Timur Tmurni: Slobodna riječ se ne smije i neće zaustaviti! | PCNEN\nTimur Tmurni: Slobodna riječ se ne smije i neće zaustaviti!\nObjavljeno: 30.09.2019, 22:56h\nNedavno je Crna Gora, načelno demokratska država, bila u prilici da svjedoči jednom, čak i za ovo društvo, neočekivanom činu cenzure\nDrugo izdanje “Kotorskog kruga”, manifestacije čiji je cilj promocija dijaloga, obilježeno je skandalom u režiji lokalne uprave.\nNedugo prije početka festivala, organizatori su usmenim putem obaviješteni da će Opština Kotor, pokrovitelj ovog događaja, ukinuti finansijsku podršku ukoliko među govornicima ostane Goran Jovanović.\nNa taj način, obznanjeno je da je nepoželjna riječ ovog satiričara, muzičara, pjesnika i ljekara, odbornika Demokrata u SO Kotor, poznatijeg pod pseudonimom Timur Tmurni.\n“Kotorska nelegalna vlast koju čine DPS i satelitske stranke uz podršku odbornice SDP-a Brune Lončarević nastavlja sa praksom donošenja štetočinskih, mutnih i nesuvislih odluka. Pokušavajući da me ućutkaju na kulturnoj manifestaciji koja promoviše dijalog pokazuju svoju strah, neozbiljnost i sklonost ka totalitarizmu. Imponuje što se boje moje izgovorene i pisane riječi i zahvaljujem im se na tom priznanju”, kaže Timur Tmurni za PCNEN.\nSa druge strane, iz kotorskog Sekretarijata za kulturu, sport i društvene djelatnosti cenzuru negiraju, a zahtjev da se Jovanović ukloni sa liste govornika obrazlažu njegovim političkim angažmanom.\n“On negiraju i da su “pajserom” došli na vlast, pa ipak jesu. Nego, sačekajmo odluke suda o tome kad već nije dovoljno očigledno. Ne vidim kakav je problem da se na nepolitičkom skupu na nepolitičke teme pojavi osoba koja je, između ostalog, i politički aktivna”, ističe naš sagovornik.\nOn smatra da je obrazloženje trapavo i licemjerno te da su, kako kaže, njegovi DPS cenzori imali dovoljno vremena da pogledaju ko je pozvan od govornika prije potpisivanja ugovora, pa su eventualne primjedbe mogli blagovremeno uložiti.\n“Zabrana mog nastupa nekoliko sati prije početka festivala je glup, providan i loš potez i šalje zlokobnu poruku. Prekršen je Ustav Crne Gore, potpisani Ugovor i Konvencija o ljudskim pravima. Istorija krvavog XX vijeka nas uči da od zabrana do hapšenja i likvidacija nije dalek put”, dodaje.\nMeđutim, kako sam objašnjava, ovakva reakcija vlasti uzburkala je javnost na nekoliko dana, ali s obzirom na nove afere koje svakodnevno izbijaju, nema se mnogo vremena za promišljanje o prethodnim:\n“Afere se ne rješavaju, vlasti se ponašaju kao da je sve normalno, kao da ne mora da se snosi odgovornost i da se kažnjavaju prestupnici. Neliječena psihoza crnogorskog društva se komplikuje i vidjećemo koliko će nas duboko i daleko odvesti”.\nNa pitanje da li je, po njegovom mišljenju, ovaj potez kontraproduktivan po kotorsku vlast ili demonstracija sile i cenzurisanje učvršćuju njihovo biračko tijelo, Tmurni objašnjava da je tridesetogodišnje iskustvo pokazalo da u crnogorskom nedemokratskom, kabadahijskom i kriminalnom ambijentu ma što govorili ili činili ne utiče bitno na konačan rezultat.\n“Brojne afere i dokazi o režimskim političkim i sistemskim zloupotrebama i izbornim krađama nisu dovoljni da kod većine građana izazovu efekat otrježnjenja i odlučnosti da se smijeni režim. Dobar dio populacije je ucijenjen, kupljen, pritisnut, omađijan i prestrašen. Otežavajuća okolnost je licemjerno ponašanje međunarodnog faktora koji zbog svojih interesa žmuri na sramotno stanje demokratije u Crnoj Gori.”, precizira on.\nIpak, da se na zabranu slobode govora ne smije žmuriti, pokazali su ostali učesnici “Kotorskog kruga”.\nUmjesto Tmurnog kao učesnika, jasno su o cenzuri progovorili i publika, sa simboličnim flasterima preko usta, i ostali učesnici manifestacije.\nNaš sagovornik kaže da mu podrška novinara Teofila Pančića, antropologa Ivana Čolovića, pisca Anta Tomića mnogo znači:\n“Podrška svih slobodnih ljudi prija, a naročito od ovakvih književnih i publicističkih veličina. Podsjetiću da su i oni bili i jesu zabranjivani, cenzurisani i progonjeni u svojim državama. Zahvalan sam svima koji su riječju i djelom stali u odbranu prava na slobodu govora”.\nSloboda govora Timura Tmurnog ne suočava se prvi put sa cenzurom. Oštar jezik i oštro pero već godinama unazad grebu političke, ali i medijske strukture pod dirigentskom palicom Demokratske partije socijalista.\n“Još prije desetak godina susreo sam se sa cenzurom Slavka Mandića, direktora prorežimskog Skala radija koji je brisao rečenice u mojim saopštenjima pisanim za NVO ‘Beštije’ u kojima je kritikovana ondašnja lokalna DPS uprava na čelu sa Majom Ćatović. Bivao sam cenzurisan i blokiran i u mnogo uglednijim medijima od Skale, čak i u nekim opozicionim, ali to su tužne odlike medija u Crnoj Gori u 21. vijeku”, podsjeća on.\nDirektor Skala radija ni sada ne odustaje od borbe protiv Tmurnog, čak ni nakon neuspjelih tužbi za povredu ugleda. Zašto Timur Tmurni toliko smeta jednom lokalnom radiju?\n“Zato što raskrinkavam godinama njegov medijsko-trovački aktivizam pišući na svom FB profilu, a i nisam bio jedini koji je to činio. U tri procesa na sudu sam ga prvostepeno dobio. Gospodin Mandić je ljut jer je njemu i njegovom PRIVATNOM radiju za vrijeme ‘opozicione’ vlasti u Kotoru 2017-2019. bilo prekinuto izdašno političko finansiranje narodnim novcem; do tada ostvarivano preko funkcionera lokalnog DPS-a da bi zauzvrat ‘pljuvao’ po opoziciji i antirežimskim novinarima. Zasmetala mu je i prilično zapažena ‘Pjesma o Leopoldu’ kao i sijaset tekstova u kojima se izrugujem njegovoj finansijskoj alavosti, sitnospletkarenju, političkom poltronizmu i neprofesionalnom izvještavanju. Moja kritika je, nesporno, oštra, ali čudi izrazita preosjetljivost na kritiku javne ličnosti-novinara, tv voditelja, kolumniste, direktora radio stanice sa sajtom i portalom, Slavka Leopolda Mandića koji je poznat po uvredama i nadimcima za svoje oponente. Mandić me tužbama nije uspio ućutkati, a interesantno je da sam ja kao pojedinac samo sa FB i Youtube profilom uspješno izašao nakraj sa vlasnikom medija blisko povezanim sa nedemokratskim režimom”, objašnjava naš sagovornik.\nNjega su, kako ističe, Skala radio i pojedini lokalni režimski političari pokušavali da sabotiraju i u kotorskoj bolnici u kojoj je zaposlen kao ljekar, ali bezuspješno.\n“Trenutno nisam zabrinut za svoje radno mjesto jer me malograđanske tlapnje dokazanih poltrona i štetočina ne dotiču. Osim toga, svoj posao radim odgovorno i posvećeno, što je za poziv ljekara mnogo važnije od podmetanja lokalnih neostvarenih političara i medijskih trovača”, jasan je Tmurni.\nKada je riječ o kritici na nivou Crne Gore, on smatra da je ima, ali ne dovoljno sa onih adresa gdje bi je moralo najviše biti:\n“Imate intelektualce i satiričare koji doziraju svoju kritiku da ne naškodi njihovim poslovnim angažmanima sa režimom. Imate one koji se prosto plaše da pređu granicu iza koje počinju problemi, a ima i onih koji ne progovaraju ili samo komentarišu o bezopasnim trivijalnostima. Najmanje je onih koji ne štede um, glas i pero bez obzira na to kakve su eventualne posljedice. Sebe svrstavam u ovu posljednju kategoriju”.\nZa sabotažu njegovog učešća na “Kotorskom krugu” kaže da ga je zabavila, podigla mu je popularnost, a nije ostvarila naum cenzora.\n“Govorio sam, doduše iz publike, ali sam ipak govorio na festivalu. Osjetio sam se kao čovjek koga su sjecikese pokušale da odžepare, ali on ih je uhvatio za ruku, počupao za uvo i uz osmjeh rekao: “Gubite se, mamlazi!” Osim toga, zabrana je učinila da njihova bahatost koju smo mi osjetili na svojoj koži postane čuvena širom bivše Jugoslavije i da se nad njom zgražavaju van granica naše države. Nastavljam da radim svoj osnovni posao doktora specijaliste interne medicine, ali nastavljam i misliti, govoriti, pisati, pjevati i boriti se. Slobodna riječ se ne smije i neće zaustaviti!”, jasan je Tmurni.\nOd 2012 do 2016. godine bila je poslanica u crnogorskom parlamentu.\nBičevanjem protiv koronavirusa\nU Keniji se pitanje preporučene fizičke, odnosno socijalne distance rješava na vrlo grub način.


Veliki broj poslodavaca i dalje ne da povratnu informaciju o konkursu za posao | 013 info\nVeliki broj poslodavaca i dalje ne da povratnu informaciju o konkursu za posao\nBizlife\tPon, 16/12/2019 - 08:20\nČak 77 odsto kandidata koji su aplicirali za neki posao nisu dobili povratnu informaciju od poslodavca, pokazuje istraživanje portala poslovi.infostud.com.\nKao i prethodnih godina, i tokom 2019. kandidati koji konkurišu za poslove su putem sajta poslovi.infostud.com dali svoj sud o načinu na koji su poslodavci organizovali proces selekcije i regrutacije u svojim kopanijama. Tom prilikom je ocenama od jedan do pet bodovan način na koji je kompanija zakazala intervju, kvalitet dobijenih informacija o radnom mestu, brzina završetka procesa selekcije, kao i obaveštavanje o ishodu konkursa.\nOd ukupnog broja anketiranih skoro 77 odsto kandidata nije dobilo povratnu informaciju od poslodavca, i takav pristup su ocenili negativnom ocenom 1,95. Izostanak povratne informacije, po kandidatima, u velikoj meri utiče na sam imidž kompanije, te je 65 odsto anketiranih reklo da se ne bi ponovo prijavilo na oglas poslodavca, a više od 70 procenata kandidata ne bi preporučili bliskim osobama da konkurišu na oglase tog poslodavca.\nTako je izostanak poratne informacije i ove godine i dalje najslabije ocenjen u procesu selekcije i regrutacije sa prosečnom ocenom 1,91.\nU toku procesa selekcije i regrutacije kompanije su najbolje ocenjene za način na koje su zakazale test i intervju ocenom 3,96, a potom i za dobijene informacije o radnom mestu (opis posla, radni uslovi, visina zarade) ocenom 3,7. Brzina završetka procesa selekcije se našla na trećem mestu sa ocenom 3,6.\nsrbija posao poslodavac konkurs


Nema dogovora: London aktivira „australijski model“ za napuštanje EU - Sputnjik Srbija\n15:57 12.12.2020 Preuzmite kraći link\nVelika Britanija će, po svemu sudeći, izaći iz EU bez takozvanog trgovinskog dogovora. Ona je na to spremna, a „australijski model“ koji pominje premijer Džonson je eufemizam i zapravo ne postoji jer Australija, za razliku od Kanade, nema ugovor o slobodnoj trgovini sa EU, već sa njom posluje po pravilima Svetske trgovinske organizacije (STO).\nOvako Siniša Ljepojević, dugogodišnji dopisnik srpskih medija iz Londona, za Sputnjik objašnjava izjavu britanskog premijera Borisa Džonsona koji je, govoreći o načinu na koji bi Britanija i EU mogle da urede odnose u slučaju „Bregzita bez dogovora“, rekao da „postoji velika mogućnost da ćemo imati rešenje koje će više ličiti na odnose Australije i EU, nego Kanade i EU“.\nTo znači, pojašnjava Ljepojević, da ukoliko ne bude dogovora, Britanija od 1. januara prelazi na poslovanje sa EU po pravilima Svetske trgovinske organizacije, gde je trgovina određenim vrstama robe regulisana konkretnim sporazumima.\n„Tu nema nekih velikih promena jer, na primer, dva najveća spoljnotrgovinska partnera EU su Amerika i Kina, sa kojima Unija nema nikakav trgovinski ugovor, već posluje po pravilima STO. Jedini problem za Britaniju će biti to što za banke nestaju takozvana „pasoška prava“, koja podrazumevaju da banka registrovana u jednoj zemlji može nesmetano da radi i u drugim zemljama. Sad, bez dogovora, to više nije moguće i banke koje su registrovane u Velikoj Britaniji moraće da imaju svoje filijale u EU koje će tamo morati da budu registrovane i radiće po pravilima EU“, primećuje Ljepojević.\n„Druge stvari su standardizovane i tu ne bi trebalo da bude nekih većih problema. Naravno, biće problema, ali ne velikih jer Britanija već ima pojedinačne ugovore sa nekim zemljama izvan EU. Takođe, Britanija je uvozno tržište, prema tome ona može da nema dovoljno nekog proizvoda, ali će proizvođač tog proizvoda koji izvozi na britansko tržište biti mnogo više ugrožen. Sigurno je da će par meseci biti problema, mogu kamioni da čekaju na granici, ali Britanija se pripremila. Ona već dva meseca radi i završila je jedan ogroman parking na moru, na granici sa Francuskom, veliki skoro kao Novi Beograd, za kamione koji će čekati. To će naravno sve poskupljivati poslove, plaćaće se ležarina, ali neće samo Britanija platiti cenu nego će platiti i druge zemlje“, kategoričan je naš sagovornik.\nBritanija je, napominje Ljepojević, spremna na izlazak iz EU bez trgovinskog dogovora, tim pre što na postizanje sporazuma sa Briselom, London nije ni mogao bitnije da utiče imajući u vidu da čitavu igru vodi Francuska.\n„Igra oko nepostizanja dogovora je više usmerena na politički i ekonomski sukob između Francuske i Nemačke, na jedan diskretan političko-ekonomski „rat“ između tih zemalja, nego protiv same Britanije. Naime, Francuska je bila lider pregovora i ona je zapravo nametala sve te uslove, dok je Nemačka najviše zainteresovana da se sporazum postigne. Holandija, Španija i Italija su takođe zemlje koje su zainteresovane za dogovor za Londonom, međutim Francuska je nametala, čak i menjala uslove“, kaže Ljepojević.\nTu se, kako kaže, sa jedne strane nameće pitanje ko će biti lider EU bez Velike Britanije, a sa druge je prisutno to što Francuska ucenjuje Nemačku zbog finansijskih aranžamana u EU koje Pariz traži i za koje je veoma zainteresovan.\n„Francuska želi da dugovi zemalja budu u „istoj korpi“ i da praktično svi plaćaju dugove određenih zemalja. Ucena bi mogla biti efikasna zbog toga što je Velika Britanija najveće izvozno tržište Nemačke u Evropi. Naime, zbog neizvesnosti oko toga da li će biti sporazuma Londona i Brisela ili ne, nemački izvoz u Veliku Britaniju je već opao za 27 odsto. To je dakle jedna ozbiljna ucena, naročito kada Nemačka prolazi kroz jednu ozbiljnu ekonomsku i finansijsku krizu“, objašnjava Ljepojević.\nBritanci neće diktat Francuza\nPrema njegovim rečima, britanski premijer dobro zna šta radi jer mu je jasno da je većina građana glasala za Bregzit, a u godinama nakon referenduma pokazalo se da je većina građana spremna da plati cenu izlaska iz EU - sa ili bez dogovora. To je, kaže, za Britance najvažnije.\n„Vlada Borisa Džonsona zbog Bregzita nije ugrožena jer su Konzervativna partija i on kao njen lider pre godinu dana odneli pobedu na vanrednim izborima upravo na toj tezi da će izvesti Bregzit - sa ili bez dogovora. Podrška građana koju je Džonson tada dobio nije se promenila do danas. Njegova vlada može doći u pitanje zbog nekih drugih stvari, kao što su mere protiv koronavirusa ili ekonomska politika, ali ne i Bregzita. Naime, izlazak iz EU bez dogovora za veći deo britanske javnosti zapravo znači da Britanija nije prihvatila poniženje koje joj nameće Francuska. Oni ne žele da im Francuska diktira način života i državnu politiku i ovakav razvoj događaja većem delu britanske javnosti pokazuje da su sa Bregzitom doneli ispravnu odluku“, zaključuje Siniša Ljepojević.\nVelika Britanija je 31. januara izašla iz EU, a 31. decembra ističe prelazni period i tada London treba da napusti i jedinstveno tržište EU i carinsku uniju. Glavne prepreke u postizanju sporazuma su ribolov, uslovi poštene konkurencije i budući mehanizmi rešavanja sporova, a ako on izostane 1. januara će preko noći biti uvedene carine i druge prepreke u trgovini Britanije i EU.


Cvetkova otvorila izložbu “Art simpozijum Jahorina” | Palelive.com\nPočetna Novosti Kultura Cvetkova otvorila izložbu “Art simpozijum Jahorina”\nCvetkova otvorila izložbu “Art simpozijum Jahorina”\nU Međunarodnoj galeriji portreta u Tuzli sinoć je svečano otvorena izložba slika i skulptura likovnih umjetnika iz Bugarske koje su nastale tokom svih prethodnih saziva Međunarodne likovne kolonije “Art simpozijum Jahorina”.\nIzložbu je otvorila ambasador Bugarske u BiH Avgustina Cvetkova, a goste i posjetioce je pozdravio i poželio im dobrodošlicu gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović.\n“Ova izložba, koja je plod rada naših slikara na prelijepoj jahorinskoj koloniji, istovremeno je potvrda i dokaz neraskidive veze zemalja, naroda, umjetnika, ljudi… Čast mi je i zadovoljstvo da radost večerašnjeg događaja mogu podijeliti sa svima vama”, rekla je Cvetkova, obraćajući se na ceremoniji otvaranja.\nImamović je zahvalio Cvetkovoj, Ambasadi Bugarske u BiH i “ART simpozijumu Jahorina”, ističući da su svi oni, kao i svi ljudi dobre volje dobrodošli u Tuzlu.\nOn je kao znak prijateljstva i dosadašnje, ali i buduće saradnje, Cvetkovoj ranije poklonio knjigu o velikom tuzlanskom, bosanskoherecgovačkom i jugoslovenskom slikaru Ismetu Mujezinoviću, a sinoć joj je poklonjena i knjiga o prvom bosanskohercegovačkom akademskom slikaru Đorđu Mihajloviću, rođenom u Tuzli 1875. godine.\nOsnivač i umjetnički rukovodilac “ART simpozijum Jahorina” Lazo Savić rekao je tokom otvaranja izložbe da je tuzlanskoj likovnoj publici predstavljeno 50 djela, akrilika i ulja na platnu malog i velikog formata, kao i nekoliko skulptura, čiji su autori 18 umjetnika iz Bugarske, koji duži niz godina redovno posjećuju Jahorinu i učestvuju u radu Kolonije.\nOn je naglasio da je i ova izložba još jedna u nizu potvrda uspješne saradnje “ART simpozijuma Jahorina” sa Ambasadom Bugarske u BiH, te podsjetio da su slične izložbe već bile organizovane u Sarajevu, Kiseljaku, Foči, Zenici i Zvorniku, partnerima Ambasade Bugarske u Republici Srpskoj i Federaciji BiH.\nNajzastupljenija su djela Marie Zlatanove, Marine Savove, Delie Čauševe, Svetle Radulove, Trajana Panajotova, Saše Kostova, Brajka Brajkova, Božidara Toneva, Ivana Stojanova i drugih.\nKustos Međunarodne galerije portreta u Tuzli Samir Sufi rekao je Srni da su na izložbi predstavljeni dominantno veliki i srednji formati, a da se “na platnima posebno osjeti duh postmoderne, koju karakteriše suprotstavljanje ploha, suprotstavljanje tekstoralnih vrijednosti, boje, sa elementima tipografije, koja se takođe, može vezati za postmodernu, jer se ovaj pravac pojavio i u arhitekturi i u dizajnu i umjetnosti uopšte”.\n“Ovo je nešto novo za tuzlansku publiku, iako su u našoj galeriji do sada gostovala čak 63 bugarska umjetnika raznim povodima i izložbama”, naglašava Sufi.\nIzložba, koju su zajedno realizovali Ambasada Bugarske u BiH, grad Tuzla, “ART simpozijum Jahorina” i Međunarodna galerija portreta u Tuzli, biće otvorena do 20. juna.\n“Art simpozijum Jahorina” osnovan je 1. maja 2003. godine pod pokroviteljstvom Olimpijskog centra Jahorina i uz podršku tadašnjeg gradonačelnika Istočnog Sarajevo pokojnog Predraga Lasice, i od tada se redovno održava svake godine na Jahorini, gdje je ugostio brojne likovne umjetnike iz Japana, NJemačke, Češke, Mađarske, Rusije, Ukrajine, Španije, Italije, Egipta, Grčke, Irske, Amerike, Holandije, Francuske, Turske, Bugarske, Makedonije, Srbije, Hrvatske, čija su djela predstavljena na više od 50 izložbi u Srpskoj, BiH i inostranstvu.\nCilj ove renomirane manifestacije kulture jeste afirmacija likovne umjetnosti i umjetnosti uopšte, razvoj ekološke svijesti, podsticaj turizma kako na području Republike Srpske, BiH i država u regionu, tako i u svijetu, uključujući doprinos naporima da Jahorina bude prepoznatljiva i na mapi kulturnih destinacija.\nPrethodni članakU maju 1.700 saobraćajnih prekršaja od 2.700 kontrolisanih vozača\nNaredni članakFormiran odbor “Uspješne Srpske”


O NAMA – Mary Cohr Dermavita\nDermavita je ekskluzivni zastupnik i distributer za korporaciju Guinot/Mary Cohr Institut Paris već 20 godina\nMisija Dermavite tima je zadovoljenje zahteva modernog tržišta i stvaranje svesnosti o snažnom i kvalitetnom brendu. Takođe i konstantno praćenje novih trendova kako na domaćem tako i na stranom tržištu. Kao ekskluzivni distributeri, svojim iskustvom i profesionalnošću mi ćemo i diktirati trendove u službi lepote. Mi to možemo!\nJer imamo: snagu brenda, širok spektar usluga, zagarantovanu lepotu. Jer nudimo: kvalitet, inovativnost, raznovrsnost. Na čelu ove kuće kod nas je doktorka Valentina Petrušić koja već 20 godina ulaže svoje znanje u profesionalnu kozmetiku Instituta Paris.\nMARY COHR INSTITUT LEPOTE JE MESTO KOJE NUDI PROFESIONALNE TRETMANE I SAVETE ZA NEGU KOŽE, GDE ŽENE MOGU SLOBODNO IZRAZITI SVOJE POTREBE I ŽELJE KOJE ĆE UZ NAŠ STRUČNI KADAR BITI OSTVARENE.\nMary Cohr Beauty terapeuti pomažu ženama da istaknu svoju lepotu i mladolikost preporučivanjem prilagođenih tretmana koji momentalno pružaju vidljive rezultate. Terapeuti stiču neprekidne visoko kvalitetne treninge u skladu sa jedinstvenim i ekskluzivnim protokolima, koristeći istovremeno i manuelne i mašinske tehnike.\nU periodu od blizu 50 godina, Beauty terapeuti održavaju svoje obećanje ženama, zahvaljujući Mary Cohr-u.\nOvaj jedinstveni brend je posvećen pružanju najdelotvornijih tretmana lepote ženama, uključujući primenu vrlo efikasnih aktivnih sastojaka koji su proizvedeni u skladu sa farmaceutskim standardima pod nadzorom visoko kvalifikovanih stručnjaka.


5 lekcija o novcu koje bi trebalo da naučite svoje dete pre nego što napuni 10 godina - Na Vidiku Magazin\nMagazin\tNaukaPsihologija\t5 lekcija o novcu koje bi trebalo da naučite svoje dete pre nego što napuni 10 godina\nDeca čak i pre treće godine kreću da postavljaju pitanja o stvarima koje se dešavaju oko njih. Jedna od njih je i novac koji deca počinju da povezuju sa ostalim stvarima koje se nalaze u prodavnicama, na bankomatu i sličnim mestima. Deca do 5 godine nemaju baš jasnu sliku o tome odakle novac dolazi, već vide da ga mama i tata samo izvade iz novčanika ili jednostavno podignu u banci kada im je potreban.\nZato je važno da vašu decu naučite da je novac vredan ali ne i najvredniji i da bi trebalo pažljivo da se ophode prema njemu. Ovih 10 lekcija možete da sprovodite već od 5 godine, jer je to godina kada oni počinju da razumeju da novac ne pada sa neba.\n1. Novac ne raste na drveću\nObjasnite deci da novac nije neograničen resurs, i da bi dobili novac svako jutro idete na posao. Kad vas dete pita zasto opet idete na posao, objasnite mu da morate jer će tako dobiti novu igračku, a ukoliko ne odete neće. Dete će krenuti da povezuje stvari i da shvarta da je potrebno da nešto uradi kako bi došao do novca.\n2. Dajte im nešto novca da raspolažu sa njim i pustite da ih potroše kako žele\nAko deci date neku količinu novca i kažete mu da ga potroši kako želi, a ono odmah ode i kupi najnoviju igračku i ostane bez rezerve, to je odlična lekcija jer će shvatiti da sledeći put neće imati da kupi novi album sa sličicama. Kad dete uoči posledice trošenja novca počeće da razmišlja o tome koliko ima i koliko mu je ostalo i tako će naučiti da ga raspodeli.\n3. Za vredne stvari vredi čekati\nNaučite dete da mora da čeka da bi dobilo ono što želi, to će ga naučiti da ceni vreme, trud i novac koji će dobiti za određeni broj dana. Dobra vežba je pravljenje pice sa svim sastojcima koje dete voli, kad dete bude shvatilo da mora da čeka da se testo razvije, a sastojci pripreme i poređaju, kao i da sve to mora da se ispeče, biće srećnije kada posle nekog vremena bude uživao u hrani. Zatim sledeći put dajte detetu instant picu i pitatjte ga koja mu se više dopala. Verujemo da će mnogo naučiti iz tog primera.\n4. Štednja je super\nKada vaša ćerka želi novu lutku a nema dovoljno novca pustite je da sakupi novac za nju.\nMožete joj dati neke sitne zadatke da obavi i za to joj platiti, ali važno je da to razvučete bar na mesec dana. Kada osetite da je dovoljno zaradilo, odvedite je u prodavnicu i dajte joj da sma plati lutku na kasi. Verujemo da nikada to neče zaboraviti.\n5. Neka napravi listu želja\nLista želja uglavnom se odnosi na igračke koje vaše dete želi da dobije. Neka napravi rang listu sa igračkama koje najviše želi do igračaka koje su joj manje važne, to će ih naterati da razmisle šta je stvarno važno a šta ne.\ndecadeca i novacnovacvaspitanje dece


Erased Epizoda - 8 - SA PREVODOM NA ANIMEBALKAN.NET\nDownload Erased Epizoda – 8, Watch Erased Epizoda – 8, don't forget to click on the like and share button. Anime Erased always updated at Anime Balkan. Don't forget to watch other anime updates.\nKajo jedva uspeva da se sakrije od uljeza pre nego što se povuče, ostavljajući za sobom trag na kutiji koju je šutnuo. Sledeće večeri, dok Iashiro ide sa nekim ljudima iz Dečijeg savetovališta da istraže Kaioovu kuću, Kaio govori Satoru i ostalima o uljezu prethodne noći. Gledajući u naprtnjaču koja je ostala iza njih, oni pronalaze alate koje Satoru prepoznaje kao one koji se koriste za impliciranje Juna za Kajovo ubistvo, kao i briket za koji se pretpostavlja da pripada ubici. Shvativši da je još uvek zaglavljen u petlji ubistava otmica, Satoru vodi Kaio-a da prenoći u njegovoj kući, gde ih je Sachiko očekivao. Sutradan, Satoru i Sachiko prate Kaio natrag u njenu kuću kako bi se suočili sa njenom majkom.


Vakcina AstraZeneca stigla u Srbiju | Korona virus News | Al Jazeera\nU posljednja 24 sata u Hrvatskoj je devet, u BiH i Crnoj Gori po 11, a u Srbiji i S. Makedoniji po 16 smrtnih slučajeva.\nPrvi kontingent od 150.000 doza britansko-švedskog proizvođača stigao je u Beograd (EPA)\nKontingent od 150.000 doza vakcine protiv korona virusa britansko-švedskog proizvođača AstraZeneca stigao je u nedjelju ujutro u Srbiju.\nPoslije ove isporuke, Srbija postaje jedna od rijetkih zemalja u svijetu u kojoj će građani moći birati između četiri različite vakcine protiv korona virusa: američko-njemačke Pfizer/BioNTech, ruske Sputnik V, kineske Sinopharm i britansko-švedske AstraZeneca.\nOčekuje se da će u Srbiju kasnije u nedjelju stići novi kontigent od 50.000 doza ruske vakcine Sputnik V. U petak je Srbija potpisala novi ugovor s kompanijom Pfizer-BioNTech, tako da će u tu državu u drugom kvartalu, umjesto 500.000 vakcina, stići 1,2 miliona, a u trećem, umjesto 400.000, još 1,19 miliona doza vakcina.\nU Srbiju je do sada stiglo najviše kineskih vakcina Sinopharm – milion i po doza.\nU posljednja 24 sata u Hrvatskoj je zabilježeno 260 novih slučajeva zaraze korona virusom, a devet osoba je umrlo, objavio je Nacionalni stožer Civilne zaštite, prenosi agencija Hina.\nU Hrvatskoj je trenutno 2.371 aktivni slučaj korona virusa.\nDo danas je ukupno testirano 1,3 miliona ljudi, među kojima 5.458 u posljednja 24 sata.\nOd 25. februara 2020., kada je zabilježen prvi slučaj zaraze u Hrvatskoj, do danas ukupno je zabilježeno 239.945 osoba zaraženih novim korona virusom, od kojih je 5.429 preminulo, ukupno se oporavilo 232.145 osoba od toga 301 u posljednja 24 sata.\nJedanaest preminulih u BiH\nU protekla 24 sata u Bosni i Hercegovini registrovano je 267 novih slučajeva zaraze koronvirusom i 11 smrtnih slučajeva, s tim da u izvještaj nisu uvršteni podaci iz Brčko distrikta, prenosi agencija Anadolija.\nU ovom periodu u bh. entitetu Federacija BiH potvrđena su 223 slučaja zaraze i pet smrtnih slučajeva, saopćeno je iz Zavoda za javno zdravstvo FBiH. Fo sada je testirano 436.978 uzoraka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 82.841 osobe.\nZaključno s današnjim danom, u FBiH izliječena su 75.702 pacijenta. Trenutno je aktivno 4.514 slučajeva pozitivnih na SARS-CoV-2. U protekla 24 sata, Zavodu je prijavljeno pet novih smrtnih ishoda. Broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 2.625.\nОd pоsljеdnjеg izvјеštаја о еpidеmiоlоškој situаciјi u bh. entitetu Rеpublika Srpska, u pоsljеdnja 24 sata izvršеnо је tеstirаnjе 528 lаbоrаtоriјskih uzоrаkа, а nоvi kоrоnа virus pоtvrđеn је kоd 44 оsоbе.\nU pоsljеdnjа 24 čаsa, priјаvljеnо је šеst smrtnih slučајеvа kоd kојih је pоtvrđеnо prisustvо kоrоnа virusa. Dо sаdа је u RS pоtvrđеno 42.185 slučајеvа kоrоnаvirusa, а prеminulо је ukupnо 2.209 оsоbа kоd kојih је pоtvrđеn tеst nа koronavirus. U RS, оd nоvоg kоrоnа virusa, dо sаdа sе оpоrаvilо 33.898 оsоbа, а tеstirаne su ukupnо 195.914 оsоbe.\nCG: Više od 400 novih slučajeva\nU Crnoj Gori je u posljednja 24 sata od posljedica koronavirusa preminulo 11 osoba, a potvrđena su 402 nova slučaja infekcije.\nUkupno je testirano 1.698 uzoraka te je prijavljen oporavak 620 pacijenata, objavio je Institut za javno zdravlje Crne Gore.\nUkupan broj preminulih povezanih s covid-19 infekcijom u Crnoj Gori od početka pandemije je 950, a registriranih slučajeva koronavirusa 71.995.\nŠesnaest novih žrtava u Srbiji\nU Srbiji je u posljednja 24 sata potvrđeno 2.518 novih slučajeva korona virusa, a preminulo je 16 osoba, prenosi Tanjug.\nPrema novim podacima Ministarstva zdravlja, od poslednjeg presjeka je testirano 10.266 uzoraka.\nNa bolničkom liječenju je 3.569 pacijenata, od kojih je 151 na respiratoru.\nOd početka epidemije u Srbiji je potvrđeno 436.640 slučajeva korona virusa, a preminulo je 4.337 osoba. Procenat smrtnosti je 0,99 posto.\nDo sada su testirana 2.846.122 uzorka.\nS. Makedonija: Pozitivno skoro 12 posto uzoraka\nU Sjevernoj Makedoniji registrirana su 254 nova slučaja korona virusa, a još 16 osoba je umrlo od te zaraze, saopćilo je danas Ministarstvo zdravlja. Novi broj zaraženih potvrđen je sa 2.160 testova u prethodna 24 sata i pozitivno je 11,76 posto uzoraka.\nOd korona virusa u Sjevernoj Makedoniji do sada su ukupno umrle 3.063 osobe, dijagnostikcirano je 99.285 zaraženih, a aktivnih slučajeva ima 6.822.\nInstitut za javno zdravlje je registrirao da je ozdravio još 151 pacijent, pa je ukupan broj izliječenih porastao na 89.400.\nU Sjevernoj Makedoniji je urađeno ukupno 502.711 testova na prisustvo korona virusa.\nEnglezi nikad nisu dobili prvu utakmicu EP-a, Hrvati se nadaju da će tako i ostati


Nike Sportswear Tech Fleece lifestyle dukserica sa kapuljačom za dječake koja donosi toplotu i udobnost tokom svakodnevnih aktivnosti.\nOva dukserica koja se zakopčava rajsferšlusom cijelom dužinom, je sačinjena od najkvalitetnijeg flisa koji je mekan, lagan i topao.\nProstrana kapuljača će ih štiti od vjetra i kiše kada je to neophodno.\nNe dozvoli da im hladno vrijeme ospori izlazak napolje i obucite ga u Nike Sportswear Tech Fleece lifestyle duksericu sa kapuljačom za dječake.


Polovni MAN le10-225 4x4 kamioni oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > MAN > MAN le10-225 4x4\nPolovni MAN le10-225 4x4 kamioni\nMAN LE10-225 4x4Poslednja inspekcija: 05-05-2017, Opšte stanje (1-5): 4, Godina registracije: 24-02-2004, konfiguracija sekire: 4x4, Klasa emisije: Euro 3, Tip vešanja: Parabolični-parabolični, Snaga motora: 225, Mjenjač: Manuel, Maksimalni teret: 3100, Bruto težina: 10500, Veličina prednjih guma: 425-75-R20, Veličina zadnjih guma: 425-75-R20\nOvde je kompletna lista polovnih MAN le10-225 4x4 kamioni za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og MAN le10-225 4x4 kamioni koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih MAN le10-225 4x4 kamioni koje Vas interesuju.


Izvor: Danas, 13.Maj.2021, 11:14\nGetty Images Broj poginulih i povređenih u Gazi i Izraelu raste u poslednjem talasu sukoba između Hamasa i Izraela. Do nasilja je došlo posle mesec dana tokom kojeg su rasle napetosti, iako sukob između Izraela i Palestinaca traje decenijama. Kako je sve počelo? Minhen 1972: Septembarski dani posle kojih više ništa nije bilo isto Nakba: […]\nDanas: Izrael, Palestina i nasilje: Raste broj mrtvih i ranjenih – Izrael razmatra kopneni napad na pojas Gaze\nIzrael i Palestinci su decenijama u zavadi, šta su ključni problemi?..Broj poginulih i povređenih u Gazi i Izraelu raste u poslednjem talasu sukoba između Hamasa i Izraela...Do nasilja je došlo posle mesec dana tokom kojeg su rasle napetosti, iako sukob između Izraela i Palestinaca traje decenijama...Kako...


Inkontinencijski tanki ulošci za žene\nZaštitna podloga za krevet\nOve pelene za djecu imaju posebno oblikovanu 3D upijajuću jezgru koja sprječava propuštanje. Pruža visoku udobnost i sigurnost od istjecanja.\nKorisnički paket: 84 kom


Nastavljena ekspanzija M:tel-a u FBiH - Akta.ba\nNastavljena ekspanzija M:tel-a u FBiH\n06.01.2009. 09:34 / Izvor: Oslobođenje\n"Preduzeće Telekom Srpske trenutno ima oko 1.100.000 korisnika mobilne telefonije u BiH (M:tel), tržišno učešće kompanija u oblasti mobilne telefonije u BiH iznosi oko 38 posto, a do kraja 2009. godine građanima BiH biće omogućeno korištenje svih usluga koje se danas mogu sresti na tržištima razvijenih zemalja zapadne Evrope", najavio je Predrag Ćulibrk, generalni direktor Telekoma Srpske.\nTelekom Srpske planira da uvede nove usluge u fiksnoj i mobilnoj telefoniji. Tokom sljedeće godine M:tel planira da plasira mreže treće generacije u mobilnoj telefoniji kao i interaktivnu IP televiziju preko ADSL tehnologije.\nPoslovnu 2008. godinu Telekom Srpske je – naglašava Ćulibrk – prema procjenama, završio sa 50 posto većom dobiti u odnosu na 2007. godinu.\nUspjeh Telekoma Srpske ogleda se i u činjenici da je u Federaciji BiH broj korisnika mobilne telefonije sa oko 10.000, koliko ih je bilo prije privatizacije ovog telekoma, povećan na 170.000 korisnika.\n"S obzirom na to da smo postigli rekordan rast broja korisnika od juna 2007. godine do danas, te da smo naše tržišno učešće u BiH u oblasti mobilne telefonije povećali za skoro pet posto, smatram da imamo razloge da budemo izuzetno zadovoljni", ističe Ćulibrk.\nPrema njegovim riječima, korisnici mobilne telefonije i interneta iz cijele BiH prepoznali su kvalitet ponude Telekoma Srpske i uvjerili se u njegovu spremnost da na konkurentnom trištu telekomunikacionih usluga koje postaje sve liberalnije, uvijek ponudi više.\n"Bez obzira na krizu, o kojoj se u ovom trenutnku mnogo govori, M:tel će i u narednoj godini nastaviti sa investicijama i pokušati da doprinese da opšta ekonomska slika zemlje bude što bolja. Naši planovi za 2009. godinu u svim segmentima nose karakter rasta i napretka", ističe Ćulibrk.\nTelekom Srpske spremno će se – ističe on – suočiti sa novim izazovima i provesti u djelo "izuzetno ambiciozne, ali ostvarive planove".\nĆulibrk je naveo da je prošla godina protekla u znaku unapređenja usluga i ponude, intenzivnog prodora na federalno tržište, kao i rekordnog rasta broja korisnika.


Četvrti sastanak Rio Tinta i predstavnika NVO sektora i šire javnosti\nPrerada rude Jadarita biće primer najbolje svetske prakse u rudarstvu.\nRio Sava Exploration, ćerka firma kompanije Rio Tinto koja razvija Projekat „Jadar“, održala je četvrti po redu Otvoreni sastanak sa predstavnicima NVO sektora i šire javnosti u cilju nastavka dijaloga sa zainteresovanim stranama i predstavljanja svih detalja projekta, posebno onih koji izazivaju zabrinutost kod građana.\nNakon sastanaka održanih u aprilu, junu i julu sa više od 200 učesnika, predstavnici kompanije Rio Sava su na četvrtom skupu - zajedno sa ekspertima naučnih institucija uključenih u projekat, detaljno predstavili tehnologiju prerade ruda u okviru kompanije Rio Tinto, tehnologiju prerade jadarita na projektu Jadar, ali i lanac dodatnih vrednosti projekta u pogledu finalnog proizvoda i benefita za Srbiju.\nOtvorenom sastanku na temu prerade rude prisustvovalo je preko 70 učesnika šire javnosti i oni su imali priliku da u direktnom razgovoru sa predstavnicima kompanije Rio Sava dobiju odgovore na sva pitanja u vezi sa Projektom „Jadar“.\n„Metoda prerade rude jadarita rezultat je višegodišnjeg rada naše kompanije i ona će se odvijati u modernom postrojenju, sa inovativnom i održivom procesnom tehnologijom, koja je ekološki prihvatljiva i značajno naprednija od ranije korišćenih. Planirano je da projekat Jadar bude primer najbolje tehnologije za preradu rude koja ispunjava tri, za nas najvažnija principa: da bude tehnološki održiva, ekološki prihvatljiva i ekonomski isplativa“, istakla je Vesna Prodanović, direktorka Rio Sava Exploration.\n„Projekat Jadar predstavlja integrisani proces unutar koga se celokupna prerada obavlja na jednom mestu što je ekonomski i ekološki najisplativije. Time Rio Tinto zadržava vrednosni lanac u Srbiji, proizvodeći ovde finalni proizvod kome nije potrebna dalja prerada. Projekat Jadar na taj način obezbeđuje konkurentnost ovog proizvoda na svetskom tržištu i mapiranje Srbije kao ključne u procesu tranzicije ka zelenim izvorima energije,“ zaključila je Vesna Prodanović.\nProjekat „Jadar“, kao jedna od vodećih grinfild investicija u Srbiji razumljivo izaziva veliku pažnju javnosti, nevladinih organizacija i posebno lokalnog stanovništva. Serije otvorenih sastanaka važan su segment otvorenog dijaloga i saradnje na bazi tačnih, relevantnih i transparentnih informacija. Rio Sava će i u budućnosti nastaviti da aktivno sluša potrebe svih zainteresovanih strana u vezi sa razvojem Projekta „Jadar“, čemu u prilog govori i činjenica da je sledeći Otvoreni sastanak zakazan već za septembar.


Distribuciju toplih napitaka | Proizvodi | Bago\nAparat za tople napitke DC1704\nDC1703 aparat za tople napitke\nDCM1699 aparat za tople napitke\nDCM1701 aparat za tople napitke\nDistribuciju toplih napitaka sa najnovijim inovacijama i rešenjima koji ispunjavaju i najzahtevnije potrebe naših kupaca.\nProfesionalni aparati za distribuciju toplih napitaka izrađeni od visoko kvaletitnih materijala koji omogućavaju dug vek trajanja. Tehnička rešenja daju veliku pouzdanost u radu, jednostavnost upotrebe, lakše i brže održavanje sa velikim osvrtom na smanjenje troškova.\nProfesionalni aparati za distribuciju toplih napitaka dizajnirani za opremanje pekara ,picerija ,restorana ,kafića ,pabova i drugih prostora gde postoji potreba za distribucijom toplih napitaka.


Sedativ Archives | OUT OF THE DARKNESS\nmachine gun etiquette 29.10.2020.\nDezerter pod sedativom\nPesma Dezerter je nastala početkom 90tih i našla se na prvom demu snimljenom u proleće ’93. Kao prvi deo triologije Dezerter-Beskućnik-Izdajnik našla se i na novom snimku realizovanom tokom leta ovde godine kod Vuje KBO u Kragujevcu, kao jedna od pet starih stvari koje su refreshovane i ponovo snimljene uz…\nmachine gun etiquette 18.12.2019.\nFLAME STILL BURNS – FEST 2 // 14.12.2019 // Klub „Rok ordinacija“, Kraljevo\nTačno godinu dana posle prvog festivala upriličenog povodom simboličnog obeležavanja 40 godina panka i 30 godina hardkora u Kraljevu, u ovdašnjem klubu „Rok ordinacija“ održan je i drugi po redu fest „Flame still burns“, istina mnogo manjeg obima, ali po opštem utisku – takodje uspešno i opušteno hc/pank…\nPlamen i dalje gori – 30 godina KV/HC scene // 15.12.2019 //\nKad je Žućo (basista Totalnog promašaja – prim. aut) u toku održavanja lokalnog Street art festivala, prošlog leta, uleteo sa idejom da bi bilo super da se ponovo okupe, odmah sam znao da će to biti koncert za pamćenje. Njegova inicijalna ideja bila je da to bude manja žurka-svirka samo…\nmachine gun etiquette 27.01.2019.\nVečernje novosti o koncertu povodom 30 godina hardcorepunk-a u Kraljevu\n18/12/2018 Večernje novosti\n30 godina KV/HC scene // 15.12.2018 // Mašinska škola 14. Oktobar, Kraljevo\nPre nekih dva meseca iskočio mi je na FB plakat „30 godina panka u Kraljevu“ a pošto znam da Vojkan piše knjigu o toj tematici o kojoj se priča neko vreme, pretpostavio sam da je reč o promociji knjige. Kad sam skontao da je u pitanju koncert, na kojem će…


Успешан рад Подружнице Удружења потомака старих ратника у Милошевцу: ДА СЕ ЖРТВЕ НЕ ЗАБОРАВЕ – Паланачке новине\nUspešan rad Podružnice Udruženja potomaka starih ratnika u Miloševcu: DA SE ŽRTVE NE ZABORAVE\nby Palanačke · 11 maja, 2017\n-Izveštaj podneo predsednik Ilija Pisarević\nPodružnica Udruženja potomaka ratnika od 1912. do 1920. u Miloševcu ostvarila je sve planirane aktivnosti – konstatovano je u izveštaju o radu koji je podneo predsednik Ilija Pisarević. Sve aktivnosti odvijale su se u duhu tradicija i sa željom da se ne zaborave žrtve balkanskih i Prvog svetskog rada među kojima je bio i priličan broj Miloševčana. Njima u čast podignut je Spomen dom, ali i druga obeležja koja mlade generacije treba da podsećaju na velike žrtve za slobodu.\nČlanovi Podružnice, potomci starih ratnika i simpatizeri, posetili su ostrvo smrti Vido u Grčkoj, a bili su i u Vrbovcu, gde se u tamošnjoj crkvi nalazi spomen-kosturnica palih rodoljuba na Vrbovačkoj kosi. Organizovan je i odlazak u Radovanjski lug, na mesto velikog srpskog raskola, gde je pre 200 godina mučki ubijen srpski vožd Karađorđe.\nMiloševačka Podružnica je učestvovala i na obeležavanju slave (Mitrovdan) Okružnog odbora Udruženja potomaka ratnika u Smederevu i u polaganju venaca na spomen ploči u Lipama. Venac je položen i na spomeniku palima na Vrbovačkoj kosi.\nOrganizovani su i izleti u manastir Prohor Pčinjski i poseta Zebrnjaku kod Kumanova u Makedoniji. Aktivno su sudelovali i u obeležavanju Dana Opštine Velika Plana. Ostvarena je dobra saradnja sa Osnovnom školom, Crkvenim odborom, Kolom srpskih sestara i Centrom za porodični smeštaj dece. Plodna je saradnja sa lokalnom samoupravom i boračkom organizacijom.\nPodružnica je i finansijski dobro poslovala.\nPrisutnima se obratio i Vaso Bojčić, čelnik organizacije potomaka starih ratnika u Smederevu, koji je podsetio na velike žrtve koje je Srbija dala u oslobodilačkim ratovima u prošlom veku.\nSvetosavska akademija učenika OŠ „Heroj Radmila Šišković“ (TV prilog)\nGradski bazen u sredu pun, u petak počinje sa radom\nBazen radi od 1. juna\nNext story Pisma redakciji: POKUŠAJ RUKOVODSTVA DIS-A DA ME SE REŠI… (4)\nPrevious story Održana tribina „Sto škola za detinjstvo bez bola“


Ja biti ponosna na predakove, topik o porodici i aktivnostima građanina Karađorđevića - Page 41 - Društvo - Parapsihopatologija™\nŠokiran sam ovolikom mržnjom na ovom desničarskom forumu prema mom suverenu.\nKao lojalni sluga Krune, odlučio sam da popijem jedan Earl Grey na 203 stupnja farenhajta, vama svima u inat. God save the Queen.\nLong live BBC\n19 minutes ago, Marvin (Paranoid Android) said:\nti pistolsi su pank otprilike koliko i grupa ruz\n11 minutes ago, ToniAdams said:\nkoja ti je bila omiljena pesma od ruza?\nKako je u Zagrebu i Ljubljani obelezeno rodjenje novog clana prestolonaslednicke dinastije?\nskromno i u krugu porodice.\nznaci, tupce dodje na prestol i postajemo svedska?\nMa ne naravno. Ilustrujem da to što je nešto monarhija, makar i ograničene političke moći kao u Švedskoj, nije apriori loše. Drugi faktori su daleko bitniji.\n1 minute ago, miki.bg said:\nda, zahvaljujući ograničavanju političke moći i smanjivanju uticaja monarhije\nu tom pravcu ide proces, ne ide obrnuto\n51 minutes ago, precog said:\nЗубарка, и ти свашта питаш.\nI primarno zbog toga je ljudima bolje u ne-monarhijama ili zbog svih ostalih stvari koji su pratile taj proces?\n5 hours ago, pacey defender said:\n2006. se narod nesto pitao u vezi drzavnog uredjenja, glasanjem za republikanski Ustav. Svi koji su glasali za su bilo kom pretendentu - pa tako i porodici Karadjordjevic - tom prilikom uskratili privilegiju da budu kraljevi/.\nPeciznosti radi, da taj 48 sati Ustav nije prosao, to svakako ne bi znacilo da su gradjani protiv republike, nego da nema dovoljno gradjana koji podrzavaju predlog ustava - iz kog razloga, to ne bismo mogli znati.\nDa Ustav iz 2006. nije dobio potrebnu vecinu, na snazi bi ostao isto tako republikanski Ustav.\nGradjani se na tom referendumu nisu izjasnjavali o republici ili monarhiji, tj. nisu imali realnu (!) mogucnost da se izjasne protiv republike jer bi republikansko uredjenje svakako ostalo na snazi.\nDakle, nema sumnje, gradjani su podrzali Ustav sa republikanskim uredjenjem (uz pratecu sitnicu - nezakonito izbacivanje iz birackog spiska nepozeljnih gradjana sa Kosova i Metohije bez cega bi se tesko dostigao trazeni broj gradjana koji su glasali ZA; ostale nezakonitosti i nepravilnosti da ne pominjemo...), a i da nisu, isto bi im se vatalo sa stanovista drzavnog uredjenja.\nKad sam vec tu, ja sam svakako za republiku, a kad bih mogao da biram, to bi bila prava republika, a ne paradrzavna razvalina kojom vladaju oktroisani poremeceni samodrzac i njegova poltronska menazerija i olos. Nazalost, tesko da ce se tu bilo sta u dogledno vreme promeniti.\nboranijo, niste ni zasluzili ovako otmenu kraljevsku porodicu.\nNa jedan vrlo jednostavan nacin da prikazem, moje vidjenje monarhije u srednjem veku je takvo da je feudalizam bio osnov za takvo uredjenje. Na isti nacin kao sto i feudalisticki aspekt u kapitalizmu pruza podrsku stabilnosti nedemokratskih vlada.\nU feudalizmu imas n nekih feudalista, vlasnika zemlje koji su do nje dosli silom i koji zahvaljujuci tom statusu imaju lovu i cuvene zavisne seljake na usluzi. E sad, posto je to dosta nepravedan sistem, uvek je postojao rizik od drustvenih pobuna i ugrozavanja takvog sistema. Onda je jedan od tih feudalista hteo malo vise uticaja, trosio je vreme i resurse da kontrolise ceo realm i drugi feudalisti su usli u obostrano koristan aranzman sa takvim jednim tipom, kako bi oni za uzvrat dobili stabilnost i garanciju da se nece promeniti rezim, kao i da neki drugi spoljni imperator nece da udari na njegov posed. I tako se tu oblikovao jedan monarh, u to feudalno doba ispunjeno nacionalnim ratovima, pre nastanka nacionalnih drzava.\nPolako sa iscezavanjem feudalizma, sa more power to the people, doslo je i do slabljenja monarhija i to je super. Ne volim da ih vidim nigde, da na bilo koji nacin simbolizuju nejednak status po osnovu rodjenja, posebno kad nemaju nikakav track record.\n@miki.bg, mislim da niko ovde nije bas tako ogranicen da ekonomski i drustveni razvoj svedske ili francuske atribuira postojanju ili nepostojanju monarhije. I te njihove monarhije su svedene na neki drzavno sponzorisani reality show gde im se na appealu za taj reality show daje kroz tu protokolarnu vaznost. Mislim da je to sve varvarizam i da to mora se prekine sto pre. Windsore prve sjebati, of course.\nMa daj, ceremonijalni rijaliti ti je varvarizam koji treba uknuti što pre, ali zato pseudodemokratski kapitalizam u okviru koga se taj rijaliti odvija sa eksploatisanjem ljudi i prirodnih resursa koje omogućuje da ekstremno jeftino pišemo sve ovo je ok sve kul i nije varvarizam i ne treba previše žuriti sa njegovim ukidanjem.\nEdited February 26, 2018 by miki.bg


Arnel Isak » Ministarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline ZDK u funkciji građana\nMinistarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline ZDK u funkciji građana\nMinistar Ministarstva za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline, Arnel Isak, u delegaciji Vlade Zeničko-dobojskog kantona učestvovao je na sastanku sa privrednicima Visokog. Privrednici koji su orijentirani na indudustrijsku zonu Ozrakovići iznijeli su problem na zastoj u izgradnji putne komunikacije koja prolazi kroz industrijsku zonu, što negativno utiče na njihov rad i poslovanje.\nS obzirom da Ministarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline u ovom projektu učestvuje saznačajnim iznosom sredstava od 424.364,23 KM, odnosno (68%), ministar Isak je od prisutnih iz Direkcije za ceste ZDK, te predstavnika izvođača radova i nadzornog organa na izgradnji glavnog puta kroz Ozrakoviće zatražio da se radovi intenziviraju i blagovremeno završe. Istakao je da će putem Direkcije za ceste ZDK redovno pratiti realizaciju izgradnje ove dionice puta koja je od strateškog značaja, kako za privredna preduzeća, tako i za 1.100 zaposlenih radnika, a posebno za građane Visokog.\nMinistarstvo će i u narednom periodu, i za općinu Visoko, a i za druge općine Zeničko-dobojskog kantona, planski osiguravati ovakve ‘saobraćajno-privredne’ projekte, u kojima će se uz sinergiju sa nadležnim ministarstvima Kantona i subjektima iz lokalnih zajednica osigurati da građani, kao krajnji korisnici, imaju što bolje uslove rada, privređivanja, saobraćajne komunikacije i kvalitetnijeg života uopće.\nRamazanski program RTV Zenica.


Vrući poslovi: Radnici u grafičkoj doradi (više izvršilaca)\nKonkurs za oglas "Radnici u grafičkoj doradi (više izvršilaca)" kompanije ALPHA PRINT je istekao i konkurisanje na oglas je onemogućeno!\nALPHA PRINT DOO je jedna od štamparija u Srbiji sa najbrže rastućim poslovnim rezultatima i višegodišnjim radnim iskustvom. Naš stručni i profesionalni tim zaposenih je tu da realizuje svaku želju klijenata na najbrži i najkvalitetniji mogući način. Kao rezultat modernizacije proizvodnog pogona i predanog i konstantnog napredovanja došlo je do povećanja obima posla, usled kojeg raspisujemo konkurs za sledeću radnu poziciju:\nRADNICI U GRAFIČKOJ DORADI\nSrednja stručna sprema, poželjno grafičkog usmerenja\nMinimum jedna godina iskustva rada u štampariji na istim ili sličnim poslovima\nRad na mašini za toplu plastifikaciju tabaka\nKontrola polugotovih i gotoih proizvoda\nObavljanje ostalih poslova po nalogu neposrednog rukovodioca u okviru radnog mesta\nKontakt telefon: 011/4524004


SELJAK TRAKTOROM PROŠIRIO BELGIJU! Orao je i jedan kamen mu je zasmetao, ali sada je u velikom problemu - mediji.net\nSELJAK TRAKTOROM PROŠIRIO BELGIJU! Orao je i jedan kamen mu je zasmetao, ali sada je u velikom problemu\nPoljoprivrednik iz Belgije pomerio je granični kamen sa Francuskom jer mu je smetao tokom oranja, ne shvatajući da je proširio teritoriju svoje zemlje za više od dva metra.\nJedan farmer u Belgiji prepravio je državnu granicu sa Francuskom jer mu je granični kamen zasmetao kada je vozio traktor, pa ga je premestio malo dublje u francusku teritoriju i tako "proširio" svoju zemlju ne mareći kakve bi posledice tog njegovog poteza mogle da budu.\nNaime, sasvim slučajno je, nakon što je jedan lokalni istoričar...\nbelgijaPreko 600 vesti\ntraktorPreko 300 vesti\nŽiva domaća vakcina protiv poliomijelitisa (dečje paralize) može da spreči obolevanje virusom korona, što su tokom eksperimenata dokazali stručnjaci Federalnog naučnog centra za istraživanje i razvoj imunobioloških preparata "Čumakov" Ruske akademije nauka, izjavio je direktor centra Ajdar...\nHelikopter je 50 metara zašao na teritoriju Ukrajine


VEĆE USVOJILO ODLUKU O REBALANSU BUDŽETA - LAJKOVAC NA DLANU\nDanašnja 37. redovna sednica Opštinskog veća opštine Lajkovac bila je pripremna pred 15. sednicu Skupštine opštine, koja će se održati u ponedeljak 27. juna od 9 časova. Najvažnija tačka obimnog dnevnog reda bilo je razmatranje Nacrta Odluke o rebalansu budžeta opštine Lajkovac za 2022. godinu.\n“Rebalansom budžeta imamo novih 147 miliona dinara. Priliv velikog dela tih sredstava imamo zahvaljujući završetku suđenja za oduzeto zemljište, zbog toga smo svake godine imali zarobljenih oko 70 miliona, a sada je taj novac konačno oslobođen. Drugi deo se odnosi na to što nije došlo do najavljenog pokupljenja električne energije za ovu godinu. Cene energenata su skočile što dodatno opterećuje budžet, tako da se prilikom izrade rebalansa vodilo računa o maksimalnom smanjenju neki troškova kako bismo više novca imali za investicije. Zahvaljujući svemu navedenom, u drugoj polovini godine imaćemo brojne, slobodno mogu reći kapitalne investicije.\nOdvojili smo novac za izgradnju parkinga ispred silosa vrednosti 35 miliona dinara, kao i za izgradnju obostranih trotoara u ulici Nadežde Petrović u dužini od 600 metara (ulica koja vodi od Lajkovca ka školi u Selu Lajkovcu), a vrednost radova je 18 miliona. Za parterno uređenje centra Jabučja oko seoskog doma, pošte i ostalih vitalnih objekata, u pitanju je dvogodišnji projekat ukupne vrednosti 40 miliona, ove godine smo odvojili oko 20 miliona. Uređenjem centra Jabučje će sledeće godine dobiti obrise varošice. Podsetio bih da se u Jabučju uveliko radi fekalna kanalizacija u okviru projekta „Čista Srbija“, a veći deo sela dobio je primarnu vodovodnu mrežu.\nRebalansom smo dodali 8 miliona za izgradnju fekalnog kolektora u Industrijskoj zoni i priključićemo ga na postrojenje za preradu otpadnih voda, koje će takođe biti rekonstruisano u okviru projekta„Čista Srbija“. Odvojili smo 2,5 miliona za izgradnju kišne kanalizacije u ulici Mihajla Pupina ispod pruge, zatim za parterno uređenje Radića konaka i Konaka Brene Mihajlović, gde ovih dana krećemo na završetak samih konaka, radovi su ugovoreni. Parterno uređenje košta oko 9 miliona, deo finansira EPS. Opredeljeno je 3,2 miliona za izgradnju dečjeg igrališta u sklopu osnovne škole u Bogovađi, pola miliona za zamenu klupa u Ulici vladike Nikolaja u centru Lajkovca, kao i 1,8 miliona za izgradnju saune u objektu zatvorenog bazena.\nSvim budžetskim korisnicima, javnim ustanovama i preduzećima, rebalansom je dodata količina novca neophodna za normalno funkcionisanje u drugoj polovini godine”, rekao je predsednik Živković u izjavi za medije neposredno nakon završetka sednice.\n“Najviše je dodato PU Leptirić, zakonski minimum koji im sleduje, zatim komunalno preduzeću za košenje zelenih površina, priključke na kanalizacionu i vodovodnu mrežu itd. Zapaža se da nema izdvajanja za puteve, a razlog je što smo odlučili da završimo kapitalne investicije, za koje treba mnogo novca. Ako se cena struje ne poveća mnogo do Nove godine možda ćemo uraditi još jedan rebalans i da tu sagledamo imamo li prostora za uređenje putne infrastrukture.\nOno što nam je takođe jako bitno i što smo želeli, ali nije bilo dovoljno sredstava u prvom rebalansu, to je izgradnja Seoske kuće u Vračeviću, za šta smo uradili projekat. Biće istih dimenzija kao Seoska kuća u Pepeljevcu, koja se gradi. Ako ne bude dovoljno novca ove godine, onda ćemo je sigurno raditi sledeće.\nNarednih godina najveći deo budžeta izdvajaćemo za putnu infrastrukturu jer ćemo sve krupnije radove završiti u ovoj godini. Nadamo se da će Putevi Srbije nastaviti sa rekonstrukcijom glavnog puta koji prolazi kroz centar Lajkovca, u toku su radovi sanacije na samom ulazu u Lajkovac. Danas sam bio u JP Putevi Srbije i rekli su mi da će ove godine uraditi projektovanje sanacije ostalog dela puta kroz Lajkovac do izlaza na Ibarsku magistralu i sledeće godine, ako bude novca, krenuti u potpunu rekonstrukciju te deonice. Ove godine, ako bude novca, saniraćemo one deonice koje su devastirane, pre svega prolaskom teškog saobraćaja kroz Lajkovac”, dodao je predsednik Živković.\nMeđu tačkama dnevnog reda predsednik Živković je izdvojio i Prve izmene i dopune Programa unapređenja kvaliteta zdravstvene zaštite. Uz predviđenih 12 miliona dinara dodato je još 700.000 radi angažovanja dva specijalista radiologije i specijaliste pulmologije, kao i za opremanje seoske ambulante u Slovcu koja je počela sa radom.\nPromenjena je i Odluka o finansiranju vantelesne oplodnje, jedina razlika je da svaka porodica i svako lice koje bude htelo da konkuriše u ovom programu moraće da ima boravište na teritoriji naše opštine najmanje 12 meseci (do sada je bilo jedan dan). Inače, Lajkovac svake godine izdvaja između 4 i 5 miliona za finansiranje vantelesne oplodnje.\nNa današnjoj sednici većnici su usvojili Odluku o Završnom računu budžeta za 2021. godinu, Prve izmene i dopune Programa uređivanja građevinskog zemljišta, Operativni plan odbrane od poplava za vode drugog reda, kao i predloge Statuta PU Leptirić, Gradske biblioteke i Ustanove za sport i omladinu.\nVeće je usvojilo predlog Upravnog odbora Gradske biblioteke o promeni naziva ustanove, pa će lajkovačka biblioteka poneti ime književnika Radovana Belog Markovića.


Slovenački ministar poljoprivrede Jože Podgoršek podneo je ostavku zbog afere oko neplaćanja jednog hotelskog računa.\nPrema medijskim napisima, Podgoršek je u januaru ove godine u jednom hotelu u Bohinju napravio račun od 800 evra, a nije ga podmirio nakon odlaska, nego je to, navodno, kasnije umesto njega učinio poljoprivredni kombinat s kojim je Ministarstvo poljoprivrede u sporu zbog vlasništva poljoprivrednog zemljišta.\nNavodno, reč je o slučaju sukoba interesa, odnosno korupciji, jer je hotel koji je izdao račun u vreme kad je ministar u njemu boravio, bio u vlasništvu osobe povezane sa spomenutim poljoprivrednim kombinatom.\nU izjavi za javnost, Podgoršek je saopštio da je dao ostavku da afera ne bi naškodila vladi premijera Janeza Janše pred izbore u nedelju 24. aprila, iako se ne oseća krivim.\nIncident na G20: Amerikanka i Ukrajinac izašli kad je Rus počeo da govori


Keto dijeta se posebno ne preporučuje trudnicamanije\nZdravlje Autor:index.hr26. dec. 202018:52 > 19:04\nKeto dijeta poslednje dve godine je, uz povremeni post, najpopularnija na svetu. Reč je o režimu ishrane koji se zasniva na povećanom unosu masti, dok su ugljeni hidrati uglavnom zabranjeni.\nPostoje određene grupe ljudi koji bi ovu dijetu trebali da izbegavaju kako bi sačuvali zdravlje.\nZatvor je jedan od najčešćih nuspojava keto dijete. Ako imate bilo kakve probavne tegobe, kao što su sindrom iritabilnog creva ili hroničan zatvor, ovaj oblik ishrane bi mogao da pogorša stanje.\nKeto dijetu teško mogu slediti vegetarijanci, a veganima je još veći izazov. Ne dopušta ugljene hidrate, oijedino povrće, celovite žitarice i voće se ne smeju jesti, a veganima su upravo takve namirnice primarni izvor nutrijenata.\nKeto dijeta je bogata mastima, a da bi ih telo probavilo, bubrezi moraju naporno da rade. Ako patite od bilo kakvih problema vezanih za rad bubrega, pritisak keto dijete bi mogao biti prevelik za taj organ i pogoršati simptome.\nLjudi koji pate od bilo kakvog poremećaja ishrane često imaju promene raspoloženja i teško im je da se pridržavaju dijete. Ako se ispravno ne slede pravila keto dijete, pozitivni rezultati bi mogli da izostanu. Čak i ako ne pripadate ni jednom od navedenih grupa, uvek se posavetujte sa lekarom pre podvrgavanja bilo kom režimu ishrane.\nStručnjaci tvrde da postoji "zdrava gojaznost"


Ovo je epilog pucnjave u SA | BN\nOvo je epilog pucnjave u SA\nSarajevska policija suočila se juče s nesvakidašnjom situacijom u bosanskohercegovačkoj prijestolnici nakon što je u MUP stigla prijava da je jedna osoba ranjena u pucnjavi koja se u popodnevnim satima dogodila u naselju Bjelave.\nBosna i Hercegovina 27.12.2018 | 13:04\nProvjerama na terenu, policija je utvrdila je posrijedi lažna prijava, a osoba koja je zadobila povrede ispričala je šta se zapravo dogodilo.\nKako je saopštila policija, Prva policijska uprava obaviještena je da se u Opštu bolnicu “Prim. dr. Abdulah Nakaš” u Sarajevu, obratio S.A., rođen 1985. godine u Sarajevu, gdje je i nastanjen, zbog povreda dejstvom iz vatrenog oružja. On je došao u pratnji P.R., rođen 1980. godine.\nTom prilikom S.A. je izjavio policijskim službenicima da je povrijeđen na lokalitetu Bjelave, opština Centar Sarajevo, od strane nepoznatih osoba iz nepoznatog vozila.\nMeđutim, preokret je nastao kada je S.A. izjavio da je dao lažne informacije o mjestu događaja, te da je povrijeđen u ulici Iza gaja, opština Stari Grad Sarajevo. Daljim provjerama, policijski službenici su došli do saznanja da je nakon povređivanja osobe S.A., ista osoba zajedno sa P.R. do bolnice prevezao Š.A., rođen 1992.\nPreduzimajući dalje mjere i radnje, utvrđeno je da je došlo do samopovređivanja S.A., što je on i potvrdio. Ljekari u KUM KCU Sarajevo konstatovali su, da je S.A. zadobio lakše tjelesne povrede, gdje je odbio dalju hospitalizaciju. Policijski službenici su prilikom uviđaja i pregledom lica mjesta, na području opšine Stari Grad Sarajevo, pronašli i izuzeli pištolj, prenosi "N1".\nTakođe, jutros je izvršen i uviđaj na putničkom motornom vozilu golf 5. O događaju je obaviješten tužilac Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo, pod čijim nadzorom su izvršene mjere i radnje. Nakon kompletiranja spisa, Kantonalnom tužilaštvu Kantona Sarajevo će redovnim putem biti dostavljen službeni izvještaj protiv S.A., zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivična djela Izazivanje opšte opasnosti, Lažno prijavljivanje i zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo Prikrivanje.\nOvi u Teheranu se zabrinuli za Banjaluku i ove naše sektaše, a kod njih svaki dan pucnjava, bombe, paljevina, ubili im policajce, a oni se brinu kako naša policija regularno radi svoj posao. Marš u svoju avliju\nE moj Gojko,ni tvoja pamet nije za dvije noge...\nU svijetu sve sto možeš da kupiš nije vrijedno. Pamet ne možeš kupit ni sa kakvim parama ..\nOpet ovaj tkzvani Gojko bunca..valjda je ovce logubio.


dc.contributor.other Krpo-Ćetković, Jasmina\ndc.contributor.other Živić, Ivana\ndc.contributor.other Miličić, Dragana\ndc.creator Popović, Nataša Z.\ndc.description.abstract Proučavanjem zajednica akvatičnih makrobeskičmenjaka tekućih voda na području Beograda u periodu 2007-2011. godina zabeleženo je 115 taksona iz 48 porodica, 8 klasa i 5 razdela. Istraživani vodotoci nalaze se pod velikim antropogenim stresom i prema važećem Pravilniku o parametrima ekološkog i hemijskog statusa površinskih voda i parametrima hemijskog i kvantitativnog statusa podzemnih voda (Službeni glasnik RS 74/2011), svrstani su u tri tipa i to: tip 1, vrlo velike ravničarske reke sa dominacijom finog nanosa – Dunav i Sava; tip 2, velike reke sa dominacijom srednje krupnog nanosa – Kolubara; i tip 3, male i srednje velike reke nadmorske visine do 500 m sa dominacijom krupnog nanosa – Topčiderska i Železnička reka. Istraživanja su vršena od 2007. do 2011. godine u periodu visokih voda (maj/jun) i niskih voda (septembar/oktobar). Takođe je korišćen i materijal prikupljen u periodu od 1996. do 2000. godine od strane istaživača laboratorije Odeljenja za hidroekologiju i zaštitu voda Instituta za biološka istraživanja "Siniša Stanković" Univerziteta u Beogradu. U tipu 1 vodotoka na području Beograda zabeležena su 63 taksona u Dunavu i 43 u Savi, sa dominacijom oligoheta. Najveći broj taksona zabeležen je u tipu 2 vodotoka, 78 taksona u Kolubari, sa dominacijom insekatske komponente u zajednici. U tipu 3 vodotoka, u Topčiderskoj i Železničkoj reci, zabeleženo je 25, odnosno 36 taksona, pri čemu je u Topčiderskoj reci dominirala grupa oligoheta, dok su u Železničkoj reci najveći udeo u zajednici imale hironomide. Poređenjem sa rezultatima prethodnih istraživanja, analizirane su promene u sastavu i strukturi zajednica u istraživanim tokovima. Rezultati multivarijantne analize ukazuju da je karakterističnoj distribuciji vrsta u sva tri tipa istraživanih vodotoka u najvećoj meri doprineo hemijski sastav sedimenta. Fizički i hemijski parametri vode su takođe, u velikoj meri, pokazali uticaj na zajednice akvatičnih beskičmenjaka. Uočeno je da je u velikim rekama efikasnije razmatrati vezu zajednice akvatičnih beskičmenjaka i višemesečne prosečne vrednosti fizičkih i hemijskih parametara vode, dok su u manjim vodotocima bujičnog karaktera trenutno izmerene vrednosti pokazale veći uticaj na zajednice akvatičnih beskičmenjaka... sr\ndc.description.abstract During the survey of the communities of aquatic macroinvertebrates of rivers and streams in Belgrade region 115 taxa from 48 families, 8 classes and 5 phyla were detected. These waterbodies are under a high anthropogenic stress and, based on the Regulation on the parameters of the ecological and chemical status of surface waters and the parameters of the chemical and quantitative status of groundwater (Official Gazette of RS 74/2011), they are classified into three types: Type 1, large lowland rivers with the domination of fine bottom sediments – the Danube and the Sava River; Type 2, large rivers with the domination of medium sized sediments – the Kolubara River; and Type 3, small to medium sized rivers at elevation of up to 500 m, with the domination of the hard bottom substrate – the Topčiderska River and the Železnička River. The research was carried out from 2007 to 2011, in the period of high water levels (May/June) and of low water levels (September/October). Additional material, collected from 1996 to 2000 by researchers from the laboratory of the Department of Aquatic Ecology of the Institute for Biological Research "Siniša Stanković" of the University of Belgrade, was also included in the analyses. In the Type 1 watercourses in Belgrade region, 63 taxa were recorded in the Danube and 43 in the Sava River, with Oligochaeta as the dominant group. The largest number of taxa were identified in the Type 2 watercourses, 78 taxa in the Kolubara River, with the dominance of the insect component of the community. In the Type 3 watercourses, in the Topčiderska River and the Železnička River, 25 and 36 taxa were recorded, respectively. While Oligochaeta prevailed in the Topčiderska River, Chironomidae were the dominant group in the Železnička River. Changes in the composition and structure of communities in the studied streams were observed following the comparison with the previous findings. The results of a multivariate analysis indicate that the chemical composition of the sediment largely contributed to the characteristic distribution of species in all three investigated watercourses. Physical and chemical parameters of water also showed a significant impact on communities of aquatic invertebrates. Our results suggest that it is more effective to analyse the relation of the average values of chemical parameters across several months and macroinvertebrate assemblages in the case of large rivers, while for smaller size watercourses of torrential character, the current values of chemical parameters were better correlated with these communities and had a greater impact on them... en\ndc.subject aquatic macroinvertebrates en\ndc.subject Chironomidae en\ndc.subject anthropogenic pressure en\ndc.subject physico-chemical water quality parameters en\ndc.subject chemical properties of sediment en\ndc.subject Chironomidae sr\ndc.subject antropogeni pritisak sr\ndc.subject fizičko-hemijske karakteristike vode sr\ndc.subject hemijske karakteristike sedimenta sr\ndc.title Ekološka analiza zajednica slatkovodnih makrobeskičmenjaka tri tipa tekućih voda na području Beograda sr\ndc.title Ecological analysis of aquatic macroinvertebrate communities in three types of running waters in Belgrade region en\ndcterms.abstract Пауновић, Момир; Миличић, Драгана; Живић, Ивана; Крпо-Ћетковић, Јасмина; Поповић, Наташа З.; Еколошка анализа заједница слатководних макробескичмењака три типа текућих вода на подручју Београда; Еколошка анализа заједница слатководних макробескичмењака три типа текућих вода на подручју Београда;


Istorija | Amrop | Leaders For What's Next\nAmrop-ova istorija – Firma za traženje izvršilaca\nAmrop je ponosan na to što je jedan od najvećih očuvanih mreža za traženje izvršilaca sa najširom geografskom pokrivenošću u ovoj grani privrede. 2017. godina označena je kao prekretnica u našoj istoriji s obzirom na to da smo proslavili 40. godišnjicu našeg partnerstva – sagrađenog na filozofiji da su svako poslovanje, svaka mogućnost, svaki kandidat i svako tržište jedinstveni i da treba da se tretiraju na taj način.\n1977. godine su se četiri preduzetničke firme za potragu za izvršiocima u Francuskoj, Italiji, Velikoj Britaniji i SAD-u ujedinile kako bi obrazovale mrežu koja će služiti klijentima sa sve većim međunarodnim potrebama za talentima. Ova firma je nazvana Amrop International. U roku od godinu dana, Švajcarska, zemlje Beneluksa i Nemačka su se pridružile ovoj sve većoj organizaciji.\nOsnivači su imali jake reputacie i pridržavali su se istih rigoroznih međunarodnih profesionalnih standarda i posvećenosti kvalitetu. Oni su imali zajednički fleksibilan pristup potrazi u čijem središtu je klijent. Iznad svega, svako od njih je doneo temeljna znanja o svojim lokalnim tržištima, koja su odgovarala firmama koje su svoja poslovanja tamo izgradile. Više od 40 godina kasnije, duh koji je bio karakterističan za Amrop-ove pionire nastavio je da pokreće preduzetničku kulturu naše organizacije.\n80-tih godina, Amrop je svoj trag proširio i izvan SAD-a i Evrope, sklopivši partnerske odnose sa firmama u Latinskoj Americi, Aziji i Africi. Ova nova globalna strategija izbacila je Amrop među prvih 7 svetskih organizacija za potragu za izvršiocima.\nJednu deceniju kasnije, Amrop je svoje prisustvo učvrstio u Evropi, naročito u Istočnoj Evropi, dok se njegovo prisustvo u Latinskoj Americi i Aziji proširilo, pomažući klijentima da pronađu talente za tržišta u nastajanju.\n2000. godine, kako bi se dalje učvrstila pokrivenost na globalnom niou i fokusiranje na klijente, Amrop International se fuzionisao sa Hever Group, koja je i sama sve veća međunarodna mreža pretraživačkih firmi visokog kvaliteta. Nova Amrop Hever Group nastavila je da raste i da pruža usluge potrage za izvršiocima širom sveta.\n2009. godine, organizacija je ponovo brendirana kao Amrop. Ovaj strateški potez reflektovao je našu snagu kao progresivne, kohezione globalne organizacije za potragu za izvršiocima koja je motivisana kontekstom.\n2011. goidne, Amrop je formirao partnerstvo sa vodećom poslovnom školom IMD, i lansirao svoj "Trusted Advisor Program" (Program pouzdanog stručnog savetnika) pod pokroviteljstvom Amrop Univerziteta a kako bi ojačao razvoj naših partnera i konsultanata, naših ključnih vrednosti.\nU 2012.-2013. godini osvanula je definicija Amrop-ove vizije 2020, kojom se postavlja partnersko pozicioniranje kao 'pouzdanog savetnika C-skupa' zajedno sa odgovarajućim cijevima koji su orijentisani na rast. Amrop-ov nov slogan: "Lideri za ono što dolazi", izražava Amrop-ov identitet u cilju jednog agilnog, povezanog i partnerstva koje gleda u budućnost, uz primenu metodologije motivisane kontekstom.\nOd ovog momenta, Amrop je počeo da intenzivira svoje publikovanje zaštićenog intelektualnog vođstva, čime se podupire platforma Lidera za ono što dolazi. Revolucionalna globalna stucija C-skupine: 'Welcome to the Flight Deck' (Dobrodošli na kormilo) – istraživanje ljudske dimenzije globalnih preduzeća srednje tržišne kapitalizacije, sprovedena je zajedno sa IMD-om. Amrop-ove serije Digitalizacija u odborima istražuje spremnost odbora za digitalizaciju, pri čemu su izronile ključne dileme, blokade i strategije. U međuvremenu, 'Mudro donošenje odluka: Intenziviranje održivog učinka' predstavlja slučaj za održivo i odgovorno vođstvo u kojem se identifikuju jasni načini kojima se pomaže put lidera od pametnog do mudrog donošenja odluke i koji su zasnovanji na povratnim informacijama dobijenim od lidera C-grupe širom sveta.\nOd 2015. godine, Amrop je svoj portfelj usluga obogatio ponovnim lansiranjem svojih praksi globalnih Liderskih usluga i Usluga za odbore.\n2017. godine, Amrop je definisao svoju novu misiju: Oblikovanje održivog uspeha pomoću inspirativnih lidera, zajedno sa 6 vrednosti: Agilnost, Radoznalost, Izvrsnost, Uključivanje, Brika I Etika. Iste godine, Amrop je obeležio svoju znamenitu 40. godišnjicu – pročitajte našu komemorativnu brošuru ovde!\n2018. godine, Amrop-ovih 6 vrednosti, pri čemu je svaka povezana sa jasno definisanim principima, integrisane su u potpuno revidiran Kodeks profesionalnog ponašanja, okvir za posvećenost klijentima iz partnerstva, kandidatima i kadrovima.\nTokom četiri decenije, Amrop je savetovao dinamične organizacije o identifikovanju Lidera za ono što dolazi – adaptirao se na rad preko granica, na tržištima širom sveta. S radošću ćemo nastaviti da proširujemo našu sposobnost da pristupamo vodećem znanju i talentima sa lokalnih tržišta, i da radimo po najvišim standardima globalne izvrsnosti.


Ovo je NAJMOĆNIJI PRIRODNI ANTIBIOTIK: Zaustavlja krvarenja, pomaže kod bakterijskih i urinarnih infekcija, groznice, sanira afte... A košta 300 DINARA! - Žena.rs\nRujevina je listopadno ukrasno drvo koje može da poraste do nekoliko metara visine. Osim što služi kao ukras, ima i brojna lekovita dejstva. U narodnoj medicini drvo rujevine najviše se upotrebljava za bubrežne bolesti, pre svega za kamen u bubregu, kao i zaurinarne infekcije. Čaj od rujevine mogu da piju oni koji imaju zdravstvene tegobe, ali i sasvim zdrave osobe, radi preventive.\nPiše: V. N. 16.05.2022. 17:17\nZa ovu biljku se od davnina samtra da je jedan od najmoćnijih prirodnih antibiotika, te se koristi kao pomoć protiv svih vrsta bakterijskih infekcija i zapaljenja Foto: Profimedia\nNekada se rujevina koristila za farbanje vune u crvenu boju. U fitoterapiji se koristi njen list, koji se sakuplja u maju i junu kada biljka cveta, ali i kora i stablo koje se sakupljaju od kraja novembra do februara.\n– Rujevina je jedan od najmoćnijih prirodnih antibiotika, pomaže protiv svih vrsta bakterijskih infekcija i zapaljenja. Tada se obično se meša sa vranilovom travom i rtanjskim čajem. U narodu, najviše se koristi kao lek za bubrežne bolesti i urinarne infekcije. Posebno dobro deluje na ešerihiju koli. Pomaže i kod suvišne kiseline u stomaku groznice, hemoroida, katara, lišaja na koži... – kaže Gordana Veinović, holistički terapeut.\nRujevina spada u grupu tzv. taninskih biljka jer sadrži 20–25 odsto tanina.\n– Kao i druge taninske biljke, koristi se za zaustavljanje proliva, ispiranje rana, protiv prekomernog znojenja i za zaustavljanje krvarenja. Čaj od rujevine odlično prirodno sredstvo za ispiranje usta jer jača desni, sanira afte, bolne ranice koje se pojavljuju unutar usta, a deluje i na zaustavljanje paradontoze.\nKako se sprema čaj od rujevine\nU pola litre vode stavite jednu supenu kašiku lista rujevine ili dva, tri drvca srednje veličine ako je u pitanju kora, i ostavite da vri pet minuta. Pije se po jedna kafena šolja čaja tri puta dnevno, pre jela. Čaj se može konzumirati do 30 dana, a nakon toga napraviti pauzu od najmanje 10 dana.\n*Pre korišćenja ovog čaja posavetujte se sa lekarom ili fitoterapeutom


Franak: Očekujemo 20.000 ljudi na protestima u subotu - Ekonomske Vesti\nFranak: Očekujemo 20.000 ljudi na protestima u subotu\n22. apr. 2015 22. apr. 2015 Andrija Matić 0 Comments banke, Boris Vujčić, Damir Odak, Hrvatska, Hrvatska narodna banka, krediti, Mamte Murti, protest, švajcarski franak, Svetska banka, Udruga Franak, Zagreb\nHrvatsko udruženje “Franak” najavilo je za subotu velike proteste u Zagrebu jer sa državom nije uspelo da nadje zadovoljavajuće rešenje za gradjane zadužene kreditima indeksiranim u švajcarskim francima.\nPrestavnici tog udruženja su, kako prenose hrvatski mediji, zatražili ostavku guvernera Hrvatske narodne banke Borisa Vujčića kao i viceguvernera nadležnog za bankarski sektor Damira Odaka i postavilo pitanje kontroliše li Hrvatska narodna banka bankarski sektor i ko nadzire Hrvatsku narodnu banku?\nUdruženje je oštro protestovalo zbog izjave Mamte Murti direktorke Svetske banke za centralnu Evropu i baltičke zemlje da sudska i izvršna vlast ne treba da traže jedinstveno rešenje za sve gradjane jer nisu svi siromašni i upozorili su Svetsku banku, prvo da se ne meša u unutrašnje stvari jedne zemlje, a drugo, da joj je dužnost da štiti osiromašene gradjane, a ne profite banaka.\n“Prisiljeni smo da oganizujemo masovne proteste koje smo dugo odlagali jer smo očekivali da će doći do pomaka u pregovorima. Napunili smo 60 autobusa iz cele Hrvtske a još toliko članova najavilo je da će doći će u ličnom aranžmanu. Apelujemo na Zagrepčane da se i oni pridruže u što većem broju, pozivamo sve gradjane s kreditima, nezaposlene, one koji rade a ne primaju platu, one kojima su ugrožena radna mesta, penzionere, blokirane…” pozvalo je Udruženje Franak, a prenosi zagrebački Jutarnji list.\nProtesti počinju u 10 sati na Trgu Franje Tudjmana, kretaće se Ulicom Austrije do Trga bana Jelačića, najavili su organizatori.\n← Random Haus ne da pare Gebelsovim naslednicima\nHiljade rudara na ulicama Kijeva →\nHrvatska: Prosečna plata 758 evra\nEBRD izašla iz Agrokora jer je Todorić odbio restrukturiranje


Tamara Jorgovanović: Zabrinuti optimisti\n► Tamara Jorgovanović: Zabrinuti optimisti\nGrađani nekadašnjeg Istočnog bloka ne žale za starim vremenima, ali ih brinu funkcionisanje političkih sistema i jaz između bogatih i siromašnih u sopstvenim zemljama, pokazuje istraživanje Pju centra\nKada je srušen Berlinski zid i za njim ubrzo pali stari komunistički režimi u Evropi, među građanima tadašnjeg Istočnog bloka vladao je optimizam da budućnost donosi bolji životni standard, prosperitet na svim poljima i veću otvorenost društva. Trideset godina kasnije malo njih u ovim državama žali za starim ustrojstvom, ali su većinom nezadovoljni funkcionisanjem političkog sistema i zabrinuti zbog određenih ekonomskih pitanja, poput zaposlenja i nejednakosti, pokazuje najnovije ispitivanje američkog Istraživačkog centra Pju (Pew Research Center).\nSlična istraživanja sprovođena su i 1991, ubrzo nakon sloma Sovjetskog Saveza, kao i 2009. Najnoviji podaci vezani za nekadašnje komunističke države deo su šireg ispitivanja evropskog javnog mnjenja tri decenije posle pada komunizma, sprovedenog u 14 država Evropske unije i Rusiji, Ukrajini i Sjedinjenim Državama. U anketi je učestvovalo 18.979 ljudi.\nPrelazak na višepartijski sistem i slobodnu tržišnu ekonomiju podržava većina građana u Poljskoj, Češkoj, Slovačkoj, Mađarskoj, Litvaniji i bivšoj Istočnoj Nemačkoj, ali ta podrška pada u Bugarskoj, Ukrajini i Rusiji. Time se jasno odslikavaju različite percepcije napretka pojedinih zemalja nakon događaja 1989-1991, ocenjuje se u izveštaju.\nIsto pitanje je u ovim državama postavljeno i 1991. i 2009. U nekoliko nacija – Mađarskoj, Litvaniji i Ukrajini podrška obema stavkama opala je u ovom periodu, da bi u poslednjih deset godina značajno porasla. Rusija je jedina zemlja u kojoj je podrška višepartijskom sistemu i tržišnoj ekonomiji veoma pala u odnosu na 2009.\nNajzadovoljniji promenama su Poljaci, Česi i Litvanci, koji smatraju da je ekonomska situacija u njihovim zemljama bolja nego u vreme komunizma. Isto misli i malo manje od polovine Mađara i Slovaka, dok Rusi, Ukrajinci i Bugari kažu da se kod njih živi gore nego pre sloma komunizma. U Rusiji 63 odsto ispitanika žali za Sovjetskim Savezom – pet procenata više nego pre deset godina, a svega 30 odsto ne misli da je loše što se SSSR raspao.\nNAPREDAK U OBRAZOVANJU: Većina ispitanika u zemljama iza nekadašnje Gvozdene zavese smatra da se u postkomunističkoj eri najveći napredak oseća u obrazovanju (65%), životnom standardu (61%) i nacionalnom ponosu (58%), ali da se nazadovalo u redu i zakonu (44%), porodičnim vrednostima (41%) i, naročito, u zdravstvenoj zaštiti (53%).\nSvojim životom danas najzadovoljniji su Česi (57%) i Poljaci (56%), a zatim slede Slovaci (49%), Mađari (47%), Litvanci (44%), Bugari (29%), Rusi (28%) i Ukrajinci (25%).\nRast životnog standarda u poslednjih 30 godina najviše primećuju Poljaci, Česi, Istočni Nemci i Litvanci, Slovaci i Mađari su u sredini, dok je najmanji skok zabeležen u Rusiji, Bugarskoj i Ukrajini.\nNajveća podrška Uniji beleži se u Poljskoj, Litvaniji i Bugarskoj, čak i u odnosu na države-članice sa zapada i severa kontinenta, iako su se prve dve pridružile savezu 2004, a treća 2009.\nU odnosu na isto istraživanje sprovedeno 2009. u vreme velike ekonomske krize, primetan je porast optimizma među ispitanicima da korist od promena imaju i obični građani – pre 10 godina 21 odsto je verovalo da imaju, a 77 da nemaju, dok danas korist vidi 41 odsto, a 56 odsto ne. Osobe s višim primanjima u većem procentu govore da su obični građani profitirali nakon promena u odnosu na one koji imaju niska primanja.\nMišljenje o trenutnoj ekonomskoj situaciji oblikuje i odnos građana prema budućnosti. Većina ispitanika, naročito mlađih, relativno je optimistična oko budućnosti svoje zemlje u odnosu sa evropskim nacijama, ali su pesimisti kada je u pitanju funkcionisanje političkog sistema, dostupnost dobro plaćenih poslova i smanjenje jaza između bogatih i siromašnih.\nU bivšem Istočnom bloku veći su optimisti nego zapadni Evropljani kada je budućnost u pitanju, a pozitivni stavovi češći su kod osoba mlađih od 34 godine nego kod starijih od 60.\nDEMOKRATSKE VREDNOSTI: Kao i u državama EU, i u bivšim komunističkim zemljama smatraju da političare ne zanima mišljenje običnih građana – ovakav stav ima između 70 i 80 odsto ispitanika u Ukrajini, Bugarskoj, Češkoj i Mađarskoj.\nStanjem demokratije najzadovoljniji su Poljaci, Litvanci, Česi i Slovaci, dok je manje od polovine Mađara, Bugara, Ukrajinaca i Rusa zadovoljno funkcionisanjem demokratije u svojim zemljama.\nGrađani bivših komunističkih država koje su u međuvremenu postale članice Evropske unije smatraju da su njihove zemlje imale ekonomsku korist od pridruživanja i generalno podržavaju evropske demokratske vrednosti, ali neke manje od drugih.\nKada je reč o demokratskim pravima, kao što su slobodno sudstvo, rodna jednakost i sloboda govora, u bivšem Istočnom bloku najveći procenat podržava slobodno sudstvo, dok su im slobodno civilno društvo i slobodne opozicione stranke najmanje bitni.\nU bivšim komunističkim zemljama mali broj anketiranih smatra da homoseksualnost treba da bude društveno prihvaćena. Dok u Zapadnoj Evropi ovakvo mišljenje deli 86 odsto ispitanika, u nekadašnjem Istočnom bloku prosek je 46 odsto – najviše u Češkoj (59%), a najmanje u Rusiji i Ukrajini (po 14%).\nDa je veoma bitno da žene imaju ista prava kao i muškarci, smatra 85 odsto Mađara, 73 odsto Bugara, 70 odsto Čeha, 69 odsto Poljaka, 67 odsto Slovaka, 62 odsto Litvanaca, 57 odsto Ukrajinaca i 54 odsto Rusa. U većini ovih država ovakav stav o jednakosti više dele žene nego muškarci.\nPozitivan odnos prema braku u kojem su oba partnera zaposlena u proseku ima 68 odsto ispitanika iz bivših komunističkih zemalja.\nIspitanici u ovim državama, 58 odsto njih, takođe veruju da individualni uspeh u životu zavisi od sila na koje ne mogu da utiču, sa čime se slaže i 53 odsto anketiranih na Zapadu.\nPolitičari najveći profiteri\nIspitanici širom bivših komunističkih zemalja složni su da su na promeni sistema pre tri decenije profitirali političari i biznismeni, a ne i obični građani. Ovo mišljenje najviše dele osobe starije od 60 godina – oni koji su živeli u komunizmu – a najveći procenat ih je u Ukrajini, Rusiji i Bugarskoj. U svim zemljama osim u Ukrajini građani smatraju da su političari više profitirali od biznismena. Jedino u Češkoj i Poljskoj više od polovine anketiranih misli da su i obični građani imali koristi od promene sistema.\nMladi imaju pozitivniji stav\nMladi ljudi prema mnogim pitanjima o prošlosti, sadašnjosti i budućnosti svojih zemalja pokazuju pozitivniji stav nego stariji sunarodnici. Šest od deset Ukrajinaca, Poljaka i Litvanaca veruje da će, kada njihova deca odrastu, finansijski bolje stajati od svojih roditelja. Isto to misli samo četvrtina ili manje ispitanika u zapadnoevropskim državama kao što su Grčka, Španija, Italija i Velika Britanija.\nU poređenju sa starijima, osobe koje imaju između 18 i 34 godine smatraju da je prelazak na tržišnu ekonomiju bio dobar za njihovu zemlju, da od promena koje su se dogodile korist imaju i obični građani i zadovoljniji su zdravstvenim sistemom. Takođe, njima je necenzurisani internet daleko bitniji nego starijima od 60 godina.\nNemci sve zadovoljniji\nI u nekadašnjoj Istočnoj i u Zapadnoj Nemačkoj oko 90 odsto ispitanika na ujedinjenje do kojeg je došlo 1990. gleda kao na dobru stvar, ali mali broj njih – 23 odsto u Istočnoj i 32 odsto u Zapadnoj – misli da je životni standard u oba dela jednak. Pre deset godina samo 12 odsto istočnih Nemaca smatralo je da su životni uslovi jednaki.\nIstočni Nemci su manje zadovoljni funkcionisanjem demokratije i pravcem u kojem im se zemlja kreće, ali su mnogo zadovoljniji svojim životom nego 1991. Tada je svega 15% ocenjivalo svoj život iznad sedmice na skali od nule do maksimalnih 10, a danas 59% misli tako. I zapadni Nemci su zadovoljniji, a kod njih je za 30 godina zabeležen skok sa 52 na 64%.\nDejan Jović: Tri decenije od pada Berlinskog zida - 1989: obećanja i razočaranja\nU stvarnosti se liberalni ideal pokazao nedovoljnim da objasni “drugu stranu” 1989. To se, prije svega, odnosi na porast nacionalizma, pa i povratak radikalnih (profašističkih) ideologija, politika i praksi. Opširnije OVDE\nIz Beograda gledano, nije lako oceniti da li je gore videti propušteno ili sada više nedostižno. Kako su drugi znali šta da rade, a mi nismo? Opširnije OVDE\nU Berlinu u noći 9. novembra 1989. dramatično je okončan međunarodni poredak čije je izvorište bilo na konferencijama u Jalti i Potsdamu 1945. Podela Evrope na sfere uticaja koja je tada ustanovljena dovela je, između ostalog, do podizanja berlinskog zida 1961, nakon što je 1945. podignuta “gvozdena zavesa”. Opširnije OVDE


Rolan Garos 2017: Novak protiv Granoljersa počinje odbranu titule – Novak Đoković\nRolan Garos 2017: Novak protiv Granoljersa počinje odbranu titule\nTenis\t26. 05. 2017.\nU prisustvu prošlogodišnjih šampiona, Novaka Đokovića i Garbinje Muguruze, organizatori Rolan Garosa u petak su objavili parove glavnog žreba za drugi po redu gren slem turnir u sezoni, koji će se od 28. maja do 11. juna odigrati u Parizu.\n„Sjajno je vratiti se ovde i prisetiti se uspomena od prošle godine. Bio je to vrhunac moje karijere, zajedno sa porodicom sam proslavio taj uspeh. Dosta godina sam pokušavao da osvojim ovaj trofej i ostvario sam poseban odnos sa francuskom publikom. Moji snovi su se ostvarili kada sam osvojio Kup musketara“, izjavio je Novak na ceremoniji žrebanja.\nSvetski broj dva i prošlogodišnji šampion će u svom uvodnom meču igrati protiv 76. tenisera sveta, Marsela Granoljersa iz Španije (H2H 3-0).\nNovak, vlasnik dvanaest gren slem titula, u drugom kolu turnira bi išao na pobednika meča Janko Tipsarević (Srbija) – Žoao Souza (Portugal).\nPotencijalni rivali srpskog tenisera u nastavku takmičenja su:\n3. kolo: Miša Zverev (Nemačka, 32)\n4. kolo: Lukas Puj (Francuska, 16), Albert Ramos Vinjolas (Španija, 19), Dušan Lajović (Srbija)\nČetvrtfinale: Dominik Tim (Austrija, 6), David Gofan (Belgija, 10), Ivo Karlović (Hrvatska, 23), Stiv Džonson (SAD, 25)\nPolufinale: Rafael Nadal (Španija, 4), Miloš Raonić (Kanada, 5), Grigor Dimitrov (Bugarska, 11), Džek Sok (SAD, 14), Roberto Bautista Agut (Španija, 17)…\nFinale: Endi Marej (Velika Britanija, 1), Sten Vavrinka (Švajcarska, 3), Marin Čilić (Hrvatska, 7), Kei Nišikori (Japan, 8), Aleksander Zverev (Nemačka, 9), Žo-Vilfred Conga (Francuska, 12), Tomaš Berdih (Češka, 13), Gael Monfis (Francuska, 15)…\nMečevi prvog kola Otvorenog prvenstva Francuske na programu su tokom prva tri dana turnira (nedelja, ponedeljak i utorak).\nOvo će biti Novakovo trinaesto učešće na Rolan Garosu, na kojem će debitovati u opremi Lakost i sa novim trenerom, Andreom Agasijem.\n„Mučio sam se na terenu prethodnih šest meseci, sada pokušavam da pronovo pronađem sebe. Moj tim i ja smo odlučili da je vreme za promene. Osećam se bolje na terenu, igrao sam dobro u Rimu, a tokom poslednja dva turnira pričao sam sa Agasijem preko telefona i kao da smo “kliknuli”. Analizirao je mečeve, i to mu je dozvolilo da se bolje upoznamo. Inspiriše me, zna šta sam prolazio. Uvek je govorio lepo o meni, i jedan je od retkih koji su stali na moju stranu“, rekao je Novak.\nNole je u prošlogodišnjem finalu nadigrao Britanca Endija Mareja rezultatom 3:6, 6:1, 6:2, 6:4, osvojio prvu titulu na Rolan Garosu i kompletirao karijerni gren slem.\nFrancuska, gren slem, Otvoreno prvenstvo Francuske, Pariz, Rolan Garos, žreb


"Istraživanje je pokazalo da je veliki broj za četvrtu izmenu. To je stav koji je protiv tradicije, ali u toj debati fudbaleri moraju da odlučuju", rekao je sekretar FIFPro Teo van Segelen.\nMeđunarodni odbor fudbalskih asocijacija prošlog meseca odbacio je predlog FIFA da se timovima dozvoli dodatna promena fudbalera, uprkos tome što je i selektor Nemačke Joakim Lev javno zahtevao da se uvede novo pravilo.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Rastu tenzije: Slovenci šalju protestnu notu Hrvatima\nPiranski zaliv i dalje predmet spora između Slovenije i Hrvatske\n* Rastu tenzije između Slovenije i Hrvatske: Tri incidenta u spornom Piranskom zalivu\nHrvatski mediji navode da "slovenačka strana interpretira događaj tvrdeći da je došlo do incidenta kada su ribari iz Hrvatske uplovili do polovine zaliva, odnosno područja koje Ljubljana smatra svojim".\nPodsetimo, prošle nedelje je Arbitražni sud u Hagu doneo presudu po kojoj je Sloveniji pripalo tri četvrtine Piranskog zaliva, uz koridor ka otvorenom moru.\nU subotu su mediji javili da je došlo do dva incidenta u zalivu, za koje je kriva hrvatska strana, dok je iz Zagreba saopšteno da su slovenački policijski brodovo u tri navrata povredili liniju razgraničenja na moru između dve zemlje.\nPrethodno je hrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova saopštilo je da će upozoriti Sloveniju diplomatskim putem na neprihvatljivost povrede hrvatskih voda u Piranskom zalivu i pozvati slovenačku stranu da se ubuduće suzdrži od takvog postupanja.