu, prenosi Tanjug.\nKazao je da to još nije moguće uraditi, jer je video da ima puno otpora roditelja na društvenim mrežama i naglasio da bi to svakako bilo samo uz saglasnost roditelja ili staratelja, kao i da bi tome prethodilo praćenje eventualnih simptoma i merenje temperature.\n- Danas je bio sastanak sa Batutom i inovirali smo malo sistem i rekao bih da će to dati reuzltate. Rekli smo i pre da je model semafora podložan promenama, u skladu sa situacijom u lokalnim samoupravama - naveo je Ružić.\n17. septembar 2021 | 07:08\nZa sve su odgovorni strani placenici i domaci izdajnici\nMoja unuka ide u skolu u Berlinu.Deci se svako jutro meri na ulazu temperatura, dele maske ko nema, a dva puta nedeljno rade im brzi test. Niko se ne buni prihvataju to kao normalnu stvar.U cemu je problem da se kod nas uvede ta praksa?\nBotovi, kada su naša deca u pitanju - na semaforu je crveno. Nemojte ni sanjati drugačije.


општина саобраћај Двери фудбал кошарка Радио Алексинац СНС Иван Димић Центар за културу и уметност школе Црвени крст Александар Вучић председник општине НАТО Божа Марковић - Несврћанин Напредак КК ДС избори интервју хапшење Алексинац.Нет Ниш позориште Душан Остојић Алексиначки Рудник Ненад Станковић Београд буџет Житковац Миодраг Тасић\n<< < 5 6 7 8 9 10 11 12 > >>Total: 490 Displaying: 71 - 80\nNajzad nesto novo! Ako imate 5 min. dnevno da izdvojite za posao javite se. Potrebno je racunar, internet, poznavanje engleskog ili nemackog jezika. [email protected]\nPostanite MADAM FARMASI\nFarmasi je novi brend na nasem trzistu koji nam dolazi iz zemlje u kojoj je kult zenske lepote uzdignut na pijedestal, a to je Turska. Farmasi je jedan od lidera u oblasti proizvodnje korektivne i dekorativne kozmetike na podrucju Turske, kako kozmetike za lice, oci, usne i telo, tako i proizvoda namenjenih za negu dece i trudnica, jer koristi iskljucivo prirodne sastojke bez dodavanja stetnih aditiva i konzervansa. Ostvarite svoj san sa nama! Pridruzite nam se i zapocnite sopstveni…\nProdajem aluminijumske stake sa slike - Odlicno stanje - Podesive po visini - Atestirana svaka posebno na max opterecenje od 160 kg (2 na 320 kg)\nIznajmljujem/prodajem bubice bezicne (Bluetooth)\nIznajmljujem bezicne bubice izuzetnog kvaliteta Iznajmljivanje 1500 din Uz bubicu ide i nova baterija Prodaja bluetoth bubica - ceo set 60e -BLUETOOTH KOMPLET - moze da se koristi uz svaki telefon koji ima blutut, bez kabla do telefona * Staje kompletno u ušni kanal, tako da je totalno neprimetna sa strane, cela u boji kože. * Kristalno čistog zvuka, nema prekidanja u komunikaciji kao kod ostalih slušalica! * Ima usmeren zvuk i ne čuje se sa strane * Komunicira preko handsfree-ja Vašeg…


Da li su građani učesnici u planskom sistemu?\nU skladu sa Zakonom o planskom sistemu, građani bi se prevashodno kategorizovali kao zainteresovane strane: Zainteresovane strane jesu organi i organizacije, fizička i pravna lica koje imaju interes u vezi sa merama javnih politika.\nDakle, građani su takođe obuhvaćeni zakonom/definicijama i imaju svoju ulogu u koordinaciji javnih politika na lokalnom nivou. Posebno su relevantni u procesu širokih konsultacija tokom izrade i praćenja sprovođenja Plana razvoja JLS.\nDa li se i kod izrade Plana lokalnog ekonomskog razvoja LS, primenjuju zakonski okviri i procedure predviđene za izradu Plana razvoja jedinice LS?\nPretpostavljamo da se ovde misli na Programe lokalnog ekonomskog razvoja koje JLS izrađuju u skladu sa Zakonom o lokalnoj samoupravi i Zakonom o ulaganjima. Kako se ovde radi o kategoriji dokumenta javne politike (što je različito od Plana razvoja JLS koji pripada kategoriji dokumenata razvojnog planiranja), potrebno je da se obrati pažnja i na određene metodološke razlike, odnosno čak i eksplicitnije formulisane zahteve koje propisi predviđaju za dokumente javnih politika u odnosu na Plan razvoja kao dokument razvojnog planiranja. Ipak, osnovne postavke, poštovanje načela javnosti, integralnog pristupa i sl., očekuju se u pristupu izradi svih planskih dokumenata.\nViše o tome: Priručnik za izradu i realizaciju Programa LER u JLS.pdf\nDa li učesnici u fokus grupama, u kojima se npr. definišu ciljevi, a koji su iz redova šire zajednice zapravo predstavljaju Partnerski forum?\nPartnerski forum preporučen je kao dodatna šira koordinaciona struktura učesnika u izradi Plana razvoja, a posebno u onim slučajevima kada same radne grupe ne uključuju u većoj meri predstavnike šire lokalne zajednice. Predlaže se pri tome da u zavisnosti od tema (ili uvek) i same radne grupe, njihovi članovi, učestvuju i na sastancima Partnerskog foruma. U tom smislu nije formalno potrebno ponavljati članstvo u jednom i u drugom organizacionom obliku, već osigurati što širi obuhvat različitih relevantnih učesnika iz JLS kroz bilo koju od struktura predviđenih za proces izrade Plana razvoja.\nU kom trenutku uključiti Partnerski forum, u procesu izrade dokumenta Plana razvoja?\nPoželjno je da Partnerski forum (ukoliko ga JLS uspostavi) bude što ranije uključen u proces izrade Plana razvoja JLS, a kao krajnji momenat kada bi imalo smisla uključiti ovaj forum u Smernicama smo sugerisali korak u procesu kada je izrađen nacrt pregleda i analize postojećeg stanja (korak pod brojem 2.3. Aneks 3 Smernica – Pregled indikativnog rasporeda aktivnosti na izradi Plana razvoja JLS).\nKo su zakonski obveznici Zakona o planskom sistemu i ko je sve dužan u JLS da donese svoje Srednjoročne planove?\nObveznici jesu pre svega JLS u celini, u smislu da kako Plan razvoja tako i srednjoročni plan usvaja - JLS kao jedinstveni obveznik. Da li će JLS poveriti, delegirati i izradu posebnih srednjoročnih planova pojedinim budžetskim korisnicima, sama će odlučivati (ovo je u skladu sa čl. 26. Zakona o planskom sistemu).


EU projekat: Jačanje zaštite potrošača u Srbiji - Penzin\nPočetna Magazin Godine EU projekat: Jačanje zaštite potrošača u Srbiji\nNajznačajni rezultati projekta su nacrt novog Zakona o zaštiti potrošača i Strategija za zaštitu potrošača za period 2013 – 2018. godine, koji su rezultat rada Ministarstva, evropskih i srpskih stručnjaka u oblasti zaštite potrošača, kao i udruženja za zaštitu potrošača i drugih relevantnih državnih organa.\nZa prethodne dve i po godine, projekat je realizovao aktivnosti na poboljšanju zakonodavstva u oblasti zaštite potrošača, analize i studije, edukativne aktivnosti radi unapređenja kapaciteta i poboljšanja saradnje između zainteresovanih strana, kao i niz informativnih aktivnosti u svrhu podizanja svesti javnosti o politici zaštite potrošača.\n– U cilju jačanja institucionog okvira zaštite potrošača u Srbiji, novina Nacrt novog Zakona o zaštiti potrošača jeste formiranje posebnog sektora za zaštitu potrošača u okviru Ministarstva spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija, kao i veća uloga jedinica lokalne samouprave u smislu podrške udruženjima za zaštitu potrošača koja deluju na lokalnom nivou- kaže Tijeri Burgoanji, vođa projektnog tima i glavni stručnjak za pravna pitanja i dodaje:\n– Nacrt predviđa i veću ulogu udruženja za zaštitu potrošača u definisanju i sprovođenju potrošačke politike, kao i širi opseg nadzora tržišne inspekcije u uspostavljanja celovitijeg sistema zaštite potrošača i delotvornijeg sprovođenja zakona.\nTags:Evropska unija EUkupovinaministarstvopotrošačiRepublika Srbijatrgovinazakonizaštita potrošača


Petković: Sinoć provaljeno u kuću Bobana Dančetovića u mešovitom selu Babin Most - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Petković: Sinoć provaljeno u kuću Bobana Dančetovića u mešovitom selu Babin Most\nBabin Most je jedno od retkih mesta na KiM gde Albanci i Srbi žive zajedno\n0Piše: Beta 29. septembra 2020. 12.02\nPomoćnik direktora Кancelarije Petar Petković je povodom toga zatražio od predstavnika Prištine i međunarodne zajednice da se „preduzmu najhitniji koraci kako bi se unapredila bezbednost žitelja sela“ navodeći da je neophodno uspostaviti trajno policijsko i medjunarodno prisustvo u selu.\n„Podsećam i umerene političare u Prištini i predstavnike međunarodne zajednice na terenu da je Babin Most, kao jedno od retkih sela na Кosovu i Metohiji u kojem Srbi i Albanci i dalje žive zajedno, svojevrstan test sposobnosti da se na terenu stvore uslovi za funkcionalan suživot“, rekao je Petković u pisanom saopštenju.\nPetković je naveo da očekuje da će nadležni organi hitno da pronađu počinioce, bez obzira da li je poslednji incident nacionalno motivisan ili je krivično delo iz koristoljublja.\nKancelarija za Kosovo i MetohijuBeograd, KOSOVO, Priština\nPetković: Ako Priština odbije razgovor o ZSO, Srbi će napustiti institucije\nMarko Đurić osudio napad u Donjoj Brnjici kod Prištine


Nema ništa gore... - Strana 14\nIdi na stranu: Prikaz rezultata 196 do 210 od ukupno 660\ngore od.........mene kad se iznerviram..........\n... bola u leđima ... Ako vam deluje da je sve u redu, nešto vam je promaklo.\nPogledam levo nema ništa - pogledam desno nema ništa Ćuti i prenesi dalje....\n... od penzosa ispred moje zgrade ... ve�eras su se potukli ştakama i ştapovima zbog radikala morali smo tu razuralenu masu od 6-7 glava sa 10-12 zuba ukupno da razdvajamo od samrtnog gr�a i guşanja bilo je i pregazenih kolicima Ko je za jednu voznjicu Citat\n....od jutra koJe pochne glavoboljom....\ndobro jutro lepotice...kazze meni brufen600....\nod samotne nedelje.\ne,al ima i gore....\nglavobolja plus otecen zub....ne pomaze apoteka....\nNego kad se čovek ne raduje dolasku kući. Kad sam bila mlađa još sam i kapirala vršnjake koji bi bezgranično i kao pušteni s lanca bili van kuće jer im se smrkavalo pred očima kako u istu uđu zbog strogih roditelja i šta ti ja znam... opšte kretenske atmosfere. Al' zapitam se kako zrela osoba može da živi tako uopšte i ništa da ne menja... danima, mesecima, godinama... kako pređe prag - raspoloženje ide down. Nema ništa gore nego kad čoveku dom i njegovo ognjište, mesto gde živi, spava i boravi - nije oaza. How frustrating Gaa wiin daa-aangoshkigaazo ahaw enaabiyaan gaa-inaabid Citat\nOd pametne žene i glupog muškarca, recimo...\nDana kad ste sami kuci,a napolju pada kisa....\nod osecanja kada zauvek prestaje da traje...\nOd hladnih stopala koja nikako ne mozes da zagrejes. Ne pomazu ni one shtrikane charape-hvala ti bako, ni masaza zaledjenih prstica da proradi cirkulacija...sad cem da ih turim u lonac i skuvam kao papke za pasulj Umro je Ajnštajn, umro je Tesla...a i meni nešto nije dobro Citat\nna prvoj strani ove teme ostavih jedan post.. citiracu se ja kažem:\nnista gore kad sednes da kenjas i izbacis onaj prvi tovar.. i shvatis da nema wc papira e pa.. ima gore veceras, ostala sam sam sama kuci, pustila neki film da gledam.. i vec par dana me zeza stomak i dijareja, u veoma tecnom smislu odem ja brzo, olaksavanje.. da mi bude gore, jela sam feferone za rucak, pa je jos i bilo "Papriko sestro, sto si tako ljuta" bachim pogled da vidim da li ima papira.. nema naravno.. bachim pogled na standardno mesto gde stoji kesa sa papirom.. nema, puno smo brisali guzicu ovog meseca proveravam izdignute glave da li kojim slucajem ima papirnih maramica negde u kupatilu.. nema naravno, sto bi bilo sledece sto mi padne na pamet je da se derem da bih probudial baku koja je daleeeeeeeeko od kupatila.. ali mogu da pokusam.. "BABAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAAA" x 10.. ma kakvi, bre, spava kao top pa se mislim, da li ustanem sa wc solje i uzmem iz tasne maramice.. reko, necu, sa' che stici moji, pa cemo resiti stvar.. sedim, smaram se, nisam ponela ni knjigu da citam, a ni mobilni makar da ga njakam u nedostatku inspiracije.. iscitala sam sve sto pise na samponima i uloscima.. dva sata je njima trebalo da dodju sa jebenog kartanja.. noge su mi bre skroz poplavele tako da.. nema nista gore od dva sata kartanja Krek, krek.. Ne gudra Citat\nkad nemas kome iskreno da se nasmesis...\nkad nemas koga da zagrlis kad si usamljen...\nkad nema ko da te pomiluje po licu...\nkad nema ko da te sapatom probudi...\nkad nema ko da ti kaze da te voli...\nkad nikom ne nedostajes...\nKad izvedeš zavodljivi strptiz, samo za svoje oči, uletiš u kad sa ciljem da se banjaš i shavtiš da je u dvadesetprvom veku opet došlo do nestanka vode... Ako vam deluje da je sve u redu, nešto vam je promaklo.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Turizam diše, diše Planeta\n13. 06. 2013. 11:18 >> 11:18 0\nProjekat „Razvoj turizma bez emisije gasova sa efektom staklene bašte“, koji finansira Globalni fond za zaštitu životne sredine GEF, biće organizovan u Tivtu.\nRadionicu organizuje kancelarija Programa Ujedinjenih nacija za razvoj UNDP u Crnoj Gori u saradnji sa Ministarstvom održivog razvoja i turizma.\nNa radionici će govoriti državni sekretar za turizam Predrag Jelušić, stalni koordinator Sistema UN i stalni predstavnik UNDP Rastislav Vrbenski i gradonačelnik Tivta Miodrag Kankaraš.\nKao glavni pokretač ekonomskog rasta i investicija u Crnoj Gori, sektor turizma je odgovoran za veliki udio emisija gasova sa efektom staklene bašte koji potiču od transporta, smještaja i drugih aktivnosti vezanih za turizam.\n„Prema Prvoj nacionalnoj komunikaciji Crne Gore prema okvirnoj Konvenciji Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama, ukoliko se nastavi uobičajeni scenario bavljenja biznisom, emisije gasova sa efektom staklene bašte u Crnoj Gori će porasti za 40 odsto do 2020. godine u odnosu na polaznu osnovu iz 1990 godine", ističu u resornom ministarstvu.\nOsnovni cilj projekta pod sloganom „Turizam diše, diše Planeta“ – je smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte u sektoru crnogorskog turizma, kao jednog od najvažnijih i najdinamičnijih sektora.\n"To će se ostvariti kroz niz projektnih aktivnosti usmjerenih na podsticanje transformacije turističke ponude u zemlji ka putovanjima i turizmu koji su neutralni u smislu emisija gasova sa efektom staklene bašte, svođenjem potrošnje energije i transporta unutar i oko novih „greenfield“ razvojnih projekata“, ističe se u saopštenju Ministarstva održivog razvoja i turizma.


Turisti iz Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE) ovog leta najverovatnije će se odlučiti da odmor provedu u Istočnoj Evropi, a Srbija i Bosna i Hercegovina su u samom vrhu izbora destinacija, dok su Turska, Gruzija i Jermenija među ostalim favoritima, izveštava Gulfnews, najposećeniji portal vesti u UAE.\n“Činjenica da je Srbija vodeća turistička destinacija za goste iz UAE je najjasniji dokaz da je sve što smo radili u proteklih godinu dana – dalo najbolje moguće rezultate. Kada smo otvorili Kancelariju PKS, nekoliko meseci pre pandemije koronavirusa, krenuli smo sa misijom da na najbolji način predstavimo Srbiju i njene trgovinske, turističke i investicione potencijale – učestvovali smo u obnovi avio-saobraćaja, privrednom povezivanju, uspostavljanju koridora između Srbije i UAE. Očigledno da smo u toj misiji bili uspešni”, rekao je rukovodilac Kancelarije Privredne komore Srbije (PКS) u Dubaiju Marko Selaković.\nPrema njegovim rečima, “možemo biti ponosni na reputaciju Srbije u Emiratima – naredni korak je da tu dobru reputaciju dalje gradimo i jačamo ekonomske odnose između Srbije i UAE, ali i regiona Zapadnog Balkana i zalivskih zemalja”, prenela je PKS.\nSelaković je podsetio da je Srbija prošle godine uvrštena i na listu preporučenih destinacija za građane Dubaija, što takođe doprinosi povećanju broja turista iz te zemlje, kojima su Srbija i susedne države zanimljive destinacije, naročito tokom leta.\nSrbija je prva zemlja u Evropi sa kojom su UAE uspostavili putnički koridor, što znači da putnici više ne moraju da idu u karantin po dolasku.


SRBI u američkoj politici: Srbin senator Kalifornije - Naši u svetu\nObjavljeno 22/02/20 u 12:00\nĐorđe Zenović, foto: Privatna arhiva\nPrvi Srbin u Senatu države Kalifornija bio je Đorđe Zenović. Postao je 1965. godine senator i potpredsednik za poljoprivredu. Zaustavio je nekoliko antisrpskih rezolucija u kalifornijskom zakonodavstvu.\nAmerički senator Đorđe Zenović je potomak čuvenih Paštrovića. Rođen je u Fresnu 1922. godine kao Đorđe Džordž Zenović. Njegov otac Nikola Zenović došao je početkom XX veka u Bizbi, gde je radio u rudniku i restoranu. Preselio se u Frezno da bi, kasnije, vodio mnoge restorane. Avgusta 1920. u Redondo Biču ugostitelj Nikola upoznao je Evu Sugić, kojom se oženio. Dobili su sina Đorđa ili Džordža, a posle njega i sina Dušana ili Djuka Zenovića. Kao rođeni Amerikanac mladi Đorđe služio je vojsku u avijaciji. Diplomirao je na Frezno stejt koledžu 1948. godine. Četiri godine kasnije Đorđe Zenović je postao doktor pravnih nauka na Sautvestern univerzitetu u Los Anđelesu. Tada je bio član starog srpskog društva “Jadran”, koje je osnovano davne 1904. godine, i potom je bio predsednik srpske Crkvene opštine Sveti Petar. Radio je nekoliko godina kao gradski sudija.\nPolitičku karijeru Zenović je započeo kada je izabran za predsednika studentskog tela na koledžu. Pridružio se Demokratskoj partiji, a 1962. se kandidovao za državnu skupštinu. Uskoro je dospeo na čelo Komiteta za finansije i osiguranje. Bio je lider kokusa demokrata u kalifornijskom parlamentu. Na toj funkciji Zenović je uspeo da povrati skupštinu demokratama. Ubrzo je 1965. godine ušao u Senat Kalifornije i postao potpredsednik za poljoprivredu i dobio mesto u moćnom Ruls komitetu.\nKao senator Đorđe Zenović je inicirao uspostavljanje Poljoprivrednog akta za radničke odnose. Ovaj prvi predvodnik srpskih političara iz Freznoa je služio u oba doma kalifornijskog zakonodavstva i u kalifornijskom državnom Apelacionom sudu. Zaslužan za neke od najznačajnijih zakonodavnih incijativa u najvećoj američkoj državi. Napisao je povelju kojom je stvorena kalifornijska Agencija za finansiranje domaćinstava ili porodica s niskim ili srednjim primanjima. Taj zakon se izučava na američkim koledžima, na kursu političkih nauka.\nSedamdesetih Zenović je bio direktor Komiteta za industrijske odnose. Na ovoj visokoj funkciji Srbin je\npokazao svoje pregovaračke sposobnosti i talenat za pisanje zakona. Njegova zakonodavna karijera završila se 1979. godine, kada je postavljen u Apelacioni sud, kao značajan autor opštinskog zakonodavstva.\nKao srpski patriota Đorđe Zenović je zaustavio nekoliko antisrpskih rezolucija u kalifornijskom zakonodavstvu. Kada je Ronald Regan, kao guverner Kalifornije, 1981. godine, potpisao rezoluciju u znak sećanja na 10. april 1941. godine i uspostavljanje dana Nezavisne Države Hrvatske u SAD, senator Zenović je uspeo da poništi donošenje ovog sramnog akta.\nSRPKINJA POMOĆNICA GRADONAČELNIKA\nSrpkinja Džojs Džordž je rođena u Akronu 1936. godine. Potomak je Rajka Jakšića iz Starog Bečeja, koji se doselio 1905. godine u SAD. Ništa u detinjstvu Džojs Džordž nije ukazivalo na to da će biti pravnica i politički kadar republikanaca. Njen otac Rajko Jakšić je u Akronu radio kao mašinista i oženio se Vernom Popadić. Da bi se lakše uklopio u američki život, postao je Rejmond Džekson i sa ženom se preselio u državu Mičigen.\nNjena majka Verna došla je u Ameriku iz bačkog sela Pivnice. Ona i Rajko su, pored Džojs, imali i sina Danijela. Kćerka Džojs Džordž krštena je u srpskoj crkvi Svetog Dimitrija u Akronu. Bila je i članica hrama Sveti arhanđel Mihajlo u Kanetonu i Crkve Sveti Sava u Parmi, u kojoj je pevala u crkvenom horu..\nKrajem osamdesetih Džojs Džordž se kandidovala za Vrhovni sud u Ohaju. Imala je veliku pomoć uticajnih srpskih prijatelja, Đorđa Džordža Vojnovića, tadašnjeg gradonačelnika Klivlenda, i Aleksa Mačeskog, izdavača. Ipak, nije uspela da pobedi, ali je postala sudija koji učestvuje u radu Vrhovnog suda.\nDžojs Džordž napisala je nekoliko knjiga za potrebe Džudišal koledža, Kent univerziteta, Policijske akademije u Akronu. Uvršćena je u knjige “Ko je ko u američkom pravu” Ko je ko u SAD”, i “Ko je ko među ženama”. Dobila je medalju i plaketu za zasluge u borbi protiv kriminala i ilegalne trgovine drogom. Kao član Republikanske stranke bila je kandidat za člana Kongresa SAD 1996. godine.\nDržavni sudija u SAD bio je i Nikolas Stefan Čanak iz Hibinga, (1912-1989.) Obrazovanje u oblasti prava stekao na Univerzitetu u Minesoti. Školovan je za kontraobeštajne delatnosti u američkoj vojsci. Služio u Drugom svetskom ratu u kontraobaveštajnoj službi SAD. Bio je uzoran Srbin. Osnivač je i predsednik Upravnog odbora crkve Sv. Aranđel Mihajlo u Hibingu.\nPosle rata Čanak se zaposlio kao gradski sudija u rodnom gradu. Bio je okružni sudija u Sent Polu, prestonici države Minestoa. od 1965. do 1981. godine, potom opštinski sudija u Hibingu od 1947. do 1964. Čanak je kao republikanac biran i za sudiju Vrhovnog suda Minesote 1975. Vodio je kao predsednik Udruženje opštinskih sudija Minesote i Udruženje advokata ove države. Član je držanog odbora direktora Udruženja za retardiranu decu i veliki majstor Velike masonske lože Minesote.\nKao patriota Nikolas Čanak je vodio i Udruženje ujedinjenih Jugoslovena Minesote. Član Vrhovnog odbora za suđenja u Srpskom narodnom savezu, predsednik lože SNS, predsednik Upravnog odbora Srpske pravoslavne crkve Sv. Vasilije u Čizolmu u Minesoti.\nĐorđe ZenovićKalifornijaSenatorSRBI u američkoj politici\nZemljotres jačine 5,9 stepeni prodrmao Kaliforniju


Rezanci s graškom | | Dobar tek!\nPile u umaku od češnjaka\nŽličnjaci od špinata\n30 dag rezanaca\n80 dag graška\n10 dag mesnate dimljene slanine\n1 svežnjić peršinovih grančica\n4 dag naribanog tvrdog sira\nGrašak skuhajte u slanoj vodi. Ocijedite. Oljuštite i nasjeckajte luk, a slaninu narežite na deblje rezance, pa ispržiet na maslacu. Skuhane rezance pomiješajte s graškom i slaninom. Dosolite , popaprite i uz to ponudote naribani sir.


Dejan Cukić – PLAN B TOGETHER\nIzvođač: Dejan Cukić\nMuzika: Zoran Konević, Shridhar Solanki Tekst: Dejan Cukić\nTi si moj brat\nDejan Cukić rođen je 4. novembra 1959. godine u Beogradu, u Srbiji. Muzičku karijeru započeo je kao član benda „Dizel“, zatim se pridružio bendovima „Tilt“ i „Bulevar“ sa kojim je objavio dva albuma. Nakon što je bend prestao sa nastupima, Dejan je postao jedan od vokala poznate pop rok grupe „Bajaga i Instruktori“.\nNa vrhuncu slave, Dejan Cukić je odlučio da krene svojim putem. Okružen neverovatnim umetnicima, on stvara „Spori ritam bend“. Za to vreme pravili su izuzetnu muziku praćenu zanimljivim nastupima. Neke od pesama koje su popularne među svim generacijama su „Ja bih da pevam još malo“, „Julija“, „Kao letnje kiše“.\nJavnosti je poznat kao rok muzičar, međutim to nije njegova jedina strast. Tokom muzičke karijere, Dejan je aktivno posvećen pisanju i novinarstvu, radi i kao prevodilac, što mu je donelo titulu „hodajuće muzičke enciklopedije“.\nSANJALI SMO ISTI SAN\nZNAO SAM DA NISAM SAM\nZA TEŠKO VREME\nZA SVE PROBLEME\nUVEK SI ZNAO\nDA PRONAĐEŠ PRAVU REČ\nSAD SAMO POZOVI\nKAD NEŠTO TE BOLI\nKAD SUDBINA TE ŠČEPA ZA VRAT\nJA ODMAH ĆU DOĆI\nPO DANU IL' NOĆI\nJER TI SI MOJ BRAT\nU TOM SVETU ZLO JE POBEDILO\nSAMO ZAJEDNO DOBRO PLOVIMO\nZATO SAMO POZOVI\nŽIVOT PROLAZI NA MAH\nPORED TEBE JA NIKAD NISAM\nZNAO ZA STRAH\nZA BURNE REKE I STALNO NEKE\nTI SI MI DAO SNAGU\nDA NAĐEM SIGURAN PUT\nTEKU SATI, TEKU DANI\nPROTIV SVETA OSTALI SMO SAMI\nTEKU LETA, TEKU ZIME\nNEK' TE NE BRINE…\nMuzika: Zoran Konević, Shridhar Solanki\nTekst: Dejan Cukić


Izložba Refoto konkursa „Moje mesto, moji ljudi“ – Šta žene žele\nPosted on 18.01.2013. 18.01.2013. by Dragana Čvoro\nIzložba Refoto konkursa „Moje mesto, moji ljudi“\nU petak, 18. januara, u 19h, u galeriji Artget biće otvorena izložba fotografija sa konkursa “Moje mesto, moji ljudi”, koji je časopis Refoto objavio početkom 2012. godine.\nCilj konkursa je bio da animira fotografe u beleženju života oko sebe. Kroz brojne portrete, ulične fotografije i pejzaže, čitaoci su dokumentovali svoju okolinu i ljude koji čine njen nerazdvojni deo.\nNa konkurs je u toku godine pristiglo preko 3 500 fotografija. Svakog meseca, uredništvo je biralo najbolje. U prvom odabiru izabrano je oko 130 fotografija da bi se detaljnijom selekcijom stiglo do njih 87, koje su ušle u konkurenciju za vredne godišnje nagrade, a ujedno čine i ovu postavku, koju je moguće videti do 6. februara.\nPrvo mesto pripalo je Milošu Gizdovskom iz Jagodine, za fotografiju ”Silueta”. Drugo je zauzela Marija Erdelji iz Novog Sada, dok je treće mesto zaslužio Đorđe Gavrilović, takođe iz Novog Sada.\nPored prve tri nagrade, žiri u sastavu: Milan Živković – glavni urednik časopisa Refoto, Darko Stanimirović – izvršni urednik časopisa Refoto i Ivana Tomanović – fotograf i docent na Akademiji likovnih umetnosti u Novom Sadu, dodelio je i sedam pohvala.\nKako tradicija nalaže, početkom svake godine bira se tema za novi konkurs. Vođeni idejom stotog broja koji izlazi krajem ovog meseca i započinjanjem novog ciklusa, a i nedavnom pomamom oko smaka sveta koji se ipak nije dogodio, uredništvo je odlučilo da naziv ovogodišnjeg konkursa bude “Početak”.\nCategoriesVesti TagsFotografije, Galerija Artget, Izložba, Kulturni centar Beograd, Oko nas, Refoto, Stazenezele.rs, Umetnost, Vesti, Život\nPrevious PostPrevious Koncert grupe “Avtomobil”\nNext PostNext Slovenačka filharmonija u Kolarcu


(FOTO) Francuska: Kazna od 01.januara ko odbije vakcinu?\n5. oktobra, 2021 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nBernard Jomier, izvestilac za predlog zakona kojim se uspostavlja obavezna vakcinacija protiv SARS-CoV-2 želi da izmeni tekst PS (socijalisti) grupe Senata. Ako bi tekst usvojio Parlament, za odbijanje vakcinacije izrekla bi se novčana kazna od 135 evra i na taj način bi se procenat vakcinisanih građana znatno podigao. Primena ovog zakona počela bi 1. januara sledeće godine.\nDok kampanja vakcinacije protiv Kovida-19 u Francuskoj jasno označava vreme, odbor Senata za socijalna pitanja razmotriće 6. oktobra predlog zakona socijalističke grupe o obaveznoj univerzalnoj vakcinaciji protiv SARS-CoV 2. Dva dana rasprave u odboru, pre rasprave u samom parlamentu 13. oktobra.\nAmandman koji je podneo izvestilac Bernard Jomier, drugi od potpisnika zakona, predviđa prekršajnu kaznu za odbijanje vakcinacije protiv Kovida-19. Nepoštovanje ove obaveze kaznilo bi se fiksnom kaznom od 135 evra. U slučaju ponovljenog prekršaja – tri kazne u 30 dana – ova kazna će se povećati na 1.500 evra.\nOva kazna bi se primenila od 1. januara 2022. godine, “kako bi se svim zainteresovanima dali vremena da se pridržavaju”, objašnjava senator iz Pariza, lekar po profesiji.\nTagovi: 135 evra - Francuska - kazna - odbijanje vakcinacije - predlog zakona


Za to su zaslužne dve kampanje: LAV kokice – koje su osvojile dva granprija u zahtevnim kategorijama Direct i Integrated, kao i srebro i bronzu u kategoriji Adriatic, i ARt – najveća virtuelna izložba svih vremena, koja se izborila za dva srebra, u kategorijama Mobile i Branded content.\nImajući u vidu veličinu festivala i izuzetno jaku konkurenciju (učestvovale su zemlje iz cele “Nove Evrope”, uključujući Istočnu Evropu, Skandinaviju, Rusiju, Tursku, Izrael, Grčku, Austriju...), ovo je izuzetan uspeh za nas, kao i dokaz da je McCann Beograd najuspešnija agencija u Srbiji i najuspešnija agencija u okviru McCann Worldgroup CEE.\nRazličitost nagrađenih projekata govori o tome da je danas advertajzing mnogo više od jednog TV spota i bilborda, i da svi članovi našeg tima to dobro shvataju, od account sektora, preko strateškog odeljenja, do kreative.\nKreirajući potpuno nov proizvod koji je ujedno i jedinsveno sredstvo komunikacije promene u recepturi LAV piva i transformišući reklame naših klijenata u umetnička dela pokazali smo koliko je u ovom poslu značajan kvalitetan i partnerski odnos sa klijentima koji su za ovaj uspeh zaslužni koliko i mi.\nARt – najveća virtuelna izložba svih vremena


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Hulahoop: Pobednici Jelen Demofesta 2014 se oprostili od statusa demo benda!\nSlovenački bend Hulahoop, prošlogodišnji pobjednici banjalučkog Jelen Demofesta, predstavili su svoj debitantski album neobičnog naziva "The Best Of" posljednjeg dana festivala, te se tako u velikom stulu oprostili od titule demo benda.\nČetvorka iz Kamnika je takođe predstavila i spot za pjesmu "Dripping Magic" rađen u MTV produkciji, sa kojom su pobijedili na Jelen Demofestu 07, a čije snimanje je, pored albuma, dio nagrade za osvojeno prvo mjesto. Za režiju i fotografiju spota bio je zadužen Vladan Janković, reditelj koji je i nekoliko posljednjih godina kreirao spotove za pobjednike Jelen Demofesta.\n"Ovo je bilo jedno zaista posebno iskustvo. Obično sami radimo sve spotove, tako da nikada nismo imali priliku da snimimo profesionalni video spot. Dobro smo se zabavili, ponešto naučili, a za sve to možemo zahvalili Jelen Demofestu", naveli su članovi benda Hulahoop na promociji održanoj u Domu omladine u Banjaluci.\nOrganizatori festivala su pripremili i malo iznenađenje za Hulahoop, te je promocija okončana izvođenjem numere "Dripping Magic" u instrumentalnoj verziji sa novim aranžmanima odsviranim na saksofonu. Članovi Hulahoopa bili su toliko oduševljeni izvedbom saksfoniste Danijela Denija Karalića, da su ga pozvali da sa njima nastupi završne večeri festivala, što je ovaj banjalučki muzičar objeručke prihvatio. Tako su Hulahoop na svom primjeru pokazali kako se grade veze između bendova, a promociji njihovog albuma prisustvovali su i članovi benda M.O.R.T, pobjednici šestog Jelen Demofesta, koji su kolegama iz Slovenije pružali podršku iz prvih redova.\nPromocija albuma "The Best Of" zaključena je polučasovnim nastupom na tvrđavi Kastel, a Hulahoop, pojačani sa dva prateća vokala, koncert su zatvorili upravo novom izvedbom "Dripping Magic", koja je uključivala i Denija na saksofonu i koja je nastala svega nekoliko časova ranije.\nPosljednje večeri festivala kompanija m:tel, kao najveći prijatelj Jelen Demofesta, tradicionalno je nagradila najbolji demo bend ovogodišnjeg izdanja banjalučkog festivala po izboru publike, a riječ je o bend Cardinal Point iz Vranja, koji je dokazao da nije najvažnije proći u finale, sve dok imate podršku prijatelja.\nNaime, do posljednjeg dana Jelen Demofesta na zvaničnoj Facebook stranici kompanije m:tel bilo je aktuleno glasanje za demo bend sa najviše prijatelja pod nazivom "m:tel nagrađuje prijateljstvo". Iako je do kraja glasanja situacija bila veoma neizvjesna, na kraju je Cardinal Point ipak bio bend sa najvećim brojem glasova publike, te je nagrađen laptopom Acer Aspire ES1-512.\nOsmi Jelen Demofest održan je od 16. do 18. jula, a ovogodišnji pobjednik je sastav Nord iz Rijeke. Na drugom mjestu našao se bend Rezerve iz Tučepa, dok je treće mjesto pripalo bendu S.K.A. iz Leskovca.


Podržimo mlade talente- Tvoj Lajk Za Naš Ples - Lips & Heels\nProjekat ,,Tvoj lajk za naš ples” podrazumeva da učenici u saradnji sa nastavnikom škole osmisle plesnu tačku-koreografiju, daju joj ime i zabeleže na CD-u u vidu video klipa. Ideja samog projekta je da učenici kroz igru i ples razvijaju kreativnost. Cilj je da se kod dece probudi želja za fizičkom aktivnošću.\nOd svih pristiglih snimaka proglasiće se prve tri najbolje plesne grupe- koreografije i to u dve kategorije:\nNajpopularnija plesna koreografija (koreografija sa najviše lajkova) ,\nNajbolja plesna koreografija (najbolja plesna koreografija po oceni stručne komisije Saveza za školski sport Srbije) .\nRagnarok, plesni klub iz Kuršumlije , učestvuje u projektu. Njihove snimke možete pogledati na yt kanalu ->TVOJ LAJK ZA NAŠ PLES Skolski sport Srbije .\nPobednička koreografija je ujedno i najpopularnija. Sudeći po Vašoj reakciji, plesni klub će biti pozicioniran. Tako da, ukoliko želite da motivišete ove mlade i talentovane ljude, obavzno pogledajte naredne videe (UNITED FORCES, RED STARS, MAGIC STEP ), lajkujte, komentarišite, delite na društvenim mrežama i slično. Ne radi se ovde samo o njima, već i budućnosti naše dece i svesti o fizičkoj aktivnosti koja je zanemarena u savremenom svetu. Kod omladine u daleko većoj meri.\nUkoliko smo uspeli da Vas zainteresujemo za ovu sjajnu aktivnost, pročitajte nešto više o Ragnarok plesnom klubu->ovde, gde se možete informisati i o načinu upisa, gde ste uvek dobrodošli! 🙂\nfb stranica->Plesni klub Ragnarok\nLips and Heelsmagazinepleswebsite\nGorica Miljkovic May 19, 2017 at 5:47 pm\nhttp://skolskisportsrbije.weebly.com/osnovne-skole-20162017-tlznp.html OVDE MOZETE GLASATI ZA BROJ 16! <3\nGorica Miljkovic May 19, 2017 at 5:49 pm\nZa plesni klub RAGNAROK! 🙂 Oni ce vas oduseviti svojim talentom, energijom i autenticnoscu! <3\nPisali ste mi, popularno na instagramu, rezime meseca novembra 10 months ago\nVreme je za Crop Top! 4 months ago


Hirurg operisao mozak sa udaljenosti od 3.000 kilometara (VIDEO) | Novosti.RS\n18. 03. 2019. u 22:28\nZahvat je trajao tri sata, a hirurg je uspešno uz pomoć 5G tehnologije koristio instrumente operišući pacijenta koji je bolovao od Parkinsonove bolesti.\nPročitajte još - Hirurzi dva sata “kopali” po mozgu pogrešnog pacijenta\n„Skoro da nisam imao osećaj da je pacijent udaljen 3.000 kilometara“, naveo je Ling.\nUobičajene 4G mreže ne mogu da podrže obavljanje osetljivih aktivnosti poput operacija, zbog nedovoljne brzine veze, koja uzrokuje kašnjenje u daljinskom upravljanju i prenosu slike.\nNova 5G tehnologija čini se da je rešila taj problem.\nDaljinska hirurgija mogla bi da omogući ljudima u siromašnim, zabačenim krajevima ili ratnim zonama da dobiju pomoć najboljih doktora širom sveta.\nPrva operacija putem 5G tehnologije na ljudima izvedena je pre nekoliko dana, kada je hirurg iz Pekinga operisao jetru pacijentu u bolnici u Šenženu, na udaljenosti od 2.000 kilometara.\nDa li će se i deca praviti 5 G tehnologijom\nGotovo je, ljudski život je u rukama doktora?


KAKVA JE BILA REAKCIJA VUČIĆA NA PAPIR O PRIZNANJU KOSOVA | Novosti.RS\n- Ogroman je pritisak, ovo su za nas veoma teške teme. Predsednik Aleksadnar Vučić se bori, a da li će izdržati, videćemo... Ja se vraćam razgovorima, nastavljamo, borićemo se do kraja i, kao što je predsednik rekao, predaja nije opcija - rekao je Mali novinarima u pauzi razgovora u Vašingtonu.\n- Imate 15-20 ljudi koji su protiv vas i vrše pritisak. Na svaku rečenicu reaguju agresivno", rekao je Mali, a na pitanje ko vrši taj pritisak, odgovorio:\n- Svi. Svi koji su tamo prisutni. Ali, borimo se - naglasio je Mali, opširnije čitajte OVDE.\nAleksandar Vučić Siniša Mali pregovori Beograda i Prištine pregovori u Vašingtonu\n( 24 ) ( 211 )Odgovori


Volstrit | Biznis i Finansije\n/ Category / Volstrit\n26/06/2019 - 08:43 in Vesti, Slajder\nGrupa koju čini 19 američkih milijardera, na inicijativu Džordža Soroša i suosnivača Fjesbuka Krisa Hjuza, uputila je zajedničko pismo predsedničkim kandidatima za perdstojeće izbore 2020. godine u SAD, u kojem traže da se uvede savezni porez na…\n27/12/2018 - 11:30 in Ekonomija, Slajder\nPosle veoma loših rezultata u pretprazničnom periodu, Volstrit je prvi dan posle Božića dočekao u slavljeničkom raspoloženju. Naime, trgovanje…\n13/10/2017 - 10:31 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nIndeksi na Volstritu završili su poslovni dan u četvrtak s blagim minusom, pošto na investitore nisu uticali tromesečni izveštaji o poslovanju nekoliko…\nSakso banka najavljuje veliko strateško partnerstvo u oblasti finansijskih tehnologija\n20/04/2016 - 09:01 in Vesti, Ekonomija\nSakso banka je juče objavila sporazum između Sakso banke, Volstrit CN-a (Wallstreet CN) i Linvork-a (LeanWork), koji će značajno unaprediti prisustvo Sakso banke u Kini, nakon njenog starta u slobodnoj trgovinskoj zoni u Šangaju u septembru 2015 godine.…\nFED nagovestio podizanje kamatnih stopa u decembru\n19/11/2015 - 12:36 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nZvaničnici američke centralne banke su na svom poslednjem redovnom sastanku zaključili da su se "stekli uslovi" za podizanje kamatnih stopa. Tržište rada u Sjedinjenim Državama beleži rast, a godišnja inflacija se bliži prema prethodno postavljenom…\n19/10/2015 - 09:54 in Vesti, Ekonomija, Slajder\nIako su pre samo šest nedelja investitori bili pred panikom zbog (ne)opravdanog straha za turbulencije na kineskom tržištu i nepoznanice da li će FED promeniti svoju politiku referentnih kamatnih stopa, indeksi Dow Jones i S&P 500 su postigli najbolje…\nSvetske berze u padu za Volstritom\n01/08/2014 - 10:36 in Vesti, Ekonomija\nPošto je juče trgovanje na Volstritu doživelo najlošiji dan od januara ove godine, od jutros su najveće svetske berze nastavile ovaj negativni trend, pa najpoznatiji indeksi beleže dalje padove. Indeksi DOW i S&P 500 zabeležili su prve padove od…\nNakon što je prošle nedelje skočio 2,7 odsto, juče je S&P 500 indeks porastao peti dan zaredom, što nije zabeleženo još od novembra prošle godine. U ponedeljak je na Volstritu indeks S&P 500 ojačao peti dan zaredom, ali se, i pored toga,…


Sejšeli | holidayes.rs\nVodič za Sejšele\nRajska ostrva – odmor iz snova\nOstrvo Mahé – gusta, pošumljena brda i prelepi zalivi su idealni za letovanje iz snova, kao i aktivan odmor u prirodi. Highlights: plaža Beau Vallon, jedino mesto na Sejšelima gde su dozvoljeni motorizovani sportovi na vodi.\nVictoria- prošetajte centrom glavnog grada, posetite male pijace, luku i njegovu najveću atrakciju Toranj sa satom.\nOstrvo Praslin – mala uzvišenja i bajkovite peščane plaže. Zbog obližnjih grebena, idealna je destinacija za ronioce.Highlights: Vallée de Mai, nacionalni park koji je pod zaštitom UNESCO-a zbog svoje izvanredne prirode. Nastanjuje ga nekoliko endemskih vrsta palmi među kojima je i čuvena Coco de Mer.\nAnse Lazio: jedna od najlepših plaža na Sejšelima.\nOstrvo La Digue je najatraktivnije i najlepše ostrvo na Sejšelima. Poznato je po prelepim plažama i tirkizno-plavom moru. Highlights: Anse Source D’Argent. Ova plaža je izuzetno poznata po svojim granitnim stenama.\nBird Island- ogromno stanište ptica, morskih kornjača i koralnih grebena čine odmor nezaboravnim iskustvom. Highlights: lastavice čine jednu od najznačajnijih ptičjih kolonija na ovom ostrvu. Svake godine dolaze na ostrvo i gnezde se od maja do oktobra.\nDenis Island – suprotno od mnogih ostrva sa granitnim stenama, ovo ostrvo je koralno i najviša tačka je na samo 2m nadmorske visine. Snežno bele plaže su savršene za uživanje na suncu i u tirkizno plavom moru. Highlights: Ronjenje. Ovde možete pronaći najlepše i najraznovrsnije lokacija za ronjenje na Sejšelima.\n✪ Highlights hoteli Sejšeli ✪\nKempinski Seychelles Resort Baie Lazare 5*– Baie Lazare, Mahe Island\nNa jugozapadnoj obali Mahea. Baie Lazare, prostrani zaliv sa palmama i predivnom peščanom plažom.\nVictoria je oko 40 minuta. Aerodrom je udaljen oko 24 km.\nVreme transfera: cca. 25 minuta.\nDoubleTree by Hilton Seychelles – Allamanda Resort & 5* – Anse Forban, Mahe Island\nNa jugoistoku ostrva Mahe, direktno na peščanoj plaži sa blagim nagibom. Zaliv Anse Forbans impresionira svojim brdovitim okruženjem sa bujnom tropskom vegetacijom, prekrasnom lagunom i velikim granitnim stenama. Prekrasan pogled na tirkiznu vodu Indijskog okeana. Do glavnog grada Viktorije može se doći za oko 30 minuta. U neposrednoj blizini nalazi se autobuska stanica.\nBanyan Tree Seychelles 6*– Anse Intendance, Mahe Island\nFIRST CLASS resort se nalazi na jugozapadnom delu glavnog ostrva Mahe. Resort pripada poznatoj azijskoj hotelskoj grupi Banyan Tree. Bele, fine peščane plaže. Vile su vešto uklopljene u tropsku vegetaciju. Luksuzno odmaralište na slikovitoj lokaciji sa zadivljujućim pogledom na zaliv. Aerodrom je udaljen oko 15 km. Vreme transfera: cca. 30 minuta.\nHilton Seychelles Northolme Resort & Spa 5*– Mahe, Mahe Island\nNalazi se u brdovitom selu, na rubu zaliva Beau Vallon. Hotel izlazi na 3 male peščane uvale. Iz odmarališta gosti imaju predivan pogled na okean, kao i Siluetu i Severno ostrvo. Usluga prevoza do plaže Beau Vallon (oko 2 km) dostupna je nekoliko puta nedeljno bez naknade.\nVreme transfera: cca. 20 minuta.\n✪ Najbolje vreme za putovanje na Sejšele ✪\nIdealno vreme za putovanje na Sejšele je tokom sušne sezone, od maja do novembra. Padavine su očekivane tokom kišne sezone, od decembra do aprila. U periodu od januara do marta, mogu se desiti tropske oluje. Zahvaljujući konstantnim temperaturama vode, odmor na Sejšelima je moguć tokom cele godine. Kako je na Sejšelima tropska klima, vlažnost vazduha je često prisutna.


Čestitajući građanima slavu, načelnik opštine Srđan Rankić izrazio je zadovoljstvo pokrenutim inicijativama vezanim za razvoj infrastrukture, privrede, poljoprivrede i turizma.\n„Nova lokalna vlast, sa novim mladim ljudima i novom energijom krenula je u te aktivnosti uz podršku najviših institucija vlasti. Mogu da najavim da ćemo u toku godine imati priliku da pustimo i novi granični prelaz u funkciju. Takođe, u saradnji sa Vladom Republike Srpske i Republike Srbije, u ovoj godini je planirano formiranje slobodne industrijske zone koja će biti u neposrednoj blizini graničnog prelaza“, rekao je Rankić.\nPrema Rankićevim riječima već postoje određene najave investitora i privrednih društava koji su zainteresovani da dođu i investiraju u Bratunac.\n← Sportisti za koje možda ne znate da su porijeklom iz naše regije\nJAVNI POZIV ORGANIZACIJAMA CIVILNOG DRUŠTVA/ NVO ORGANIZACIJAMA ZA PREDAJU PRIJEDLOGA PROJEKATA →


Razvode se Veronica i Silvio Berlusconi - Klix.ba\nRazvode se Veronica i Silvio Berlusconi\n4.5.2009. u 09:10\nIako supruga italijanskog predsjednika, Veronica Lario veoma se rijetko pojavljivala u javnosti ili na službenim prijemima svog muža, a kako prenosi AP, gospođa Berlusconi je u nedjelju objavila da se razvodi od muža.\nNakon 19 godina braka okrunjenog s troje djece, bivša glumica Veronica Lario obznanila je medijima i italijanskoj javnosti da se razvodi od muža Silvija Berlusconija.\nRazlozi razvoda su mnogi, izjavila je Veronica Lario, od 'besramnog iskorištavanja moći, ugrožavanje kredibiliteta i manjak poštovanja' te Berlusconijevih 'druženja s maloljetnicama'.\n'Bila sam prisiljena učiniti ovaj korak', dodala je Lario.\nItalijanski predsjednik i milijarder Silvio Berlusconi u braku s Veronicom je od 1990. godine, a prije toga par je bio u vezi deset godina. Imaju troje djece, a Berlusconi iz prethodnog braka ima još dvoje djece.\nGafovi italijanskog predsjednika u javnosti su brojni, a prije dvije godine je televizijskog voditeljici prilikom gostovanja u emisiji rekao 'da nisam oženjen, oženio bih vas' zbog čega se kasnije suprugi javno izvinjavao.\nKap koja je prelila čašu navodno je bila Berlusconijeva posjeta rođendanskoj zabavi jedne 18-godišnjakinje. Slike sa zabave ubrzo su procurile u javnost, a italijanski premijer je, prema pisanju La Stampe, djevojci za rođendan poklonio i skupocjenu dijamantnu ogrlicu.\nDuboko neslaganje NATO-a i Rusije\n04.05.2009. u 09:27\nOpuštanje u borbi protiv nove gripe bilo bi opasno\n04.05.2009. u 09:06


Tri razloga zbog kojih slobodne žene "padaju" na oženjene muškarce! - Balkan Star News\nDa bi žena muškarca smatrala privlačnim, on osim fizičkog izgleda treba da zadovolji i neke druge faktore. Stručnjaci smatraju da upravo oženjeni muškarci imaju više tih faktora privlačnosti.\nOženjeni muškarci su pokazali da su spremni na ozbiljnu vezu, zbog čega su veoma privlačni suprotnom polu. Mi vam navodimo tri ključna razloga kojima oženjeni muškarci privlače slobodne žene:\n1.Spremnost na ozbiljnu vezu\nSlobodne žene, koje su u potrazi za ozbiljnom vezom iza sebe često imaju brojne propale pokušaje s partnerima koji nisu bili sigurni u ono što žele, ili su bili samo za kratku avanturu. Upravo iz tog razloga im je privlačan oženjen muškarac, jer se on obavezao da život provede sa jednom ženom.\nIstraživanja su pokazala kako je većina oženjenih muškaraca zaposlena, te se odgovorno brine za svoju porodicu. Iako to nije čest slučaj, ova osobina je takođe privlačna ženama.\nŽene koje su u potrazi za “pravim muškarcem” svesne su da će teško pronaći partnera koji zna šta želi i koji će joj iskreno govoriti o svojim planovima, željama i namerama. Oženjeni muškarci su svoje osećaje već pokazali svojim suprugama, pa se ta osobina vrlo ceni.\nTagged lifestyle, Ljubav, muskarci, odnosi, saveti, seks, zene, zivot\nDa kašika meda uneta svakoga dana sa vodom, čajem ili jabukovim sirćetom snaži prirodnu odbranu organizma, odavno je poznato. Ali malo ko zna da je kašika prava mera! Upravo ova količina pčelinjeg proizvoda podiže nivo antioksidanasa, važnih u borbi protiv brojnih bolesti. Med sadrži različite količine polifenola, antioksidanasa za koje se smatra da štite od […]\nPosted on 22/12/2017 Author D. P\nBogat antioksidansima, vitaminima i mineralima, plod ove biljke pomoći će vam za čišćenje i negu vašeg lica, kose i kože. Paradajz je jedna od biljaka koju svakodnevno koristimo u našoj ishrani, a pored toga pravi je dar prirode i savršena namirnica za pripremanje preparata za negu lica, kose i kože. Ova biljka je lako dostupna […]\nOd rođendana do rođendana: Godina uspeha i slavlja Dragane Mirković! FOTO+VIDEO\nDragana Mirković uputila emotivnu poruku zaposlenima na DMSAT televiziji! Foto\nAna Bekuta odgovara na kritike: Vrlo malo fotošopiram fotografije! FOTO\nHaos u Cazinu: Robert Bijelić napravio žurku za pamćenje! FOTO


West Africa Human Capital Strategy: Containing COVID-19 – eTurboNews |. | Trendovi | Online vijesti o putovanjima\nPredsjednik grupe AfDB dr. Akinwumi Adesina o strategiji ljudskog kapitala zapadne Afrike: Sadrži COVID-19\nkao Afrički kontinent se hrabro suzdržava od širenja COVID-19 unutar i izvan svojih granica, Afrička banka za razvoj sada u partnerstvu sa državama radi na razvoju strategije ljudskog kapitala zapadne Afrike kako bi se osnažio plan zapošljavanja u zapadnoafričkoj regiji.\nU partnerstvu sa ekonomskom zajednicom zapadnoafričkih država (ECOWAS), Afrička banka za razvoj (AfDB) iznijela je plan strategije ljudskog kapitala za zapadnoafrički blok.\nBanka je održala virtualni forum zainteresiranih strana kako bi iznio strategiju ljudskog kapitala zapadne Afrike u partnerstvu sa Ekonomskom zajednicom zapadnoafričkih država (ECOWAS).\nForum, koji je krajem aprila okupio više od 100 zainteresiranih strana iz cijele Afrike, složio se uložiti u ljudski kapital kako bi se ubrzao razvoj i ekonomski prosperitet.\nMartha Phiri, direktorica AfDB-a Odjela za ljudski kapital, omladinu i razvoj vještina Banke, rekla je da je jedan od pet glavnih strateških prioriteta banke bio „Poboljšati kvalitetu života ljudi u Africi“ koji prepoznaje potrebu za osposobljavanjem afričke omladine za poslovi današnjice i budućnosti.\n„Milioni radnih mjesta su ugroženi kao rezultat Pandemija COVID-19, s nekim funkcijama posla koje su sada izumrle, gotovo preko noći ”, rekla je u uvodnoj riječi na forumu.\nOstali govornici održali su prezentacije o strategiji i pozvali učesnike na povratne informacije o njenim ciljevima i akcionom planu, a uključili su predstavnike vladinih ministarstava, odjela i agencija iz 15 regionalnih država ECOWAS-a, razvojnih partnera, organizacija civilnog društva, akademske zajednice i privatnog sektora .\nU nedavnom izvještaju Afričke razvojne banke o četvrtoj industrijskoj revoluciji u Africi, navodi se da će automatizacija do 47. zamijeniti oko 2030 posto trenutnih radnih mjesta.\n„Poremećaji, digitalizacija i globalizacija uzrokuju brze promjene u obrazovanju, vještinama i radnom okruženju. Te promjene ističu sve veći jaz između trenutne razine vještina potencijalnih radnika u regiji i potražnje poslodavaca za relevantnim vještinama “, navodi se u svom izvještaju.\n"Da bi se predvidjele i pripremile otpornosti naših država da se nose sa svim situacijama, pokazalo se važnim da se napravi analiza stanja u ljudskom kapitalu, definiraju strategija i akcioni plan za regiju," Finda Koroma, zamjenica komisije ECOWAS Predsedniče, rekao je prisutnima.\nStrategija ECOWAS, koja se razvija uz podršku konsultantske kuće Ernst & Young Nigeria, usredotočena je na obrazovanje, razvoj vještina i radne izazove i mogućnosti u sub-regiji.\nPovratne informacije bit će ugrađene u konačni izvještaj, koji će predstaviti strategije i rješenja za ulaganje u ljudski kapital zapadne Afrike kako bi se ubrzao razvoj i ekonomski prosperitet.\nNa forumu su bili i komesar ECOWAS-a za obrazovanje, nauku i kulturu, profesor Leopoldo Amado; ECOWAS direktor za obrazovanje, nauku i kulturu, profesor Abdoulaye Maga; i dr. Sintiki Ugbe, direktor ECOWAS-a za humanitarna i socijalna pitanja.\nAfrička razvojna banka i vlada Japana sufinansirali su ECOWAS-ovu Strategiju za ljudski kapital čija se konačna verzija očekuje da bude objavljena narednog mjeseca (juna).\nPredsjednik grupe AfDB, dr. Akinwumi Adesina, zatražio je od zvaničnika vlade Sjedinjenih Država i rukovodilaca korporacija da stvore nova i održiva partnerstva koja će trajati i dalje od pandemije COVID-19 u Africi.\nU svojoj izjavi krajem aprila primijetio je da su za prevladavanje pandemije COVID-19 u Africi potrebni ubrzani globalni zdravstveni i ekonomski napori. Govoreći za vrijeme webinara o globalnom Korporativnom vijeću za Afriku (CCA), Adesina je rekla, "Jedna smrt je previše", te da je "naše kolektivno čovječanstvo u pitanju.\nCCA je vodeće američko poslovno udruženje koje promovira poslovanje i ulaganja između Sjedinjenih Država i Afrike. Pozivajući učesnike da budu čuvari brata i sestre, Adesina je rekla da postoji ubjedljiva potreba da se obrati pažnja na temeljne globalne nejednakosti i utjecaj na bogate i siromašne zemlje.\nAdesina je istakla nedavnu obveznicu Banke u iznosu od 3 milijarde američkih dolara "Fight COVID-19", kao najveću socijalnu obveznicu denominiranu u američkim dolarima.\nObveznica, čija pretplata iznosi 4.6 milijardi američkih dolara, kotira na Londonskoj berzi.\nAfDB je takođe pokrenuo Instrument za odgovor COVID-10 u iznosu od 19 milijardi američkih dolara za pomoć afričkim vladama i preduzećima.\nPaket odgovora Banke uključuje 5.5 milijardi američkih dolara namijenjenih afričkim vladama, 3.1 milijardu američkih dolara zemljama koje potpadaju pod koncesijski Afrički fond za razvoj banke i 1.4 milijarde američkih dolara privatnom sektoru.\nPostavljajući nekoliko pitanja o afričkom zdravstvenom sistemu, Adesina je rekla da regiji treba više nego udvostručiti potrošnju u tom sektoru. Naveo je akutni nedostatak objekata i farmaceutskih kompanija na kontinentu kao razvojne i investicione mogućnosti.\nPrimijetio je da, dok Kina ima 7,000 farmaceutskih kompanija, a Indija 11,000, Afrika, nasuprot tome, ima samo 375, iako je njeno stanovništvo približno jednako polovici ukupne populacije oba azijska giganta.\nIstaknuo je da, iako su stope zaraze COVID-19 relativno niske u odnosu na ostatak svijeta, postoji sve veći osjećaj hitnosti s obzirom na akutno odsustvo zdravstvene infrastrukture na kontinentu.\nS pogledom na sadašnju krizu i šire, Adesina je pozvala na hitna, nova i otporna partnerstva koja će pomoći da niko ne ostane iza nas. Predsjednik i izvršni direktor Korporativnog vijeća za Afriku Florie Liser pohvalila je proaktivnu vodeću ulogu Afričke banke za razvoj u odgovoru na krizu u Africi.\n"Pandemija COVID-19 prijeti da će izbrisati rast bez presedana u Africi i ekonomske dobitke u posljednjoj deceniji", rekla je.


Reprezentacija BiH u tradicionalnom karateu je u punom sastavu učestvovala na Svjetskom prvenstvu u tradicionalnom karateu koje je održano od 14. do 18. decembra 2011.g. u Beogradu, Republika Srbija. Na ovom prvenstvu učešće je uzelo 52 reprezentacije iz čitavog svijeta sa oko 1200 takmičara u svim kategorijama. Našu Reprezentaciju je predvodio Predsjednik i Selektori g. Redžep Građan, 7. DAN, dok je mušku selekciju predvodio g. Salih Grbić, 7. DAN i g. Nedžib Đozo 7.DAN, a žensku selekciju g. Rajko Radulović 8. DAN.\nNa ovom svjetskom šampionatu naša Reprezentacije je ostvarila do sada najbolje rezultate i to u najbrojnijim i najtežim kategorijama, nastupivši kao cjelovita Reprezentacija BiH sa takmičarima iz FBiH i RS. I pored ogromne kokurencije postali smo bogatiji za četiri Svjetska šampiona, a naši reprezentativci su osvojili i još pet srebrnih i šest bronzanih medalja.\nJedna od najzahtjevniji kategorija te zbog toga i jedna od najznačajnijih medalja na ovom prvenstvu jeste 1. mjesto – zlatna medalja, Šampion svijeta u kategoriji Seniori, disciplina borbe, Kumite, koju je u konkurenciji od oko 30 naboljih boraca svijeta osvojio naš takmičar Miralem Mandžuka.\nNišta manje zahtjevna disciplina, takođe u Seniorskoj konkurenciji, diciplina borbe, Ko – Go Kumite, u prejakoj konkurenciji, naš predstavnik Osman Građan je postao novi Šampion svijeta osvojivši 1. mjesto i zlatnu medalju.\nBosna i Hercegovina je dobila i dvije šampionke svijeta u ženskoj Seniorskoj konkurenciji i to:\nMaja Mirdinja, 1. mjesto – zlatna medalja, Šampion svijeta u kategoriji Seniorke, disciplina borbe, Kumite i\nDragica Drapić, 1. mjesto – zlatna medalja, Šampion svijeta u kategoriji Seniorke, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nNaši najmlađi predstavnici na ovom prvenstvu predvođeni trenerima Huseinspahić Elvirom i Fetić Irmom ostvarili su odličan plasman gdje su pobjedama u četiri kruga osvojili:\nNudžejma Ismić, 2. mjesto – srebrna medalja u kategoriji djevojčice 7 – 8 godina, disciplina borbe, Kihon Ippon Kumite i\nNaida Huseinspahić 3. mjesto – bronzana medalja u kategoriji djevojčice 7 – 8 godina, disciplina borbe, Kihon Ippon Kumite\nKadeti, Juniori i Seniori Reprezentacije BiH su u mnogobrojnoj kokurenciji ostvarili sljedeće rezultate:\nDragica Drapić, 2. mjesto – srebrna medalja, u kategoriji Seniorke, disciplina borbe, Kumite\nMaja Mirdinja, 2. mjesto – srebrna medalja, u kategoriji Seniorke, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nMiralem Mandžuka, 3. mjesto – bronzana medalja u kategoriji Seniori, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nHajduković Armin, 3. mjesto – bronzana medalja u kategoriji Juniori, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nEkipni nastup naših takmičara je takođe pokazatelj da imamo veoma snažnu reprezentaciju i veoma veliki potencijal u tradicionalnom karateu. Osvajači medalja u ekipnim nastupima su:\nEkipa Kadeta u sastavu Kodro Amer, Gaštan Kenan i Crnomerović Esned 2. mjesto srebrna medalja u disciplini borbe, Ko – Go Kumite\nEkipa Juniora u sastavu Merzić Sanid, Zukić Amel, Hajduković Armin i Kurpejović Emrah, 2. mjesto srebrna medalja u disciplini borbe, Ko – Go Kumite\nEkipa mlađih Seniorki u sastavu Ena Dizdarević, Emina Alajbegović, Dragica Drapić i Maja Mirdinja, 3. mjesto bronzana medalja u disciplini borbe, Kumite\nEkipa Juniorki u sastavu Kapo Naila, Popović Milica i Kovačević Saška, 3. mjesto bronzana medalja u disciplini borbe, Ko – Go Kumite\nEkipa Seniora u sastavu Osman Građan, Miralem Mandžuka i Alem Mandžuka, 3. mjesto bronzana medalja u disciplini borbe, Kumite\nVeoma značajan plasman na ovom svjetskom prvenstvu, iako bez medalja, ostvarili su i naši sljedeći takmičari:\nOsman Građan, 4. mjesto u kategoriji Seniori, disciplina borbe, Kumite\nMerzić Sanid, 4. mjesto u kategoriji Juniori, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nNaila Kapo, 4. mjesto u kategoriji Juniorke, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nSaška Kovačević, 5. mjesto, u kategoriji Juniorke, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nNermin Jašarević, 5. mjesto u kategoriji dječaci – 11 godina, disciplina Kate pojedinačno\nMandžuka Alem, 5. mjesto u kategoriji Seniori, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nEna Dizdarević, 5. mjesto u kategoriji mlađe Seniorke, disciplina Kate pojedinačno\nNermin Jašarević, 6. mjesto u kategoriji dječaci – 11 godina, disciplina borbe, Jyu Ippon Kumite\nPopović Milica 6. mjesto u kategoriji Juniorke, disciplina borbe, Kumite\nEmina Alajbegović 6. mjesto u kategoriji Seniorke, disciplina borbe, Kumite\nAmel Zukić, 7. mjesto u kategoriji Juniori, disciplina borbe, Ko – Go Kumite\nRijalda Džiho, 9. mjesto, u kategoriji Kadetkinje, disciplina Kate pojedinačno\nHajduković Armin, 9. mjesto u kategoriji Juniori, disciplina Kate pojedinačno\nKurpejović Emrah, 9. mjesto u kategoriji Juniori, disciplina Kate Fuku – Go\nBisić Iman 9. mjesto u kategoriji djevojčice 10 godina, disciplina Kate pojedinačno\nOperta Šeherzada 10. mjesto u kategoriji djevojčice 10 godina, disciplina Kate pojedinačno\nČlanovi tradicionalne karate asocijacije koji su predstavljali našu državu kao sudije na ovom prvenstvu, i koji su položili licence za Iternacionalne sudije su:\nNusret Građan – licenca B\nFahrudin Muratović – licenca C\nŽeljko Jelavić – licenca C\nAmel Bajgorić – licenca C\nŽeljko Skopljak – licenca C\nMinistar Samir Selimović: Ukupni budžet ministarstva je blizu 13,5 miliona KM


Press Online :: Politika :: BRNABIĆ ZAHVALILA DŽONIJU DEPU NA PROMOCIJI SRBIJE! Holivudski glumac pomno slušao njenu poruku: Nismo zemlja ratova i konflikta, već ZEMLJA KOJA STVARA! / print=true


U BiH još nije zrela situacija za smanjenje snaga EU-a - Klix.ba\n29.9.2009. u 11:35\nZemlje Evropske unije namjeravaju u utorak razmotriti smanjenje osoblja vojnih snaga u Bosni i Hercegovini, ali da bi se to realiziralo potrebno je najprije poboljšati političku situaciju u zemlji, javili su diplomatski i vojni izvori.\nPrijedlog o novom smanjenju evropskih operativnih snaga Althea, koji se razmatra već godinu dana, u kojima učestvuje trenutno oko 2.000 vojnika, u odnosu na 7.000 početkom 2004., još uvijek je pod upitnikom, javio je AFP.\n- Predviđeno je da se evropski kontingent reducira na 200 ili 300 osoba, koji bi imali više kadrovsku i ulogu obuke bosanskih snaga sigurnosti, javio je jedan evropski diplomat.\n- Ako bi Evropska unija trebala donijeti tu odluku, onda bi to bilo uz davanje velikog broja garancija, objasnio je novinarima general Henri Bentegeat, predsjednik Vojnog komiteta Evropske unije, koji okuplja zapovjednike Glavnog štaba 27 zemalja članica, na margini sastanka ministara odbrane u Göteborgu, na jugu Švedske, posvećenom posebno bosanskom pitanju.\n- Sigurnost postoji, ali politička situacija je pravi košmar, naglasio je francuski oficir, dok bi glavni zapovjednik snaga Althea britanski general John McColl trebao predočiti izvještaj ministrima.\nBosanski Srbi ponovo su zaprijetili u subotu blokiranjem državnih institucija, ako visoki predstavnik međunarodne zajednice ne odustane od svojih nametnutih mjera, koje su, kako oni smatraju, usvojene protiv njihovih interesa.\nPresuda Jurišiću presedan je planetarnih razmjera\n29.09.2009. u 11:48


Igmanska inicijativa nastala je kao asocijacija NVO i nezavisnih pojedinaca sa prostora država „Dejtonske četvorke“\nBranislav Radulović kolumna (novina), Foto: Iclrd.org\n28.06.2014. 08:54h Ažurirano: 18.02.2019. 10:07h\nBudućnost Zapadnog Balkana projektovana je kroz integraciju u EU i da bi ovaj proces suštinski doveo do željenog cilja države „Dejtonske četvorke“ (Hrvatska, BiH, Crna Gora i Srbija), primarno moraju pokazati da su spremne da, nakon normalizacije odnosa, uspostave efektivniju međusobnu saradnju ili, kako se ističe u dokumentima EU, da dođe do novog regionalizma.\nU cilju dalje afirmacije regionalne saradnje u Igmanskoj inicijativi promovisan je primjer nordijskog modela koji su uspostavile Danska, Finska, Island, Norveška i Švedska, kao i tri autonomne oblasti: Farska ostrva i Grenland (oblasti u okviru Danske) i Alandska ostrva (oblast u okviru Finske).\nU tom kontekstu nastala je ideja o Igmanskom krugu, koji treba da artikuliše ovu ideju na način da se, po uzoru na skandinavske zemlje, pojedine funkcije ili aktivnosti država regiona integrišu u cilju nastupa na trećim tržištima, smanjivanja budžetskih rashoda ili povećanja prohodnosti ljudi, kapitala i roba. Tako npr. efektivna zaštita od šumskih požara, vodosnadbijevanje, zaštita okoline nije moguća ukoliko susjedne regije nemaju adekvatnu saradnju.\nAnalogija nordijskog modela sa trenutnim stanjem na Zapadnom Balkanu mogla bi se naći i u činjenici da nordijske države imaju takodje heterogen status u međunarodnim organizacijama. Danska, Island i Norveška su članice NATO, Danska (bez Grenlanda), Finska i Švedska su članice EU, a samo Norveška i Island su članice Evropske ekonomske zone (EEA). Pritom Finska je jedina država nordijskog regiona koja je uvela euro kao zvaničnu valutu.\nRazličitosti i sporovi nijesu smetali da istaknuti intelektualci razviju ideju „skandinavizma“, koja je 1920. rezultirala prvim sporazumom o saradnji. I pored hladnoratovske podjele Evrope (Finska je imala posebne odnose sa SSSR-om, Norveška u NATO-u, Švedska neutralna) dodatno je jačana ideja nordijskog regionalizma, pa je početkom 50-ih godina potpisan sporazum o slobodi kretanja, koji je zapravo prvi evropski „šengen“. Zatim slijedi Sporazum o zajedničkom tržištu rada (1954), Jezička konvencija (1981), Konvencija o socijalnom osiguranju (1984) itd.\nU fundamentu ovih sporazuma je ideja da nordijske države treba da budu jedinstvena zona koja će „olakšati kretanje građana i omogućiti da slobodno uče ili rade u okviru regiona, bez rizika gubljenja pogodnosti koje uživaju na nacionalnom nivou ili potrebe da plaćaju dupli porez“. Danas ove države imaju zajednička diplomatska predstavništva u pojedinim trećim državama, zajedničku avio kompaniju, integrisan sistem obrazovanja, institucionalnu političku saradnju, vrlo fleksibilan sistem tržišta rada, itd.\nOkosnicu saradnje čini parlamentarna saradnja kroz Nordijski savjet koji se svake godine bira u nacionalnim parlamentima. Danska delegira 16, Finska 18, Island 7, Norveška i Švedska po 20 parlamentaraca. U Savjet (u kvoti 87) svoje predstavnike imaju i oblasti Farska ostrva i Grenland (Danska) i Alandska ostrva (Finska) po 2, čime su uvažene i specifičnosti pojedinih regiona koji su u nekim periodima bili predmet ozbiljnih međudržavnih sporenja. Na čelu Nordijskog savjeta je predsjednik koji se bira na period od godinu dana i rotira između država po utvrđenom principu.\nPolitička saradnja uglavnom se odvija u 5 komiteta Nordijskog savjeta i Predsjedništvu kao izvršnom tijelu. Komiteti su uspostavljeni za privredu i industriju, kulturu i obrazovanje, prava građana i potrošača, Komitet za blagostanje i komitet za kontrolu nad finansiranjem zajedničkih fondova. Posebno je interesnantan Komitet za blagostanje, ne samo po imenu već i po funkciji koja je sadržana u tretiranju pitanja koja se odnose na „nordijski model blagostanja“, socijalnu i zdrastvenu politiku.\nPored Nordijskog savjeta, koji ima funkciju skupštine, funkcioniše i Nordijski savjet ministara koji je svojevrsna vlada. Predsjedavanje Savjetom ministara rotira između država članica, ali ne i autonomnih oblasti. Savjet ministara zadužen je za finansiranje oko 30 institucija širom nordijskog regiona sa budžetom od oko 120 mil. eura.\nNavedeni primjer nordijske saradnje nama u Igmasnkoj inicijativi, poslužio je, kao dobar putokaz da i države sa prostora bivše Jugoslavije uspostavom ovakvog ili sličnog oblika (Baltički model ili model Beneluksa) mogu unaprijediti kvalitet života građana, posebno onih koji su, po prirodi profesije ili porijekla, upućeni na dva ili više državnih entiteta. Projekat „Statusna i imovinska pitanja građana nastala kao posljedica raspada SFRJ“ pokazao je da oko 200.000 građana još uvijek ima statusne ili imovinske probleme nastale kao posljedica dezintegracije bivše zajedničke države.\nU prvom redu to su problemi ostvarivanja prava na državljanstvo, prava na penziono ili invalidsko osiguranje, pribavljanje dokumenata itd. U dijelu imovinskih problema najviše su zastupljeni slučavjevi neizmirenja obaveza prema građanima po osnovu stare devizne štedne, povraćaja privatne imovine i stanarskih prava, utvrđivanja radnog staža i drugih prava po osnovu rada.\nUpravo zato smo mi u Inicijativi za regionalnu saradnju pokrenuli Igmanski krug - sesije na kojima bi se raspravljalo o temama kao što su status raseljenih, nostrifikacija diploma, integrisanje saobraćajne politike, energetika, zaštita od elementarnih nepogoda. Vrlo aktuelna tema je i otvaranje zajedničkih diplomatsko- konzularnih predstavništava u inostranstvu.\nPrvi Igmasnki krug održan je u Podgorici i okupio je sve kopredsjednike Inicijative prof. Zorana Pusića (Hrvatska), Vehida Šehića (BiH), Aleksandra Popova (Srbija) i Branka Lukovca (Crna Gora). Time je uvećana vrijednost ideje Igmanske inicijative, koju su utemeljili njeni osnivači, među kojima i pok. Žika Kovačević, kojeg za posebnim pijatetom pominjemo.\nP.S. Igmanska inicijativa nastala je kao asocijacija NVO i nezavisnih pojedinaca sa prostora država „Dejtonske četvorke“. Naziv „Igmanska inicijativa“ nastao u znak sjećanja na april 1995, kada je grupa od 38 intelektualaca sa prostora nekadašnje Jugoslavije preko planine Igman uspjela da uđe u opkoljeno Sarajevo i tim činom demonstrira solidarnost, prkos i otpor.\n05.12. 08:18 h\t203\t33079\n05.12. 15:59 h\t133\t15772\n05.12. 10:00 h\t3644\n05.12. 10:46 h\t3020


Iz Francuske nam stiže sjajan primer pretvaranja derutnih hala u stambenu zonu u kojoj sada svi žele da žive.\nPariski biro Nicolas Michelin dobio je zadatak da pretvori nekoliko istorijskih lučkih skladišta u Bordou u zeleni kvart na obali reke Garona. Arhitekte su predložile rešenje koje je podrazumevalo da se skladišta pretvore u stambene tornjeve koja su međusobno povezana pešačkim zonama, drvoredima i prostorima za zajedničke aktivnosti.\nZgrade su postavljene upravno na luku tako da su svi stanovi dobili sjajan pogled na reku, piše ArchDaily.\nProstor između stambenih jedinica nadkriven je ujednačenom krovnom konstrukcijom koja celom kompleksu daje vizuelnu ujednačenost. Ukupna površina nadkrivenog dela iznosi oko 1.500 kvadrata i pod njom se nalaze egzotične biljne vrste koje uspevaju zahvaljujući optimalnog vlazi i temperaturi.\nPretvaranjem lučkih skladišta u stambeni kompleks, ovaj deo grada postao je pravi hit, pogotovo među mladima. Industrijske zone inače su pravi magnet za progresivne snage i kreativne ljude tako da su već najavljeni novi projekti koji će revitalizovati ovaj napušteni kraj.\nPogledajte i kako je bunker u Holandiji pretvoren u vikendicu.\n#adaptacija prostora #hala #lucki objekat #Nicolas Michelin #pretvaranje prostora #skladiste


Televizija Archives – Page 79 of 95 – Tračara\nPiše Faris Yuma19. 11. 2012.\nJedne od trenutno najgledanijih hrvatskih serija u regionu Larin izbor dobija pojačanje u obliku atraktivne...\nUpoznajte ‘Modnu policiju’\nPoznate ličnosti će biti prepuštene na milost i nemilost ovoj četvorci! loading...\nPiše Faris Yuma16. 11. 2012.\nNedeljama unazad priča se o intervjuu Ognjena Amidžića i latino dive Jennifer Lopez, za koji...\nPiše Faris Yuma13. 11. 2012.\nEmisija Dnevni magazin, koja je uz par promena termina na televiziji B92 emitovana od marta,...\nPiše Faris Yuma12. 11. 2012.\nTurski glumac Burak Özçivit, domaćoj javnosti poznat po ulozi Bali bega u hit seriji Sulejman...\nPiše Faris Yuma10. 11. 2012.\nNataša Bekvalac i Marija Šerifović navodno su glavne konkurentkinje za predstavnika Srbije na Evroviziji, koja...\nDugo se spekulisalo da li Nicki Minaj snima rijaltii ili ne. Ipak, sada je jasno...\nPiše Petar Živković26. 10. 2012.\nIako se proteklih meseci pisalo da će Saša Popović kupiti televiziju Avala, do toga nije došlo,...\nVeć više od godinu dana spekuliše se o seriji The Carrie Diaries. Mnoge je interesovalo...\nPiše Faris Yuma23. 10. 2012.\nOsma nedelja Prvog kuvara Srbije počela je dodatnim takmičenjem, da bi se dobio pobednik, pošto...\nPiše Faris Yuma22. 10. 2012.\nTelevizijski gledaoci u Sjedinjenim Američkim Državama u sredu su premijerno odgledali prvu epizodu druge sezone...\nAtraktivna glumica Marija Petronijević, koja je u vezi sa rukometašem Vladom Mandićem, napravila je skandal...\nStrana 79 od 95« First‹ Prethodna757677787980818283Naredna ›Poslednja »


Na slobodi Fatih Keskin, Turčin kojem je prijetila deportacija iz BiH\nPušten iz Imigracionog centra\n"Zahvaljujem se roditeljima, školi u Bihaću i svima koji su mi bili podrška u ovoj teškoj situaciji. Zadovoljan sam odlukom Suda BiH da me oslobode i advokatima", rekao je u prvoj izjavi Keskin kojeg je napolju čekalo nekoliko prijatelja.\nNa pitanje da li je njegovo hapšenje uslijedilo nakon pritiska Turske i da li ima veze sa tzv. Gulenovcima, Keskin je kazao da on o tome ne zna ništa.\n"Jednom jutro su me uhapsili i doveli ovdje. Ja nemam nikakve kontakte s njima. Ja sam obični profesor i direktor škole", dodao je.\nKeskin je kazao da mu je bilo teško u pritvoru te da ne zna kakvu je on to prijetnju predstavljao po nacionalnu bezbjednost BiH i da će razmisliti o traženju odštete nakon razgovora sa svojim advokatima.\nOn je pušten nakon što je Sud BiH poništio konačno rješenje, i prvostepeno rješenje Ministarstva bezbjednosti i Službe za poslove sa strancima, a na osnovu kojih je Keskin stavljen pod nadzor u Imigracioni centar. Istom Presudom predmet je vraćen prvostepenom organu na ponovno odlučivanje.\nTurski državljanin, koji radi kao direktor Una-Sana koledža u Bihaću, sa stalnim boravkom u BiH, početkom decembra je pozvan u MUP Unsko-sanskog kantona na razgovor, nakon čega je uhapšen te transportovan u Imigracioni centar radi deportacije u Tursku. Nedugo nakon toga Keskinu je ukinuta dozvola za boravak u BiH.\nNjegov advokat Nedim Ademović je tada kazao da su bh. vlasti procijenile da Turčin predstavlja prijetnju javnom redu i nacionalnoj bezbjednosti BiH, iako je nejasno zbog čega bi on mogao biti ikakva prijetnja u BiH.\nUslijedile su i reakcije opozicionih stranka u FBiH koje su poručile da je hapšenje Keskina izvršeno po nalogu turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana te da se radi o teroru nad stanovnicima BiH.\nFatih Keskin Turska deportacija\nPriveden direktor škole u Bihaću Fatih Keskin


Nakon što joj je majka tragično nastradala, pobegla je od oca i njegovih žena: Život Goce Lazarević pisao je drame, ostala čak i bez krova nad glavom! - Alo.rs\nNakon što joj je majka tragično nastradala, pobegla je od oca i njegovih žena: Život Goce Lazarević pisao je drame, ostala čak i bez krova nad glavom!\nPevačica Goca Lazarević imala je izuzetno teško detinjstvo\nGoca Lazarević, Foto: Printscreen\nOna je svojevremeno ispričala detalje iz svog života, a otvoreno je govorila i o teškim danima nakon što joj je majka poginula u saobraćajnoj nesreći.\npevačica Goca Lazarević estrada


Ned, 06. Lis. 2019. 15:33\nTko su Amšenci?\nAmšenci (Hemšili, Hemšini) su armenska subetnička skupina. Naseljeni su od Crnoga mora do provincije Samsun u središnjem dijelu sjeverne Turske, pa sve do juga Rusije.\nNed, 06. Lis. 2019. 08:16\nKršćani djeci daju islamska imena kako ih ne bi zlostavljali u školi\n“Manjine se naziva nevjernicima te ih se negativno prikazuje u udžbenicima čime se promiču predrasude protiv njih”, upozorio je katolički prelat dodavši kako se kršćani boje “napada i progona”.\nSub, 05. Lis. 2019. 13:38\nFranjevac sa sunčanim naočalama i gitarom u ruci\nFranjevac Pater Manuel Sandesh, OFM, rodom je iz Indije, a danas živi, moli i radi u franjevačkom samostanu u Bečkom prvom kotaru u Austriji.\nSub, 05. Lis. 2019. 10:26\nS novim konzistorijem Crkva će imati 228 kardinala\nNovi konzistorij kardinala najavljen je za poslijepodnevne sate, 5. listopada u bazilici Sv. Petra u Rimu. Tada će Crkva postati bogatija za 13 novih članova Kardinalskog zbora čiji će broj narasti na 228. S tim da bi pravo glasa na eventualnim konklavama imalo njih 128.\nSub, 05. Lis. 2019. 08:03


Dan online - Drustvo: O�evog druga buzdovanom tukao - 2012-03-07\nDrustvo PLjEVLjAK MITAR JA�OVI� UHAP�EN ZBOG SUMNjE DA JE PRETUKAO �URA KLA�ARA (83 )DA BI GA OPLjA�KAO\nO�evog druga buzdovanom tukao\n■Do�ao je u ku�u i dok sam ga ja nudio da sjedne i da ga poslu�im rakijom, on je po�eo da me udara buzdovanom, ispri�ao je Kla�ar\nDvadesetpetogodi�nji Mitar Ja�ovi� je, zbog sumnje, da je pretukao osamdesettrogodi�njeg sugra�anina �ura Kla�ara, a potom ga oplja�kao, li�en slobode. Naime, Kla�ara je pretukao Ja�ovi� a potom ga je oplja�kao, odnijev�i mu iz ku�e �est i po hiljada eura, koje je on �tedio za unuka. Prema kazivanju �ura Kla�ara, sve je po�elo dva dana prije, kada je do�ao Ja�ovi� tra�e�i od njega da pozajmi stotinu eura, jer mu je navodno bilo prijeko potrebno.\n– Kazao mi je da je udario jednom �ovjeku u auto i da mu treba �to prije stotinu eura, kako ga o�te�eni ne bi prijavio policiji. Obe�ao mi je da �e novac vratiti ve� sjutra na �ta sam mu ja odgovorio da nije potrebno da �uri i da ga mogu sa�ekati par dana, ispri�ao nam je Kla�ar koji je trenutno smje�ten u pljevaljskoj bolnici, i koji je u prili�no te�kom stanju. Prema njegovim rije�ima Ja�ovi� se nije pojavio narednog dana, ve� dva dana kasnije, kada ga je napao i izudarao palicom po glavi i odnio mu novac.\n– Do�ao je u ku�u i dok sam ga ja nudio da sjedne i da ga poslu�im rakijom, on je po�eo da me udara nekakvom palicom. Poku�avao sam da ostanem na nogama, ali pod udarcima nijesam izdr�ao pa sam pao, a on je nastavio da me udara dok nijesam svijest izgubio, kazao nam je Kla�ar uz obja�njenje da mu je �ao zbog svega �to se desilo, jer je on sa ocem Ja�ovi�a najbolji prijatelj u selu Kr�e. – Njegovoj porodici sigurno nije lako, �to mi je potvrdio i njegov otac koji me je danas posjetio u bolnici, ispri�ao nam je Kla�ar. Prema njegovim rije�ima u bolnici je tek saznao da je Ja�ovi� odnio jo� �est i po hiljada eura, koje je on �tedeo za unuka koji �ivi u Beogradu. – Bio sam u�tedio ne�to novca od prodaje akcija i mislio sam da tih �est i po hiljada dam svom unuku za �enidbu. Me�utim, sada su te pare oplja�kane, kazao nam je Kla�ar. Prema saznanjima rodbine pretu�enog starca, Kla�ar ve� vi�e godina �ivi u porodi�noj ku�i u naselju Guke. Svakodnevno o njemu se stara ku�na pomo�nica, koja mu poma�e oko spremanja i koja ga je nakon �to je pretu�en na�la u nesvjesnom stanju i lokvi krvi. Kako smo saznali, ku�na pomo�nica dolazila je svakodnevno izjutra oko devet sati, ali kako je Kla�ar bio pokretan nije bilo potrebno da ostaje kod njega do kasno uve�e, ve� je odlazila ok osamnaest �asova. Tako je bilo i kada je starac pretu�en, pa je u takvim okolnostima on u nesvjesnom stanju le�ao do jutra. Saznali smo i da Ja�ovi� Kla�ara tukao suvenirom u obliku buzdovana, koji se nalazio u ku�i, i da isti na kraju ima �iljke koji su na njegovoj glavi pri�inili rane i posjekotine. Pomenuti suvenir je polomljen, a zadnji, okrugli dio je prona�en u ku�i. Da je bilo dosta udaraca govori i podatak, da je krv prskala po zidu i �ak po plafonu dnevne sobe, ali da je krvi bilo i u �pajzu, gdje se nalazila koverta sa �est i po hiljada eura. Rodbina vjeruje da je Ja�ovi� u potrazi za novcem vukao Kla�ara u �pajz, u kome su ina�e sve stvari ispreturane.\nSam Mitar Ja�ovi� je o�enjen, otac jednog djeteta i radi u Rudniku uglja. B. Je.\nPare mu trebale za drva\n– Policija je, do�la do sumnje, da je pomenuto krivi�no djelo izvr�io M.J., na na�in �to je, kako se sumnja, 02. marta 2012. godine, u ve�ernjim satima, do�ao u porodi�nu ku�u �. K. i od njega zatra�io da mu pozajmi novac u iznosu od 100, a nakon �to je primjetio gdje �. K. dr�i novac, M. J. je, sumnja se, po unaprijed osmi�ljenom planu, fizi�ki napao �. K. udaraju�i ga pesnicama, a zatim drvenim „buzdovanom“, sve dok o�te�eni nije izgubio svijest. Nakon toga �. K. je, kako se sumnja, iz metalne kutije koja se nalazi u ostavi, otu�io novac u iznosu od �est hiljada eura, u razli�itim apoenima, kojim je, kako se sumnja, kasnije, podmirio svoja ranija dugovanja i izvr�io kupovinu dva putni�ka vozila, koja je policija prona�la i privremeno oduzela, saop�teno je iz Uprave policije uz poja�njenje da je Mitar Ja�ovi�, uz krivi�nu prijavu predat u Vi�em dr�avnom tu�ila�tvu u Bijelom Polju. Objavi na\nPjesma nas je odr�ala Brajovi� da saop�ti ime nalogodavaca Gre�an zbog �tamparske gre�ke Naredba za privo�enje policajaca Albancu smanjena kazna Du�evni bolovi te�ki 10.000 Camaji podnijeli kontratu�bu Bjanka u pritvoru Sumnjaju u pristrasnost Buri� u Strazburu Sudije falsifikovale zapisnike Pavli�i� kaznila advokate Zaplijenjene cigarete Ranije - Drustvo\nUbijeni imao puno novca �amarali menad�era zbog podr�ke protestima Obra�un sa nepodobnim sindikatom Prekinuo �trajk Provaljivali u kladionicu i kioske Izostali �lanovi vije�a Putnici dva dana �ame na stanici Tra�i istragu protiv Mugo�e i Veljovi�a Polomio ogradu mosta Tu�bom poku�ava da ih u�utka Naslovna


Dauda na kraju ipak u Holandiji - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, Top News»Dauda na kraju ipak u Holandiji\nDauda na kraju ipak u Holandiji\n| 2014-07-23T22:34:12+01:00\t23. jula 2014. 22:34|0 komentara\nNajpre je bila obavljena vest da je Abiola Dauda već potpisao ugovor sa Viteseom, da bi potom menadžer Nigerijca demantovao tu informaciju, da bi se na kraju ipak ispostavilo da će sada već bivši igrač Crvene zvezde karijeru nastaviti u klubu iz Arnema.\nTamnoputi napadač je uspešno obavio medicinske preglede u holandskom klubu nakon čega je potpisao trogodišnji ugovor. Crvenoj zvezdi bi na ime obeštećenja trebalo da pripadne oko 500.000 evra, a za uzvrat Dauda je srpskom šampionu oprostio dugovanje koje iznosi 150.000 evra.\nNigerijac je pre dolaska u Crvenu zvezdu pet godina igrao u švedskom Kalmaru, a dobio je i državljanstvo te zemlje pa u Evropi ne zauzima mesto strance.\nTAGOVI: FK Crvena zvezda, vitese, Abiola Dauda


POLICIJA UPOZORAVA VLASNIKE VOZILA: Kradljivci kola koriste Eplov AirTag\nRANIJE ove godine Epl je objavio AirTag tracker koji se može prikačiti na bilo koji predmet kako bi ga pratio.\nUređaj je brzo postao izuzetno popularan jer je poštedeo svoje korisnike brige o izgubljenim predmetima. Traker pinguje obližnje iPhone uređaje, a oni zatim šalju AirTag podatke o lokaciji svom vlasniku.\nGadžet za praćenje se pokazao toliko korisnim da ga sada koriste i kradljivci automobila – navodi regionalna policiji Jorka u Ontariju, Kanada.\nPolicija je saopštila da kriminalci zakače AirTag na automobil koji ih zanima na javnom parkingu, prate ga dok se vlasnik vozi kući, a zatim ga ukradu direktno sa prilaza.\nPrestupnici otvaraju automobile šrafcigerom, a zatim reprogramiraju automobil preko dijagnostičkog porta kako bi se mogao pokrenuti pomoću ključa za paljenje koji su kriminalci poneli sa sobom. Ovaj način krađe automobila je mnogo sigurniji za lopove nego da to rade na javnom mestu.\nPolicija je istakla da se broj slučajeva koji uključuju AirTag značajno povećao. Od septembra 2021. policija je zabeležila pet krađa vrhunskih vozila gde je korišćen AirTag. Među ciljanim automobilima su Lexus S350, Ford F150, Toyota Highlander i Honda C-RV.\nPolicija preporučuje vlasnicima automobila da preduzmu određene mere bezbednosti kako bi zaštitili svoja vozila. Oni uključuju ostavljanje automobila u zatvorenoj garaži, korišćenje brava za točkove i omogućavanje dijagnostičkog zaključavanja porta. Takođe se preporučuje da redovno proveravate automobil na neželjene AirTag tragače.\npolicija Epl krađa vozila ErTag


RTS :: Šta je Pasoš kompetencije i kome on pomaže?\nDruštvo Šta je Pasoš kompetencije i kome on pomaže?\npetak, 02. feb 2018, 19:30 -> 19:49\n"Njihova konkurentnost na tržištu rada je jako niska zbog stigme društva u kojem živimo i mislim da će pasoš da bude neka povoljna prilika da bar povećamo zapošljivost i damo volju osobama s invaliditetom kojima je to jako neophodno", kaže Jasmin Ganić iz novopazarskog Udruženja psihologa.\nIvana Stefanović Hentling iz Udruženja "Tri haus" u Kruševcu ukazuje da mnogi od njih, iako nemaju formalno obrazovanje, imaju veštine koje mogu iskoristiti.\n"Ovo je odlična prilika da ih ojačamo na način na koji to propisuje ovaj instrument u smislu da postanu svesni svojih znanja i kompetencija, jer ovde imamo ciljnu grupu koja uglavnom nema ni formalno obrazovanje, ali tokom svog života su stekli jako puno veština i kompetencija kojih nisu ni svesni", ističe Ivana Stefanović Hentling.\n"Niko ne može da očekuje da će dobiti posao nakon savetovanja, mi to ne obećavamo, niti je to cilj ovog instrumenta. Ali povećanje zapošljivosti je to da čovek s jedne strane osvesti neke dobre strane koje nije do sad znao, a, sa druge strane, da se na jedan nov način predstavi poslodavcima", objašnjava Ivana Rakić iz kragujevačkog Udruženja "Uradimo zajedno".\n"Pasoš u BiH nismo uvodili sa ciljem poboljšanja zapošljivosti ali brojke govore da je on vrlo primenjiv i u toj oblasti. Pričamo o grupi ljudi koja broji 2.000, 2.100 korisnika u BiH. Jedanaest posto tih osoba je napravilo korake ka samozapošljavanju, 15 posto njih se zaposlilo, a 21 posto njih se vratilo nekoj vrsti učenja", istakla je Amra Muratović iz Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju GIZ.\n1 Stogodišnjica oslobođenja Zrenjanina u Prvom svetskom ratu\n5 Studentske stipendije Zadužbine Studenica iz San Franciska