Mega ima novog Jokića: Dominacijom protiv Zvezde potvrdio da je povratak iz Amerike pun pogodak - Telegraf.rs\n26/10/20 | 12:02\nMnogi bi povratak iz Amerike gledali kao na korak unazad - Petrušev je u aktuelnoj situaciji uspeo da izvuče maksimum\nFilip Petrušev ozbiljno je namučio Crvenu zvezdu u dresu Mega Sokerbeta, potvrdivši da se radi o talentu čije vreme dolazi.\nOn je za 28 minuta na parketu ubacio 22 poena uz 11 skokova (7 defanzivnih i 4 ofanzivna) i indeks 24, a nad njim je napravljeno čak osam faulova.\nTo dovoljno govori o tome koliko je glavobolje zadavao evroligašu, čiji je trener isključen u 3. periodu igre.\nMomak koji je rođen 2000. godine u Beogradu, a prošao kroz Univeritet Gonzaga, brzo se nametnuo i iskristalisao kao lider ekipe sa prosekom od 19 poena, 6.5 skokova uz blokadu po meču.\nSamo je protiv Zvezde ušao u problem sa faulovima (4), nije mu se to dešavalo u prva tri kola, a usput je prosek faulova nad njim 7.3.\nTrenutni prosečni indeks mu je 21.5, po čemu je drugi na listi svih igrača ABA lige, iza Jurija Macure iz Kopera, koji je odigrao meč manje. Iza Petruševa su Džordan Lojd (Crvena zvezda) i Kendrik Peri (Cedevita Olimpija), a valja napomenuti i da je Petrušev najzaslužniji što je Mega sezonu počela sa 3-0 i samo je neiskustvo delilo tim od maksimalnog učinka posle susreta sa Crvenom zvezdom.\nMegini klinci su bili bolji od Igokee i Cibone na gostovanjima, Zadar je pao na domaćem parketu, a talentovani centar je polako i podizao košgeterski učinak - Igokei je ubacio 17, Zadru 18, Ciboni 19 poena.\nNe libi se da šutira trojke i preostaje mu da poradi na tom segmentu (1-11 na četiri meča ukupno), a zanimljivo je da je ovog proleća još igrao dobro za Gonzagu, ali nije mogao da uđe u "martovsko ludilo" zbog korone.\nOn je pre prekida bio među najboljih 30 igrača u čitavoj Diviziji 1 u nekoliko statističkih kategorija, predviđa mu se NBA karijera, a zanimljivo je da je Srbiju napustio 2014. godine i otišao u Španiju, gde je igrao za mlađe selekcije Laboral Kuće.\nDve godine kasnije usledio je odlazak u Sjedinjenje Američke Države, gde je od 2018. godine nastupao za Gonzagu u NCAA. Povratka u Srbiju verovatno ne bi bilo da nije ovakva situacija sa korona virusom, ali Petrušev ne žali, za sada, deluje da je napravio pun pogodak.\n- Tražio sam ekipu koja će igrati neko dobro i profesionalno takmičenje, kao što je ABA liga, a tražio sam i tim gde ću imati mesta ne samo da igram nego i da terenu radim neke stvari, koje mislim da mogu da radim, kako bih dostigao viši nivo. Takvih ekipa je malo u Evropi, a kada vam je jedna u Beogradu, tu gde vam je kuća, nije bilo mnogo dileme - rekao je nedavno Petrušev.\nPoznato je i da njegov trener Vlada Jovanović ima reputaciju stručnjaka koji je specijalizovan za rad sa centrima, to mu je bio važan deo zaduženja još kao pomoćniku Duška Vujoševića svojevremeno, pa nema sumnje da se i to poklopilo Petruševu kao dobar adut za razvoj. Takođe, sa Jovanovićem je sarađivao u nacionalnom timu.\n- Od prvog dana forsiramo brzu igru, sa što više poseda i lakim rešenjima u napadu. Ekipa nam je mlada, atletski spremna. Vlada tu nije postavljao ništa komplikovano, dao nam je prinicpe u okiviru kojih igramo i neke akcije za koje misli da su dobre za nas. Forsiramo igru u tranziciji, lepo se slažemo na terenu. Karakteriše nas veliki broj asistencija, što znači da igramo zajedno i da lopta teče. Za to smo se spremali i samo smo sproveli u prve dve utakmice.\nPetrušev je još kao član Gonzage prijavljen za ovogodišnji draft, na kom su još predstavnici Srbije Uroš Trifunović, Aleksej Pokuševski i Nikola Mišković.\nNema sumnje ni da ga čekaju lepi dani u reprezentaciji - već je doneo Srbiji dva evropska zlata sa U18 timom, 2017. u Slovačkoj i 2018. u Letoniji.\nVideo: Žestoka je bila borba Mege i Zvezde\nMladi srpski košarkaš, MVP meseca ABA lige, odustao od NBA drafta 2020.\nPetrušev nastavio dominaciju na ABA parketima, Mega ubedljiva u Čačku\nAli je Zvezda ipak pobedila 😪😪😪 pozdrav za sve grobare od zagrebcana,a i od splicana...\n26. oktobar 2020 | 13:44\nDa je novi Jokić ne bi se vraćao u Megu iz Amerike.\n26. oktobar 2020 | 12:49\nDOMINACIJOM PROTIV ZVEZDE ? HA HA HA HA HA HA ,igračić malog NEBITNOG klubića


Gledanje u ekran pred spavanje – zašto to nikako ne treba da dozvolite! – Predškolska ustanova "Naš vrtić"\nAko vam uspavljivanje deteta zamenjuje kardio vežbe i posle napornog dana ne možete da se izborite sa idejama, prohtevima i živahnom prirodom vašeg mališana kada je vreme za krevet, sasvim je prirodno da u umoru (i očajanju) posegnete za telefonom ili tabletom uz koje se dete maltane samo uspava, gledajući crtaće ili pesmice koje voli.\nAli studije koje se sprovode na ovu temu daju neke informacije zbog kojih ćete možda da napustite ovu praksu pred spavanje, koliko god to teško bilo. Jedna od njih je sprovdena od strane Državnog univerziteta Arizone koja je pratila 547 dece starosti od 4-8 godina. Roditelji su vodili dnevnike svakog dana gde su beležili dečije obrasce spavanja i upotrebu elektronskih uređaja. Takođe su popunili anketu gde su odgovarali na pitanja o temperamentu deteta, kao i o sposobnostima deteta da kontroliše svoje ponašanje. Pored toga, deca su nosila na rukama uređaje nalik na sat koji su pratili njihovo kretanje i ambijentalno svetlo oko njih. Ovaj uređaj je davao istraživačkom timu informacije o tome kada i koliko dugo su deca spavala.\nOva studija je pokazala da deca koja nisu imala ’kontakta’ sa ekranima u toku dana spavala su u proseku 23 minuta duže i išla na spavanje u proseku 34 minuta ranije za razliku od dece koja su skoro uvek pred spavanje imala dodira sa telefonom ili tabletom. Kada se sabere, 23+34 minuta je malo manje od sat vremena, pa možda inicijalno ne zvuči toliko puno, posebno ako time zaštitite sebe od dodatnog stresa i mučenja sa uspavljivanjem.\nAli – važno je da imate u vidu koliko je kvalitetan, konzistentan san ključan u odrastanju i koliko utiče na različite aspekte razvoja, od koncentracije, preko ponašanja i motorike, pa sve do sposobnosti za učenje i dobijanja na težini. Jedna studija sa Pen State Univerziteta iz 2018. je čak pronašla da deca koja su imala neredovan raspored pre spavanja i klizno vreme za odlazak u krevet imala su više šanse za razvoj gojaznosti i hroničnh bolesti kasnije u životu. Čak i kad se uporede podaci osmogodišnjaka i petnaestogodipnjaka – oni koji su imali tačno vreme za spavanje su sa 15 godina bili boljeg generalnog zdravlja nego deca koja su imala fleksibilan ritam spavanja.\nJoš jedna zanimljivost iz studije iz Arzone jeste da su deca čiji je san bio najviše remećen gledanjem u ekran pred spavanje imala najniže rezultate na stavci ’svesno kontrolisano ponašanje’. To može da se definiše uz pomoć primera – da deca koja imaju niske ocene na toj stavci su deca koja ne mogu da sačekaju da otvore rođendanski poklon, lako im se može odvući pažnja i generalno nemaju mnogo strpljenja za aktivnosti u vezi sa učenjem.\nKada sagledate ove rezultate i uzmete ih u obzir prilikom ’doziranja’ upotrebe savremenih tehnologija kod vaše dece, a posebno u periodu pred spavanje, definitivno treba da razmislite koliko želite da pokleknete zarad budućeg benefita vašeg mališana. Ukoliko je ovo već praksa kod vas, očekujte protivljenje, jer neće biti lako odvići dete od nečega što toliko voli, ali ako stavite gledanje u telefon ili tablet na spisak aktivnosti koje se ne rade pre odlaska u krevet, kompenzujte to nekim drugim zabavnim aktivnostima u toku dana ili vikenda, da tranzicija bude lakša.\nKoliko god da je teško, držite širu sliku u glavi i potrudite se da istrajete zarad dugoročnog benefita i zdravije budućnosti vašeg deteta.


Home >>> Ostalo >>> Koncept >>> Pogledajte posljednji iWatch koncept s iOS 7\nOmizi 10/22/2013\tKoncept Ostavite prvi komentar\nOd kako smo čuli glasine o Appleovim iWatchu desetine kompanija su počele raditi na svojim verzijama satova i fitness narukvica koji obećavaju praćenje fitness levela i integraciju s mobilnim platformama. Iako ne očekujemo da Apple izbaci iWatch na današnjem iPad eventu to ne znači da nismo zainteresirani za nove kocepte.\nOvaj nam dolazi od Thomasa Bognera čija vizija za iWatch dosta sliči Nike Fuel Bandu fitness trackeru ali naravno dodaje digitalni zaslon i iOS 7 funkcije uključujući aplikacije, poruke, Siri, notifikacije i ostalo što očekujemo.\nS obzirom da upravo istražujem ove fitness narukvice, moram vam priznati da bih ovako nešto kupio među prvima. Ovo mi je do sada najbolji i najljepši koncept za iWatch i ne bi me začudilo da Apple kreira nešto upravo slično Nike Fuel Bendu s obzirom da je Tim Cook jedan od članova uprave Nike-a te i sam nosi Nike Fuel Band.\nfeatured fuel band iwatch koncepti nike pictures sat\t2013-10-22\nTags featured fuel band iwatch koncepti nike pictures sat


Budućnost dobila triler u Čačku, presudio Edžim\nKošarka Autor:Svetozar Janičić23. jan. 202121:02\nIzvor: KK Borac/Dusko Radisic\nKošarkaši Budućnosti, posle dva poraza od Cedevita Olimpije u Ljubljani, jednog u TOP 16 fazi Evrokupa, a drugog u odloženom meču regionalnog takmičenja, pobedili su Borac u Čačku sa 76:72, stigli do skoro od 11 pobeda uz tri poraza i napravili dobru uvertiru za meč protiv Virtusa iz Bolonje.\nPrevagu na tasu Budućnosti, doneli su Džastin Kobs sa 19, Vili Rid sa 14, Melvin Edžim sa 13, Nikola Ivanović sa devet poena. Raspoloženi za igru u sastavu Borca koji sada ima skor 4-9, bili su Nikola Kočović sa 16, Entoni Smit sa 14, Brajsi Džons sa 12, Dušan Miletić sa 11 i Nemanja Todorović sa 10 poena.\nIzabranici Petra Mijovića, opterećeni imperativom pobede, kontrolisali su dešavanja na parketu tokom prvog poluvremena. Podgoričani su agresivnom i pokretljivom odbranom, uspeli da nametnu pozicionu igru, nisu dozvoljavali Čačanima lake poene iz tranzicije, niti otvorene pozicije za šut, pa su posle prve deonice vodili sa 25:21, a na poluvremenu sa 44:37.\nPrevagu na tasu Budućnosti u ovom periodu, doneli su Džastin Kobs sa 15, Vili Rid sa osam, Dragan Apić sa sedam i Nikola Ivanović sa šest poena. S druge strane, Borac su u igri odražavali Brajsi Džons sa devet, Nemanja Todorović sa osam i Dušan Miletić sa sedam poena.\nU nastavku meča, Budućnost je nastavila sa agresivnom odbranom, nije dozvoljavala Borcu da ubrza ritam utakmice, maksimalno je koristila predndosti koje ima, pa je sredinom treće deonice, pobegla na 54:43. Marko Marinović je zatražio minut odmora, kako bi pronašao modus i način da vrati svoju ekipu u meč.\nMeđutim, nije mu to pošlo za rukom, pa je uoči poslednjeg kvartala Budućnost vodila sa 62:49 i delovalo je na osnovu svega viđenog do tog momenta, da Podgoričani sigurnim koracima idu ka dragocenom trijumfu. Ali, izabranici Marka Marinovića su poslednju deonicu otvorili serijom od 10:0.\nAgoniju košarkaša Budućnosti, koji više od četiri minuta nisu uspeli da stignu do poena, prekinuo je Džastin Kobs, ali je nedugo zatim posle trojke Nikole Kočovića Borac sveo deficit na samo tri poena – 63:66. Do kraja je ostalo četiri minuta igre i bilo je jasno da sledi velika borba za svaku loptu, za svaki pedalj terena.\nPosle serije grešaka i promašaja na obe strane, Nikola Kočović je pogodio dva slobodna bacanja za 69:69, na 90 sekundi pre kraja. Usledila je sjajna solo partitura Nikole Ivanovića i tri poena (2+1). Odmah je odgovorio trojkom Brajsi Džons.\nMelvin Edžim je na 37 sekundi pre kraja, posle ofanzivnog skoka, pogodio jedno slobodno bacanje za 73:72, Entoni Smit je izgubio loptu, a Melvin Edžim pogodio trojku za pobedu Budućnosti.\nBudućnost nema vremena za odmor. Odmah misli mora da usmeri ka velikom iskušenju koje je očekuje u trećem kolu TOP 16 faze Evrokupa. Izabranici Petra Mijovića, 26. januara igraju protiv Virtusa iz Bolonje, koji je najveći favorit u grupi, a ujedno i jedan od favorita kada je reč o osvajanju Evrokupa.\nABA ligakk borac čačakKk budućnost voli\npre 18 min 82


Reprezentacija – Stranica 38 – Sport Centar Reprezentacija – Stranica 38 – Sport Centar\nŠuman odabrao 16 igrača za Španiju\nDejan Malinović poslao poruku podrške rukometašima\nNa Šumanovom debiju BiH traži iznenađenje u Španiji\nRibera: BiH nas želi iznenaditi, to je motiv više\nnov 1, 2016 Reprezentacija\nTarabochia: Vjerujem da možemo iznenaditi Španiju\nRukometne utakmice BIH na FACE TV-u\nokt 31, 2016 Reprezentacija\nŠuman: A tim mora biti lokomotiva svih selekcija\nMarjanac za SC: Čast je igrati za domovinu mojih roditelja\nRukometni reprezentativci odradili prvi trening\nokt 27, 2016 Reprezentacija\nU prodaji ulaznice za utakmicu Bosna i Hercegovina – Austrija\nOperacija Euro 2018: Počinju pripreme rukometne reprezentacije BiH\nAustrijanci na BiH bez Marinovića\nokt 26, 2016 Reprezentacija\nOkupljanje bh. rukometaša pomjereno: Brajovića spriječila ”viša sila” da obuče dres BiH\nokt 25, 2016 Reprezentacija\nPredstavljena nova era bh. rukometa\nokt 19, 2016 Reprezentacija\nUlaznice za ogled rukometaša Španije i BiH u Valladolidu deset i pet eura\nJuniori neće ni na okupljanje na Vlašić\nokt 18, 2016 Reprezentacija\nRibera objavio spisak Španaca za meč protiv BiH\nokt 17, 2016 Reprezentacija\nokt 16, 2016 Reprezentacija\n« Prethodna 1 … 36 37 38 39 40 … 47 Sljedeća »


solutions: Evidencija radnog vremena Planiranje radnog vremena Kontrola pristupa Obračun zarada Upravljanje odsustvima\nindustries: Proizvodnja Trgovina Ljudski resursi IT\nŠpica je učestvovala na 3. HRM Kongres 2020 događaju i predstavila Time&Space rešenje za evidenciju radnog vremena.\n3. HRM Kongres 2020 održan je 25.02.2020. godine u hotelu Crowne Plaza, u Beogradu. Ovaj, najveći regionalni kongres je okupio oko 500 učesnika iz oblasti ljudskih resursa iz najboljih domaćih i svetskih kompanija.\nKompanija Špica Centar je i ove godine bila jedan od glavnih sponzora ove manifestacije. Već dugi niz godina, naše Time&Space rešenje pomaže HR sektoru da prikupi i obračuna kvalitetne podatke evidencije radnog vremena. Time&Space rešenje je integrisano sa poznatim ERP softverima kao što su SAP, Microsoft Navision, Pantheon i drugi.\nSlušajući zahteve HR tržišta razvili smo modul Approval Workflow koji omogućava efikasno upravljanje svim tipovima odsustva kroz proces odobravanja, kao i modul Payroll Integration Framework koji na jednostavan način omogućava pripremu podataka za obračun zarada.\nPrateći trendove, Špica je otišla korak dalje i kreirala savremeno Cloud rešenje AllHours koje se bazira na evidenciji radnog vremena bez standardnih terminala.


Republika / Požar kod Kraljeva: Vatra zahvatila 4 hektara šume!\nponedeljak, 25. 3. 2019.| 18:24 >> 18:27\nPožar koji je u ponedeljak po podne, pod još nerazjašnjenim okolnostima, izbio u ataru sela Borovci u studeničkom kraju, zahvatio je, kako saznajemo, oko četiri hektara borove šume i niskog rastinja, ali bar zasad nije ugrozio nijedno domaćinstvo.\nU gašenju vatrene stihije angažovana je po jedna vatrogasna ekipa iz Kraljeva i iz Ušća koje su, uprkos teškoj konfiguraciji terena i vetru, uspele da požar stave pod kontrolu i spreče njegovo dalje širenje.\n(VIDEO) Ugašen požar kod Dečana, oprez i dalje neophodan\nA, kolika je materijalna šteta, kao i šta je uzrok požara, biće poznato nakon istrage, made se pretpostavlja da je i ovoga puta u pitanju "ljudski faktor".\nSrbija Vatrogasci Požar Kraljevo Šuma Rastinje Borova šuma\nBuknuo požar kod Pirota: Gori šuma i nisko rastinje, vetar pravi dodatni problem\n- ponedeljak, 23. 9. 2019. u 05:53 0\nPolicija je uhapsila Abdurahmana Ć., sestrića novopazarskog tužioca Edisa Arifovića, zbog sumnje da je dilovao drogu! Ovo nije prvi put...\nPolicija je uhapsila četvoricu braće M. D. (19) i J. D. (18), kao i dvojicu maloletnika od 15 i 16...


Kako da započnete biznis sa veoma malo novca | Gde Investirati\nKako da započnete biznis sa veoma malo novca\n– Zakonske takse. Da li se konsultujete sa advokatom tokom vašeg poslovno-razvojnog procesa?\nPoslovni model koji zahteva manje potreba nego što je gore navedeno. Na primer ako planirate kompaniju ličnih trenera, možete na početku da budete jedini trener. Ako vam nije neophodan poslovni prostor, možete da radite od kuće ili iz kafića. Možete da nađete jeftinije izvore snabdevanja…\nVeoma je važno da na početku poslovanja sav ostvareni prihod uložite u razvijanje biznisa. Akumulirajte potrebne rezerve koje možete investirati u nove prostorije, opremu ili sredstva koja su vam potrebna da kvalitet poslovanja podignete na jedan mnogo profesionalniji nivo.\nOpcija 3 Outsource odnosno saradnja, povezivanje\n– Crowdfunding. Popularan je sa razlogom: sa dobrom idejom i dovoljno posla, možete da privučete sredstva za bilo šta. Crowdfunding (odnosno finansiranje (putem) gomile) je (alternativni) način osiguranja kapitala koji se sastoji u javnom predstavljanju različitih vrsta projekata, najčešće u početnoj fazi razvoja, u koje građani ulažu novac, iz altruističnih pobuda ili sa ciljem ostvarenja profita ili sticanja neke druge koristi.\nPrevious U Evropu uskoro stiže Android Pay\nNext Evropska tržišta nekretnina snažno porasla na kraju prošle godine\nTags BiznisPokretanje biznisa\nIPSOS: Potrebno je promeniti svest građana o preduzetništvu\nU Srbiji postoji potencijal za preduzetništvo, danas o sopstvenom biznisu razmišlja tri puta više ljudi nego ranije, ali problem je što o tome mahom ne misle nezaposleni, već oni koji


Sanacione mjere: Spašavanje GRAS-a preko leđa građana/ki - Istinomjer\nSanacione mjere: Spašavanje GRAS-a preko leđa građana/ki\nGodinama smo svjedoci mnogobrojnih problema s kojima se JKP GRAS susreće, posebno građani/ke koji su korisnici i platiše istom. Prosječni mjesečni gubitak GRAS-a je 2.793.598,00 KM. Ukupni akumulirani dug GRAS-a mjeri se stotinama miliona. Na početku “devetomjesečnog mandata” prinudne uprave, dug GRAS- a iznosio je više od 350 miliona KM.\nVlada KS dugo je najavljivala poduzimanje mjera za ozdravljenje ovog preduzeća. U maju ove godine, premijer Konaković saopštio je da je priča o stečaju KJKP GRAS “sve realnija” i da je GRAS “zreo” za prinudnu upravu. Kompetencije za rješavanje ovog problema premijer je prepustio kadrovskoj komisiji stranke SDA, koja je trebala dostaviti imena za privremenog upravnika u JKP GRAS.\nVlada neće predložiti stečajnog upravnika u GRAS-u, jer je to posao stranke. Prinudnog upravnika treba predložiti SDA. Ja se zbog nekih stranačkih rješenja bunim jer smatram da nisu dobra, a kojeg će kandidatata predložiti SDA za prinudnog upravnika, Vlada o tome ne odlučuje, ali će to ocijeniti kada dobijemo konkretno ime.\n(Elmedin Konaković, 24.05.2017.)\nKao i u slučaju ViK-a, Konaković je, po običaju, sa informacijama i Zaključcima Vlade KS, najprije otišao u svoju stranku, da se “buni” i konsultuje, umjesto da o tome diskutuje u institucijama koje su za to predviđene. Imena “podobnih” kandidata, koji su pretendovali na mjesto prinudnog upravnika GRAS-a, usaglašena su i saopštena početkom juna, a Vlada KS je na poziciju privremenog upravnika GRAS-a imenovala Harisa Gušića, magistra nauka u logistici i transportu.\nSa ovom prinudnom upravom krećemo u zadnji pokušaj spašavanja GRAS-a prije nego li se, eventualno krene u stečaj. Ne bježimo od takve mogućnosti, ali ćemo prije toga svakako iscrpiti sve mogućnosti drugačijeg rješavanja ovog stanja.\n(Elmedin Konaković, 08.06.2017.)\nObzirom da do tada nije bilo nikakvih pomaka, činilo se da premijer konačno ima plan. Vlada KS je donošenjem Zaključka o poduzimanju privremenih mjera za sanaciju ovog preduzeća, odnosno postavljanjem privremenog upravnika, konačno načinila prvi korak.\nOvo je posljednja šansa GRAS-u. Osnovni zadatak novog upravnika bit će zaustaviti eroziju i mislimo da će privremeni upravnik uz ovlasti koje ima, uz podršku resornog ministra i kompletne Vlade, uspjeti ostvariti dobre rezultate.\nStečaj je na početku priče o rješavanju ovog problema bio daleko izvjesnija opcija nego spašavanje ovog javnog preduzeća.\nMi sad plaćamo s doprinosima njihove plate. Plaćat ćemo ih sve dok se ne odlučimo za stečaj, koji je moram reći izvjesnija opcija od spašavanja Grasa.\nMeđutim, Vlada KS 18.07.2017. je Zaključkom, koji obuhvata 45 mjera, utvrdila Prijedlog za sanaciju i reorganizaciju KJKP GRAS, koji je izradio privremeni upravnik ovog preduzeća, zajedno sa Ministarstvom saobraćaja KS. Na ovaj način GRAS-u je dat rok od 9 mjeseci, nakon kojeg Vlada KS treba donijeti konačnu odluku o stečaju.\nProvedba sanacionih mjera, između ostalog, trebala bi rezultirati boljim javnim gradskim prevozom, kvalitetnijom uslugom, smanjenjem gubitaka i dugovanja preduzeća, te reprogramom dugovanja. Predviđeno je i zbrinjavanje prekobrojno zaposlenih radnika kao i mogućnost smanjenja plata “do izlaska preduzeća iz krize”.\nRok od devet mjeseci je na pola puta, a prinudna uprava je za to vrijeme uradila “veliko pospremanje.”\nDo sada smo očistili sve tramvaje koji danas izlaze u promet čisti, ne možemo reći kao novi, ali očišćeni su od svih stvari koje, nažalost, rade naši građani i koje pozivamo da čuvaju tramvaje. Uklonjeno je jako puno smeća, djeca švrljaju, uništavaju, nije mi jasno zašto je to tako, voljeli bismo doći ukraj tome jer nas košta jako puno novca i vremena i ne možemo ići naprijed dok god oni to rade.\n(Haris Gušić, prinudni upravnik GRAS-a, 22.06.2017.)\nPovećane su cijene karata komercijalnog gradskog prevoza, a studentima je nametnuta godišnja GRAS-ova karta, čija je cijena 100 KM, a kupovina iste obavezna prilikom upisa na studije.\nVezano za “zbrinjavanje prekobrojnih radnika” Gušić je bio izričit kada je rekao da otpuštanja neće biti, naprotiv:\nBroj od 1.190 radnika je realan uz trenutni kapacitet GRAS-a i broj vozila koja imamo. Ipak, taj broj se mora povećati kada nabavimo više voznih jedinica i nadamo se mnogo većem broju uposlenika. Dok ne nabavimo vozila funkcionisat ćemo s trenutnim brojem uposlenika.\n(Haris Gušič, 04.08.2017.)\nO smanjenju plata počelo se govoriti tek prije nekoliko dana.\nOvo je jedna od 44 mjere sanacionog plana koje provodimo u saradnji s Upravom GRAS-a da bismo poboljšali poslovanje. Na mjesečnom nivou dobit ćemo 250.000 KM. Od predloženih mjera potpuno smo realizirali 20, dok su preostale 24 u fazi rješavanja. Da bi GRAS poslovao pozitivno, nedostaje mu 660.000 KM. Samim tim, smanjenjem plaća od ovog mjeseca mi ćemo se uspjeti približiti pozitivnoj nuli, ne računajući kamate i dugovanja.\n(Mujo Fišo, ministar saobraćaja KS,18.11.2017.)\nSindikat radnika GRAS-a na to je, za sad, rekao tek da će se konsultovati sa kantonalnim i federalnim odborom i svoj odgovor saopštiti za 3-4 mjeseca. Što je i vrijeme kada ističe devetomjesečni rok za provođenje mjera sanacije.\nNi po pitanju smanjenja duga u GRAS-u nije učinjeno mnogo, barem ne s njihove strane.\nU zadnja 3 mjeseca, GRAS je Federalnoj poreznoj upravi uplatio svega 6.000 KM na ime duga, koji iznosi preko 129 miliona KM. S druge strane, Vlada KS će iz budžeta, na račun građana/ki, izdvojiti 1.000.000 KM za otplatu GRAS-ovog duga. Vlada KS je u maju, kada su povišene cijene karata gradskog prevoza, GRAS-u isplatila i 2,3 miliona KM za majsku platu.\nIako je period predviđen za provedbu sanacionih mjere tek na polovini, iz svega navedenog može se zaključiti da je Vlada KS indirektno odbacila stečaj kao opciju i da će se sanacija GRAS-a, i zaustavljanje “erozije” – kako je Konaković svojevremeno okarakterizirao situaciju u ovom javnom preduzeću – i u 2018. godini “lomiti” preko leđa građana i obilno finansirati budžetskim sredstvima. O tome da je Vlada KS na čelu sa premijerom Konakovićem promjenila stav i vratila se sa stečaja, kao “realnije opcije”, na spašavanje GRAS-a budžetskim sredstvima, govori i Nacrt budžeta KS za 2018. godinu. Budžetom je predviđeno 20 miliona za GRAS, plus 8 miliona za sanaciju tramvajskih stajališta. Usporedbe radi, za rekonstrukciju vodovodne mreže i KJKP VIK izdvojeno je 3 miliona KM, a za bolnice u KS po milion.\nEvo kako je o stečaju GRAS-a nedavno govorio prinudni upravnik ovog preduzeća:\nRiječ na “S”, koju ste vi maločas rekli, ta riječ je zabranjena u mom kabinetu, znači riječ koja počinje na “S” se ne spominje. I danas, ovdje, vi ste je spomenuli, pa vama neću ništa, ali toga po meni neće biti.\n(Haris Gušić, 13.11.2017.)\nPogledamo li kroz prizmu kadrovske i glasačke mašinerije, odgovor i zaključak o tome zašto Vlada KS prećutno odustaje od stečaja, možda je najbolje dao Adnan Himzanija, predsjednik Sindikata GRAS-a:\nJa mislim da je to sulud potez, (..) to niko normalan ne bi mogao uzet, doć i napravit, pogotovo premijer Konaković. Iz razloga toga, što mi htjeli ne htjeli, nas 1.500, i naših porodica morali bi da tražimo pravdu na ulici, da se ganjamo.\n(Adnan Himzanija, predsjednik Sindikata GRAS-a, 13.11.2017.)\nU svakom slučaju, Vlada KS, na čelu sa premijerom Konakovićem, ima još četiri mjeseca da se odluči na “suludi” potez i “riječ na s”, koji je takođe vid ozdravljenja preduzeća koje je u kolapsu i dugovima. Ili da građanima/kama prepusti da svojim porezima i dalje biju bitku zvanu GRAS.


DANAS JE DERBI: Zvezda za titulu, Partizan za nadu | Happy BSC portal\nZvezda dočekuje crno-bele sa devet bodova prednosti i pobeda bi izvesno donela četvrtu uzastopnu titulu.\n- Igramo kod kuće, želimo da nastavimo pobednički niz i Crvena zvezda, barem otkad sam ja trener, uvek ide na pobedu. Bićemo organizovani, inteligentni, čvrsti, ali derbi je nepredvidiv i težak za prognoziranje - izjavio je Zvezdin trener Dejan Stanković.\nSa druge strane, šef stručnog štaba crno-belih Aleksandar Stanojević svestan je da je derbi poslednja šansa.\nOVAKO ĆE IZGLEDATI TEST NA MALOJ MATURI! Jedno iznenađenje za đake i roditelje, i veći broj OLAKŠICA!\nOglasio se i ČEDA JOVANOVIĆ posle vesti da će biti priveden: OVO JE PROVOKACIJA!\n- Nema šta mnogo da se priča, sve je jasno. Nama derbi znači da se približimo rivalu i da budemo konkurenti za titulu. To je motiv, spremni smo, u dobrom smo nizu- rekao je Stanojević.\nUtakmica između Zvezde i Partizana igra se od 18 sati na stadionu Rajko Mitić, bez publike.


Nole pokorio London i stavio krunu na 2012. godinu! – Novak Đoković\nNole pokorio London i stavio krunu na 2012. godinu!\nTenis\t13. 11. 2012.\nNajbolji teniser sveta šampion je ATP World Tour finala u Londonu!\nMagičnom pobedom nad drugim nosiocem Rodžerom Federerom u neverovatno dramatičnom finalu rezultatom 7:6 (8:6), 7:5 Novak je osvojio šestu titulu u sezoni, 34. u karijeri i na najbolji mogući način okončao 2012. godinu.\nSa svih pet pobeda na završnom turniru Nole je osvojio maksimalnih 1500 ATP poena, koji će ga učvrstiti na prvoj poziciji svetske rang liste, na kojoj će završiti drugu godinu zaredom.\nNakon uvodna tri gema niko nije mogao da nasluti šta nas očekuje u nastavku. Na samom startu meča Novak je bio nervozniji, mnogo grešio i time dozvolio Federeru da profitira i povede sa 3:0. Probudio se tada srpski teniser, uzvratio jedan brejk a potom izjednačio na 3:3. Bio je to samo uvod za atomski tenis koje je usledio. Deveti gem doneo je strašan tenis, a okončan je brejkom Novaka, koji koristi treću priliku na servis protivnika. Pri vođstvu od 5:4 Novak je servirao za set, imao 30-0, ali je Švajcarac uspeo da preokrene, vrati brejk i poravna rezultat na 5:5. Na kraju je najpoštenije bilo da taj-brejk odluči pitanje osvajača seta. Novak je posle prvog poena stigao do mini brejka, zatim i 2:0. Federer je izjednačio na 2:2, a mini brejkom u devetom poenu Novak je stekao prednost od 5:4 i mogućnost da nakon svoja dva servisa dođe do prvog seta. To se nije dogodilo, jer se Federer vratio već u sledećem poenu. Pri rezultatu 6:5 za Novaka, Federer je okrenut leđima pogodio polje na neverovatan način za oduševljenje u O2 areni i 6:6. Presudio je sledeći poen, koji švajcarski igrač olako gubi, da bi Srbin posle svog servisa i 72 minuta igre dobio ovaj neverovatan triler, 7:6 (8-6).\nPrvi gem drugog seta trajao je duže od deset minuta. Nivo igre obojice tenisera vidno je opao, a Federer je uspeo da iskoristi četvrtu brejk šansu i povede sa 1:0. Ovu prednost čuvao je tokom narednih osam gemova, kada je došao do prilike da pri vođstvu od 5:4 servira za 1:1 u setovima. Imao je Federer 30-0 na svoj servis, ali je Novak sa pet fenomenalnih poena u nizu načinio još jedan senzacionalan preokret za 5:5. U dvanaestom gemu naš teniser je zadao rivalu konačan udarac u vidu četvrtog brejka i slavlje je moglo da počne.\n„Ovo je ogroman uspeh za moj tim i mene. Na sjajan način smo uspeli da završimo još jednu fantastičnu tenisku sezonu. Nikad nisam igrao u finalu završnog turnira u Londonu i zaista je velika je čast za mene što sam ovde. Dali smo svoj maksimum danas, privilegija je i ogroman izazov igrati protiv Rodžera. Pre dve godine sam stigao do polufinala, kada sam izgubio od Federera. Nisam dobro igrao na ovoj podlozi u poslednjih nekoliko godina, jer sam dolazio umoran. Ove godine je situacija drugačija. Bio sam izuzetno motivisan i fizički svežiji, što je značajno doprinelo da dobijem svih pet mečeva. Igrao sam zaista dobar tenis tokom cele prošle nedelje Pobeda nad Endijem mi je dala veliku dozu samopouzdanja. Iz meča u meč sam igrao sve bolje, a večeras sam bio na vrhuncu„, rekao je Novak.\nStatistika: as poeni (6-8), dvostruke servis greške (2-2), direktni poeni (19-30), neiznuđene greške (28-42).\nPosle 29. međusobnog okršaja između Novaka i Rodžera sada je 16-13 za Švajcarca. U 2012. godini odigrali su pet mečeva, a prevaga je na strani Novaka, 3-2.\nNakon 87 odigranih mečeva u sezoni koja je iza nas, Novak ima konačan odnos pobeda i poraza 75-12.\nMasters kupom u Londonu i zvanično je završena teniska sezona za Novaka.\n„Bila je ovo veoma duga sezona, isto kao i prethodna. Obe sam odigrao na veoma visokom nivou. Nisam bio siguran kako će sve izgledati nakon neverovatne 2011. godine, ali sam znao da moram da iskoristim trenutke kada igram najbolji tenis u životu. Tokom cele sezone ostvario sam mnogo uspeha, uz nekoliko razočarenja na velikim turnirima. Sve u svemu, fantastična godina je iza mene pored svih poteškoća na terenu i van njega. Moj otac mi je bio dodatna motivacija da se borim do kraja i ovu titulu posvećujem njemu“, rekao je Novak.\nPre odlaska na i više nego zasluženi odmor, Nole će učestvovati na dve egzibicije: 14. novembra u Bratislavi i 17. novembra u Rio De Žaneiru.\n„Sada mi je preko potreban odmor da se oporavim i fizički i psihički. Moji ciljevi i ambicije su uvek visoki i siguran sam da ću biti potpuno spreman za australijsku turneju. Pre toga, očekuju me dve egzibicije, u Bratislavi i Rio De Žaneiru. Brazil je divna zemlja i veoma uspešna sportska nacija. Biće ovo moje prvo putovanje tamo. Odigraću egzibicioni meč protiv Gustava Kertena i još nekoliko velikih sportskih imena na velikom stadionu. Nadam se da ću se dobro zabaviti„, završio je Novak.\nATP World Tour Finale, Federer, finale, London, O2 arena, šampion


Počinje ispiranje vodovodne mreže na Paliću, Radanovcu, Bikovu, u Starom Žedniku i Đurđinu | (Vesti - 11.04.2016) Subotica\nKomentara: 0 | Pregleda: 1801\nPočinje ispiranje vodovodne mreže na Paliću, Radanovcu, Bikovu, u Starom Žedniku i Đurđinu\n11.04.2016 u 11:08h\nTokom ove sedmice na teritoriji naselja Palić, Radanovac, Stari Žednik i Đurđin radnici JKP "Vodovod i kanalizacija" obavljaće više aktivnosti vezano za radove na vodovodnoj mreži u cilju poboljšanja kvaliteta pijaće vode.\nJKP "Vodovod i kanalizacija" saopštilo je da će se od utorka do četvrtka u vremenskom periodu od 8 do 14 časova obavljati sezonsko ispiranje vodovodne mreže prigradskog naselja Stari Žednik. Iz Vodovoda napominju da je prilikom radova moguća pojava zamućenja vode, kao i pada pritiska u mreži.\nTakođe građani Đurđina će zbog radova na vodovodnoj mreži sutra biti bez vode od 9 do 13 časova, dok će se narednog dana (sreda) od 8 do 14 časova obavljati sezonsko ispiranje vodovodne mreže, kada je takođe moguća pojava zamućenja vode, kao i pada pritiska u mreži. U sredu će zbog radova na vodovodnoj mreži od 9 do 13 časova bez vode biti meštani Bikova\nRadovi na ispiranju vodovodne mreže odvijaće se i na podružuju Palića i Radanovca, počevši od večeras pa sve do subote. Kako je rečeno u JKP "Vodovod i kanalizacija" ispiranja će se održavati pet noći za redom i to od 23,30 do 5 časova.\nPostavljeno pre 1455 dana i 14 časova\njkp vodovod subotica\nPre 13 časova i 15 minuta


U Grudama nove provjere za rukometašice Budućnosti - CdM\nRukomet Još jedna prilika za uigravanje\nU Grudama nove provjere za rukometašice Budućnosti\nRukometašice Budućnosti u Grudama (Bosna i Hercegovina) će imati nove provjere u pripremnom periodu za novu sezonu – izabranice Dragana Adžića u srijedu će odmjeriti snage protiv Bjelovara, dok će dan kasnije rival biti Podravka.\nBiće to nova prilika za uigravanje za dvostruke šampionke Evrope koje bilježe sjajne rezultate u pripremnom periodu – u dosadašnjih sedam kontrolnih duela, ”plave” su upisale šest pobjeda i doživjele samo jedan poraz.\nU predstojećim duelima trener Dragan Adžić neće računati na kapitena Milenu Raičević, te krila Jovanku Radičević i Branku Konatar.\n“Očekuju nas dva kontrolna duela, te zajednički trening sa Podravkom od koga mnogo očekujemo imajući u vidu to da hrvatski tim igra odlično u pripremnom periodu i da je kvalitetniji nego prošle sezone. Ostaje žal što nijesmo u kompletnom sastavu, ali vjerujem da i pored toga možemo da dobijemo mnogo od provjera u Grudama. U septembru nas očekuju i dva turnira Regionalne lige i vjerujem da će to uz kontrolne mečeve koje smo imali u ovom mjesecu, biti dovoljno da spremno dočekamo oktobar i početak Lige šampiona”, kazao je trener Adžić.\nDuel protiv Bjelovara na programu je u srijedu u 20 sati i 30 minuta. Podravka će biti protivnik u četvrtak u 19 sati i 30 minuta.


Privatni detektivi iz Srbije o krimi serijama koje gledaju - VICE\n"Najveće sličnosti u serijama i filmovima koje važe i u životu, po njegovom mišljenju se vide u likovima korumpiranih političara."\n24 Novembar 2017, 11:26am\nOvih dana sam unakrsno gledala dve kriminalističke serije. Naše gore list „Senke nad Balkanom“ i noviju Netflix-ovu produkciju „Mindhunter“. Prva me je iznenadila jer nisam znala da je u vreme dešavanja radnje naša policija i kriminologija bila u toj meri razvijena, što je možda i do mog neznanja. Druga serija me je privukla na potpuno drugačiji način. Dopala mi se teza na kojoj temelji svoju radnju, a to je činjenica da su policajci bili potpuno zatečeni kada su se u Americi kasnih sedamdesetih pojavile ubice poput Čarlsa Mensona. Promene koje su se dešavale u društvu uticale su i na promenu prirode kriminala.\nGledajući i jednu i drugu seriju morala sam da se zapitam šta bi na sve ovo rekli privatni istražitelji, najčešće bivši policajci, u Srbiji 2017. godine. Da li oni uopšte gledaju kriminalističke serije? Koje serije su im interesantne i zbog čega? Šta o njima misle? Kada bi se snimala serija po njima kako bi ona izgledala?\nOdgovori koje sam dobila možda ne bi začudili ljude koji su nekada imali potrebu za privatnim detektivom, ali mene jesu. Osim što sam stekla sliku o tome koja je razlika između fikcije i stvarnosti, ali i gde se one dodiruju, saznala sam i neke detalje o delatnosti o kojoj nisam mnogo znala.\nMoj prvi sagovornik je Mile Pavlović, iz detektivske agencije MPK koji je kao i njegovi saradnici, bivši policajac. U policiji je 30 godina aktivno radio na slučajevima ubistva i razbojništava, a iz policije se povukao sa mesta načelnika odeljenja za uviđaje. Trenutno nema omiljenu kriminalističku seriju mada priznaje da gleda „Senke nad Balkanom“, ali da to radi više iz razonode i zabave jer njega i njegove kolege koji su videli toliko toga ništa što dolazi sa ekrana ne može šokirati. Istakao je da se ne zadubljuje previše u sam sadržaj i da su obični građani mnogo bolji za razgovor na ovu temu.\n„Zanimljivo bude ono što se doživi i u praksi pa možemo da upoređujemo sa nama. Ali to uglavnom gledamo radi zabave.“, rekao je.\nKada sam ga pitala šta misli o tome kada u nekoj seriji zločinac dobija simpatije publike, možda i više nego momci u plavom, opet mi je skrenuo pažnju na profesionalnu perspektivu.\n„Policajci nemaju emocija, razumete. U profesionalnom smislu naravno. Uspešan policajac nikada ne donosi odluke na bazi emocija. Presudno je izvršno i krivično delo, važni su svedoci i ključni dokazi ali i kako će se to završiti na sudu, da bi se to sve dobro završilo.“, govori, a meni u glavi kreće špica serije „Red i zakon“.\n„Poenta je da se počinilac privede pravdi. Ne mogu ja to da gledam, da bih rekao - e ovaj mi je super lik. Profesionalno sam orijentisan.“, nastavio je Mile.\nKada sam mu prepričala zaplet „Mindhunter“-a i kada sam ga pitala šta on misli o verovanju da se neki ljudi rađaju kao zločinci, jasno mi je rekao da to prepušta ozbiljnoj nauci i predmetima koji se izučavaju na kriminalistici.\n„Mi na naš posao gledamo kao na sport, mi smo policajci, a oni vrše krivična dela. Tu nema ničeg ličnog“, podvukao je još jednom važnost neunošenja emocija gde im nije mesto.\nSledeći sagovornik, Slobodan Pajić, vlasnik detektivske agencije Diza trenutno takođe prati „Senke nad Balkanom“ i kaže da život inspektora i istražitelja u serijama često izlaze iz okvira realnosti ali da postoji i dosta dodirnih tačaka. Najveće sličnosti u serijama i filmovima koje važe i u životu, po njegovom mišljenju se vide u likovima korumpiranih političara. Kaže da se i u životu često desi da izvršitelj dođe do određenih činjenica i dokaza, ali zbog interesa njegovog nadređenog, on mora da se sukobljava sa njim pa i da zbog toga plati cenu. Opet nisam mogla, a da se ne setim serije „Žica“, neprevaziđenog Dejvida Sajmona.\nMoj sledeći „izvor“ ostaće anoniman budući da mu je detektivska agencija još uvek u procesu obnavljanja licence ali je za razliku od prethodnih sagovornika vrlo entuzijastičan po pitanju serija. U trenutku u kom sam ga zatekla gledao je „novog Kesića“.\nOmiljena serija njega i njegovih kolega trenutno je „Crna lista“. U pitanju je, po njegovim rečima kriminalistička serija o nekadašnjem špijunu koji se odmetnuo na drugu stranu zakona. Kada ga FBI hvata on reši da se preda zbog ćerke i da za uzvrat sastavi crnu listu od sto, pa kasnije i više ljudi, za koje niko ne zna jer nikada nisu procesuirani. To su sasvim obični ljudi koji, kako kaže, u Srbiji voze Golfa dvojku, piju kafu od 50 dinara a u stvari drže pola grada.\nPo njegovom mišljenju retro-klasika su „Šerlok“ i „Poaro“, i te serije su njima postale „uža specijalnost“.\nŠto se razlika između fikcije serija i stvarnosti tiče, po njegovom mišljenju se one najbolje vide u samoj razlici između toga kako živi i radi prosečan detektiv Srbin, a kako prosečan detektiv Amerikanac.\n„Oni koriste izuzetno sofisticiranu opremu, od hakovanja svega i svačega, do raznih advokata i ljudi koji rade u socijalnim službama a njima nabavljaju informacije. Sve je to naučna fantastika za naše tržište jer se mi ovde snalazimo kako znamo i umemo. Na žalost puno je lakše njima u Americi jer imaju veći pristup svemu, 70 odsto informacija koje poseduje policija poseduju i oni. On ima pravo da uđe u bazu podataka i proveri svačiji dosije. Ja moram da molim u MUPU i da pišem molbe i zahteve pa kada se neko seti da mi odgovori. A to je obično hitno ljudima, treba im u roku od par dana“ , požalio se malo.\nPo priči mog sagovornika, ispostavilo se da su raspodele imovine, nevolje u braku i prevare ono što njima, za razliku od junaka u serijama koje se vezuju za FBI i CIA, donosi najveći deo posla, referišući se verovatno na događaje serije „Crna lista“. Najčešće ih angažuju ljudi koji žele da uhvate supružnike u prevari. Fotografije preljubnika na licu mesta postaju predmet u koji će sudija imati uvid, a što može uticati na njegovu presudu kada na primer odlučuje o tome kome će pripasti deca.\nOsećajući da polako skrećemo sa teme, završila sam ovaj razgovor sa utiskom da je ova diskusija ali i ovaj tekst otišao mnogo dalje od pitanja – a koja je vaša omiljena serija?\nOno u šta sam ipak sigruna je da u pričama mojih sagovornika postoji i više nego dovoljno materijala za razne filmske i televizijske igrane programe. Jedino me buni koji bi to žanr bio, kao i iz kog, od mnogih uglova, bi trebalo ispričati sve ove priče.\nGlumci iz serije "Žica" prikazuju Baltimor tragom smrti Fredija Greja\nProstitucija u "The Deuce" je uverljiva zato što su konsultovali seks radnice\nAutor "Žice" Dejvid Sajmon o greškama policije Baltimora


Broj orangutana na Borneu od 1999. godine pao za 100.000 - N1\nBroj orangutana na Borneu od 1999. godine pao za 100.000\nLifestyle Autor:SRNA, N1 Info15. feb. 201818:57 > 18:59\nSveobuhvatna studija je pokazala da je broj orangutana na Borneu opao za više od 100.000 od 1999. godine, dok industrije papira i palminog ulja smanjuju džungle u kojima oni žive i povećava se broj smrtonosnih susreta s ljudima.\nRezultati istraživanja, koji će biti objavljeni u magazinu Current Biology, slažu se s odlukom Međunarodne unije za zaštitu prirode koja je 2016. godine stavila orangutane sa Bornea na listu kritično ugroženih vrsta.\nNaučnici koji su sproveli istraživanje u periodu od 16 godina su podatak o broju ubijenih orangutana ocijenili kao “poražavajući”.\nIstraživanje, koje je objavljeno u časopisu “Sadašnja biologija”, pokazalo je i to da životinje “nestaju” iz područja koja su i dalje pokrivena šumama.\nGlavni istraživač Instituta Maria Voigt izjavila je da je veliki broj orangutana jednostavno ubijen i da lovci ubijaju ove životinje jer im uništavaju usjeve, što predstavlja prijetnju koja je ranije potcijenjena.\nNaučnici iz Instituta Maks Plank za evolucionu antropologiju i drugih insistitucija tvrde da su najdramatičniji padovi zabeleženi u područjima gde su tropske šume posečene i pretvorene u plantaže za palmino ulje, korišćeno u brojnim proizvodima široke potrošnje, ili korišćene za drvnu građu.\nMeđutim, broj orangutana je značajno opao i u šumama koje su sečene selektivnije.\nLjeto je doba intenzivnog kupanja na bazenima - ovo su prednosti i rizici


Vesti online / Vesti / Svet / Putin i Makron razgovarali o situaciji u Kerčkom moreuzu\n- Prirodno, imamo još o čemu da razgovaramo i da na čemu da zajedno radimo. Drago mi je zbog te mogućnosti da danas s vama razgovaram na samitu "Dvadesetorice". Pre svega, to se tiče situaicje u Siriji, videli smo da se situacija promenila posle veoma korisnog sastanka u Istanbulu. To se, takođe, tiče situacije u Ukrajini, posebno imajući u vidu događaje od poslednjih nekoliko dana - rekao je francuski lider tokom razgovora s predsednikom Rusije.\nMakron je dodao da bi s Putinom želeo da razgovara o ispunjavanju odredbi Minskog sporazuma, pitanjima sajber-bezbednosti i opštem nivou "arhitekture bezbednosti u Evropi".\nPutin se toplo pozdravio sa svojim sagovornikom, setivši se još jednom svoje posete Parizu 11. novembra, kada je učestvovao u obeležavanju 100-godišnjice završetka Prvog svetskog rata.\nPredsednik Rusije je francuskom kolegi predložio da razgovaraju o razvijanju bilateralnih odnosa.\n- Prošle godine trgovinska razmena je porasla za 16,5 odsto i ove godine je isti tempo rasta - naglasio je Putin.\nSVET Putin i Merkel o Siriji i incidentu u Kerčkom moreuzu


Podrška osobama sa dijabetesom - Ozonpress :: internet portal\nTag: Dijabetes, glas, podrška, siguran\nU okviru kampanje „Siguran glas“ koju realizuje Dijabetološki savez Srbije, u centru Niša građani su potpisivali peticiju podrške osobama sa dijabetesom. Ciljevi ove akcije bili su podizanje svesti o problemima i potrebama osoba sa dijabetesom kao i ukazivanje nadležnim institucijama Republike Srbije na potrebe adekvatnog lečenja i kontrolisanja dijabetesa.\nStela Prgomelja, potpredsednica Dijabetološkog saveza Srbije, istakla je izuzetno zadovoljstvo velikom podrškom građana u Nišu.\n– Građanke i građani Niša su danas u zaista velikom broju svojim „sigurnim glasom“ za zdravlje podržali našu akciju. Osoba sa dijabetesom u našoj zemlji ima oko 710.000 hiljada i svi se mi, svakoga dana, suočavamo sa velikim problemima. Stoga ovom peticijom tražimo od nadležnih institucija države obezbeđivanje većeg broja pedijatrijskih endokrinologa za rad sa decom obolelom od dijabetesa, veću dostupnost tračica za merenja šećera u krvi o trošku Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje kao i uvođenje novih lekova na listu Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje koji predstavljaju najbolju terapiju za obolele od Tipa 2 dijabetesa. Nastavljamo ovu akciju i u drugim gradovima, jer želimo da upoznamo građane Srbije sa problemima i potrebama osoba sa dijabetesom. Još jednom zahvaljujem Nišu, a već 5.aprila smo u Zaječaru – navodi Stela Prgomelja, potpredsednica Dijabetološkog saveza Srbije.\nDijabetološki savez Srbije realizuje kampanju “Siguran glas” sa ciljem podizanja svesti javnosti o mnogobrojnim problemima osoba sa dijabetesom, kojih u našoj zemlji ima preko 710.000. Tokom trajanja kampanje “Siguran glas” biće organizovane različite medijske aktivnosti, skupovi, promo štandovi, javne tribine i druge akcije kako bi se građani informisali o uzrocima nastanka dijabetesa i vidovima lečenja ove bolesti, ali i kako bi se skrenula pažnja javnosti na višestruke probleme sa kojima se osobe sa dijabetesom suočavaju u našoj zemlji.


Da se ne prevarite: Ne, rok za plaćanje PDV-a u BiH nije pomjeren! A stižu i kamate, prinudna naplata i kazne! | BL!N Magazin\nBiznis Klub 27.04.20, 11:24h


Ujedinjeni protiv kovida: Pritisci, zastrašivanja lekara, u subotu svi u belom | N1 Srbija\n22.09.2020. |10.55 |\nOd pokretanja peticije Ujedinjeni protiv kovida nikakav kontakt sa Ministartvom zdravlja nismo imali, i ministar Zlatibor Lončar se još nije oglasio o našem zahtevu za hitnim sastankom, rekao je u Vuk Vučić ortoped i predstavnik udruženja građana Ujedinjeni protiv kovida. Slučajevi zastrašivanja lekara koji se događaju, teraju nas da reagujemo – zbog toga pozivamo sve građane da u subotu obuku belo i tako pokažu podršku lekarima, dodao je on. Advokat Nenad Vojinović rekao je da je oformljena radna grupa tog udruženja za zaštitu prava lekara.\n"Pokušavali smo da dođe do dijaloga, ali sve što se radi, kod nas se shvata kao atak, postajemo društvo u kojem se jako teško dogovara. Nadamo se ipak da će nas neko iz Ministarstva pozvati", rekao je Vučić.\nVojinović je naveo da su u Udruženju Ujedinjenih protiv kovida oformili radne grupe, od kojih je jedna upravo za zaštitu prava lekara, jer toj grupi stižu brojne prijave da se lekarima krše prava pre svega vezana za radni odnos ili specijalizacije.\n"Taj broj je neverovatno velik, stiglo je na desetine prijava, u toku je ispitivanje, ne mogu da kažem da su sve prijave osnovane, ali ima onih koje smo ispitali u dobroj meri i one su osnovane, moraju se hitno rešavati", naveo je.\nVojinović je naveo da lekarima, koje je, kako je rekao, same vlasti hvalile kao one koji su na prvoj liniji fronta, istovremeno preti "smenama, imaju nezakonite radne rasporede, nezakonita radna vremena, zastrašuju se ako su potpisnici nekih inicijativa".\nMladi lekari koji su primljeni tokom epidemije zbog manjka zdravstvenih radnika, koji su i izneli najveći teret epidemije i najviše boravili u crvenim zonama, sad oni imaju situaciju da ih teraju da, kako kaže advokat, sami potpisuju "neke izjave da bi nezakonito bili prerasporedjeni, u nekim situacijama im se preti i otkazom".\n"To nisu samo oni koji su potpisali peticiju, tu ima i lekara koji nisu potpisnici pisma.. oni treba da budu zaštićeni, a nisu, jer ima nekih diektora koji vode klinike kao da su njihove privatne kompanije", kazao je.\nUjedinjeni protiv kovida traže ostavke samo dva direktora bolnica, jer su to direktori koji su najgrublje prekšili prava lekara, objasnio je.\n"U bolnici Zvezdara, za mesec dana deset lekara napustilo je tu ustanovu, čak pet anesteziologa je uspelo da napusti kliniku, razne su metode zastrašivanja, većina tih ljudi u kontaktu sa nama rekla je šta je razlog - a to je organizacija rada u samoj bolnici... većina njih je prešla u druge zdravstvene ustanove, ovde očigledno ne žele da rade", navodi Vojinović i dodaje da među njima ima nekih koji su potpisnici UPK i nekih koji nisu.\nGovoreći o situaciji u Leskovcu, Vučić je rekao da se podižu tenzije i preti lekarima, a sve to deluje kao "probni balon".\n"Kao da traže reakciju, situacija u Novom Pazaru, na VMA, mi na ove stvari moramo da reagujemo, imamo jasne podatke da se radi o zastrašivanju, i to mora da stane. Predugo je zdravstveni sistem pred kolapsom, jer živimo u partokratskom sistemu, gde su direktori bolnica u v.d. stanju godinama, preko noći mogu biti smenjeni mejlom i ne smeju ništa da urade", kaže on.\nLekari sve vreme pokušavaju da ukažu da mora da se razgovara.\n"Došli smo do kraja, potpisnici ove inicijative su srednjih godina, oni koji nose ovaj posao, a ekstermno su nezadovoljni. Mi želimo pre svega da razgovaramo. Verujem da oni nisu toliko slepi, možda i nemaju informacije zašto su ljudi toliko nezadovoljni", ocenjuje Vučić.\n"Mi ne znamo da li Loncar zna za probleme ili ne zna, sada ima naznaku da se nešto događa i tome bi trebalo da se posveti, to je sada na njemu i to je njegova obaveza. Dobijaće on još detalja, kao i javnost, predmet po predmet, zastrašivanje po zastrašivanje.. u interesuje je da se nađu rešenja", istakao je Vojinović.\nVučić je rekao i da je neverovatno je da sa njima niko neće da razgovara.\n"Ćutanje pokazuje da živimo u partokratskom sistemu, zahteve koje imamo su samo prema ustanovama u kojima su eklatantni primeri da se lekari zastrašuju", dodao je.\nVučić je rekao i da jeste čuo za informaciju, i od Radeta Panića, predsednika Sindikata lekara i farmaceuta, o mogućem uvođenju vanrednog stanja 1. oktobra, ali je naveo da ne zna da li je tako jer nema dokaz.\nVučić je naveo da poziv građanima u subotu da obuku belo nije - protest, budući da lekari ne mogu da imaju proteste jer im zakonski okviri to ne dozvoljavaju, ali će umesto toga organizovati konferenciju za novinare na otvorenom.\n"Jedino na šta smo pozvali je da se svugde u Srbiji ljudi taj dan obuku u belo, mogu da se fotografišu, šalju slike na društvene mreže sa heštegom, mogu da šetaju gradovima, ali i da se pridržavaju epdemioloskih mera", naveo je.\nujedinjeni protiv kovida Ministarstvo zdravlja pritisci zastrašivanje lekari\nUjedinjeni protiv kovida traže od Lončara Republičku stručnu komisiju za koronu 07.10.2020.\nKonačno jedna stvar koja će i mene isterati na ulicu...\nKad potpiše još 6000 lekara eto i mene u beloj košulji.\nU subotu u belom na ulicu. Direktora bolnice Leskovac hitno smeniti zbog postupaka prema lekarima.


21-11-2018 19:24 Izdvojeno Svet Planeta\nDa bi se smirile strasti oko ubistva saudijskog novinara DŽamala Kašogija i sačuvali interesi SAD i njenog najvećeg saveznika na Bliskom Istoku - Saudijske Arabije, Vašington je našao rešenje kako da smire turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, koji je pokrenuo tu istragu.\nKako bi ućutkali, a u isto vreme zadovoljili Erdogana, Trampova administracija je našla rešenje.\nBela kuća gleda kako da legalnim putem isporuči Turskoj Erdoganovog najvećeg protivnika, Fetulaha Gulena, u zamenu za prekid istrage ubistva saudijskog novinara DŽamala Kašogija, koji je ubijen u saudijskom konzulatu u Istanbulu, prenosi NBC News.\nGulen je u Turskoj optužen za organizovanje državnog udara 2016. godine, a posle neuspeha je napustio Tursku i trenutno boravi u azilu u SAD. Podsećamo da su i mnoge poznate ličnosti u Turskoj tada bile pohapšene pod sumnjom da su gulenisti.\nOvakvim potezom Vašington želi da smanji turski pritisak na Saudijsku Arabiju. Kako svetski mediji pišu, Saudijska Arabija je spustila cene nafte koju SAD od njih otkupljuju, kako bi vašington uticao na druge zemlje da prestanu da se bave ubistvom Kašogija.\nS obzirom da je jedan od glavnih Erdoganovih političkih i ličnih ciljeva hapšenje Gulena, rezultat Trampove administracije u ovoj političkoj igri bi verovatno bio pozitivan za Vašington i Rijad.\nŠta je Tramp poručio Saudijcima povodom ubistva Kašogija, pogledajte OVDE.\nOriginalna vest o gore pomenutoj temi


Oko je najbolji dijagnostičar: Kako možete da predupredite bolesti pregledom očiju : Nadlanu.com\nOko je najbolji dijagnostičar: Kako možete da predupredite bolesti pregledom očiju\nObjavljeno 16. dec 2014. / 16:33:44\nOči nisu samo ogledalo duše, kako vole da kažu pesnici, već i ogledalo zdravlja, ako se u njih na pravi način pronikne. Da je to moguće, tvrde zagovornici primene metode irisdijagnostike, odnosno iridodijagnostike. Ovom, pre svega preventivnom metodom, analizira se iris ili dužica oka, u narodu poznata i kao šarenica.\n- Šarenica predstavlja krug između zenice i beonjače, koja zavisno od količine pigmenta može biti svetla ili tamna. Oko je tamnije ukoliko šarenica ima više pigmenta, dok je kod plavookih i zelenookih osoba količina pigmenta znatno manja. Njena uloga je da reguliše količinu svetla koje ulazi u oko, poput blende na foto aparatu. Deli se na 12 polja, poput časovnika, i sedam koncentričnih krugova u čijem je središtu zenica. Koncentrični krugovi su vidljivi samo ukoliko postoji anomalija ili obolenje nekog organa. I pored svih opštih karakteristika, šarenica je jedinstvenog izgleda kod svake osobe, poput otiska prsta, pomoću koje je moguća i identifikacija - objašnjava Tihomir Miletić, irisdijagnostičar.\nA dijagnostikovanje bolesti?\n- Irisdijagnostika daje vizuelni uvid u dužicu oka o zdravstvenom stanju u organizmu sa više od 80 odsto preciznosti. Za ovu vrstu pregleda koriste se lupe i oftalmološka lampa koja osvetljava oko i uveličava izgled dužice za oko 30 puta. Tako "uvećana" šarenica izgleda kao mapa na kojoj su iscrtani svi organi, na kojima se jasno vidi da li su neke zdravstvene tegobe postojale i prošle, da li su prisutne sada ili tek treba da se jave. Između zenice i beonjače prostiru se i skladne linije. Skladne su, ukoliko u organizmu ne postoji nikakav disbalans, dok u situaciji prisustva bolesti one izgledaju drugačije.\nŠta sve ovom metodom može da se otkrije?\n- Od raznih oštećenja u mozgu do prisustva tumora, sa preciznošću od 86 odsto. Detaljno mogu da se otkriju i potencijalne promene na bubrezima, srcu, plućima, jetri, mokraćnim kanalima, polnim organima... Najvažnije od svega je da se određena bolest dijagnostikuje i nekoliko meseci pre prvih simptoma. Ovo je od posebne važnosti, jer daje mogućnost pacijentu da blagovremeno ode kod lekara i zatraži konkretan pregled određenog organa ili dela tela. Na šarenici može da se ustanovi i nasledna sklonost za bolesti, promene na unutrašnjim organima i poremećaji koji dovede do obolenja.\nParni i neparni\nOrgani na šarenici desnog oka odslikava se zdravstveno stanje desne strane tela, a na levom - leve strane. Zdravlje parnih organa pluća, bubrega, jajnika, testisa, ušiju, može da se sagleda na obe šarenice. Postoji i izuzetak vezan za srce. Zdravlje srčanog mišića takođe može da se dijagnostikuje u oba irisa.\nZašto je baš šarenica pogodna za davanje ovakvih odgovora?\nUKLONJENA KATARAKTA, A POTOM I ČIR NA ROŽNJAČI: Spaseno oko…\nVELIKA PREDNOST PRIRODNOG SVETLA: Igranje na otvorenom dobro…\n- Ako je neki deo tela oboleo ili organ ima funkcionalni poremećaj, to se odmah odslikava u polju šarenice gde je konkretan organ "utisnut". Na tom mestu javlja se svetla ili tamna mrlja, menja se boja, pomeraju se linije... Zapravo, signal zdravlja ili bolesti stiže preko čak 28 hiljada nervnih završetaka irisa povezanih sa mozgom, u koji stižu sve informacije o stanju organizma. Unutar šarenice nalazi se hiljade tananih vlakana sa ulogom da primaju informacije od svakog nerva u organizmu. U dužici su i mikroskopska vlakna, kao i sićušni krvni sudovi, koji simultano registruju promene tkiva sa refleksno vezanim organima.\nKako to izgleda u praktičnom smislu?\n- Pojava žutog pigmenta na irisu javlja se, recimo, u polju žučne kese i jetre. Njegovo nakupljanje može da ukazuje na brojne razloge. Dešava se da su određene ćelije jetre ometene u svojoj funkciji različitim toksičnim sastojcima. Zbog toga se crvena krvna zrnca pogrešno razgrađuju, pa dolazi do pigmentne pojave bilirubina u oku. Bilirubin može da se taloži i zbog zastoja žuči prilikom izlaska iz žučne kese u crevo, zbog čega treba proveriti šta je ovu prepreku uzrokovalo. Nekada se u poljima pluća na irisu javljaju i promene nalik saću, što ukazuje na robleme dijasnih organa.\nUsled zdravstvenih tegoba određene promene trpe i zenice, što takođe može da se ustanovi metodom iridodijagnostike. Proširena zenica ukazuje na psihičke poremećaje, dok se sužena javlja kod problema kičme ili meningitisa. Ukoliko su zenice nejednake, radi se o neurasteniji ili paralizi. Ako je vertikalno-ovalnog oblika upozorava na sklonost ka apopleksiji, odnosno naglom prestanku rada nekog vitalnog organa. Horizontalno-ovalna, ukazuje na bolesti očne jabučice, hipofize, štitne žlezde. A ukoliko je zenica izmeštena iz centra, upozorava na plućne ili želudačne bolesti - izričit je Tihomir Miletić.\nKoje su još promene značajne na dužici?\n- Romboidne strukture ukazuju na izuzetnu složenost problema. Ukoliko su romboidi duboki i crni, obolenje određenog organa je teže. Ako se na njihovoj ivici pojave svetlija mesta, radi se o bolesti u akutnom stanju. Ove promene su posebno vidljive u poljima želuca i creva. Ukoliko su prisutne u polju kičmene moždine, ukazuju na multiplu sklerozi ili išijas. U plavim očima akutni znaci bolesti dobijaju gotovo belu boju. Na plavom oku upala pluća se pokazuje kao svetleća bela tačka. Na zdravlje posebno treba obratiti pažnju, ukoliko se konstatuje prisustvo više crvenih tačaka geometrijskog oblika, u vidu trougla, kvadrata ili romba. Ove promene mogu da ukazuju na tumor, a obično se javljaju nekoliko meseci pre prvih simptoma bolesti.\nDa li je metoda irisdijagnostike primenljiva kod svih ljudi?\n- Uspešna je kod dece starije od 4,5 godina, kao i osoba do 75. godina. Zbog aterosklerotskih promena na krvnim sudovima kod starijih od ovog godišta nije moguće registrovati promene. Za decu je ova metoda izuzetno značajna jer se blagovremeno određuje sklonost ka određenim bolestima i nasledna predispozicija. Na taj način detetu se na vreme može pomoći ukazivanjem na određene promene u navikama i stilu života, koje se odnose na ishranu, vežbe i izbor sporta.


Bešiktaš već želi da se otarasi Karijusa - MaxBet Sport\nLoše se snašao (Foto: Beta/AP)\nLoris Karijus mogao bi da se vrati u Liverpul posle svega nekoliko meseci boravka u Bešiktašu. Uprava turskog kluba, koja je Nemca dovela letos na dvogodišnju pozajmicu, nije zadovoljna njegovim izdanjima, tako da su spremni da se odreknu njegovih usluga već u januaru.\nKarijus je protekle sezone u dresu Liverpula imao niz velikih grešaka od kojih su posebno bile upadljive dve iz finala Liga šampiona sa Realom u Kijevu. Tada je bukvalno poklonio dva gola Špancima koji su slavili sa 3:1.\nSa greškama je nastavio i na prijateljskim mečevima prošlog leta, tako da su u Liverpulu rado prihvatili da ga proslede Bešiktašu na pozajmicu. Međutim, Bešiktaš sada traži da vrati Karijusa i umesto njega dovede “perekobrojnog” Divoka Origija, koji nije odigrao ni minut u novoj sezoni u dresu “crvenih”.\nBešiktaš trenutno plaća polovinu plate Karijusu, drugu polovinu Nemcu isplaćuje Liverpul. Na debiju u septembru protiv Burse, napravio je veliku grešku loše procenivši centaršut, da bi sličnu grešku napravio i protiv Malmea u u Ligi Evrope.\nI pored tih grešaka, ostao je na golu, ali kako se čini, brzo će početi da pakuje kofere. Bešiktaš je trenutno na četvrtom mestu u prvenstvu Turske sa tri boda manje od vodećeg Istanbula.\nTagovi:FK BešiktašFK Liverpul\nMihajlović na meti posrnulog turskog giganta


28. Apr. 2016 u 14:37 Ambasador Wigemark pozdravio napore TK na provedbi Reformske agende\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH ambasador Lars-Gunar Wigemark razgovarao je danas u Tuzli s premijerom Tuzlanskog kantona Begom Gutićem o aktivnostima na provođenju Reformske agende, u\n25. Apr. 2016 u 13:43 Ko želi zaista da se bavi novinarstvom ima ogromnu odgovornost\nČlanovi Evropske federacije novinara (EFJ) okupili su se na godišnjem sastanku u Sarajevu, a neke od prioritetnih tema su sigurnost novinara i zaštita njihovih radnih prava. Predsjednik EFJ-a Mogens Blicher\n24. Apr. 2016 u 11:03 Peter Duffy: Ubrzati i unaprijediti uvođenje proizvodnje obnovljivih izvora\nEnergetski sektor u BiH ima ogroman potencijal da udvostruči proizvodnju i otvori mnogo radnih mjesta - kazao je direktor USAID-a u BiH Peter Duffy tokom održavanja Drugog energetskog samita u\n22. Apr. 2016 u 15:55 EU: Usaglašavanje Pariškog sporazuma ključno je postignuće za UN\nŠef Delegacije Evropske unije i specijalni predstavnik EU u Bosni i Hercegovini Lars-Gunnar Wigemark te šefovi misija zemalja članica EU u BiH ocijenili su da ceremonija svečanog potpisivanja, koja počinje\n22. Apr. 2016 u 12:31 EU: Usaglašavanje Pariškog sporazuma ključno je postignuće za UN\n21. Apr. 2016 u 13:18 Prezentiran program 'Evropa za građane'\nProgram "Evropa za građane" 2014-2020 prezentiran je danas u Sarajevu kada su se učesnici mogli pobliže informirati o mogućnostima koje nudi, budući da se radi o programu koji obuhvata širok\n18. Apr. 2016 u 11:37 Malči Gabrijelčić: Zaštita ličnih podataka ključna u borbi protiv kriminala\nPredstavnica Eurojusta Malči Gabrijelčić kazala je danas da su razmjena operativnih podataka i zaštita ličnih podataka ključne u efektivnoj borbi protiv organiziranog kriminala. To je izjavila na radionici o uvjetima zaštite ličnih\n18. Apr. 2016 u 11:36 EU sazvala dva hitna sastanka Prištine i Beograda\nEuropska unija sazvala je dva hitna sastanka delegacija Beograda i Prištine, uz inzistiranje na primjeni sporazuma postignutih u Bruxellesu. Očekuje se da će tema sastanaka, pored ADR certifikata o prijevozu opasnih\n17. Apr. 2016 u 13:42 Wigemark: Rezultate popisa treba objaviti\nŠef Delegacije Evropske unije i specijalni predstavnik EU u BiH Lars-Gunnar Wigemark izjavio je danas u Sarajevu da je u BiH ostvaren određeni zamah, pogotovo nakon podnošenja aplikacije za članstvo


EBRD: Srbiji 700-750 miliona evra - NOVA portal\nEBRD: Srbiji 700-750 miliona evra\nBiznis Autor:Tanjug13. apr. 202013:49\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) odobriće tri puta veća sredstva za pomoć kompanijama u Evropskoj uniji, sa milijardu koliko je bilo najavljeno pre tačno mesec dana, na tri milijarde evra, najavila je direktorka ove organizacije za Zapadni Balkan Žužana Hargitai. Od ukupnog iznosa od tri milijarde evra, Zapadnom Balkanu namenjeno je zajedno sa kapitalnim ulaganjima od 1,3 do 1,5 milijardi, a Srbiji između 700 i 750 miliona evra.\nOd iznosa namenjenog našoj zemlji, oko 40 odsto novca će biti usmereno kao podrška preduzećima zbog situacije sa pandemijom.\nZa domaća preduzeća opredeljeno je oko 400 miliona evra a za kredite mogu da apliciraju pored mikro, malih i srednjih firmi i velike kompanije, kao i državna preduzeća kojima se za sada na raspolaganje stavlja oko 150 miliona evra.\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) saopštila je 13. marta da namerava da u cilju prevazilaženja poteškoća zbog pandemije korona virusa kroz „Paket solidarnosti“ izdvoji milijardu evra za pomoć kompanijama koje posluju u operativnim regionima EBRD.\nEBRD: Negativan uticaj korone na privredu\n„Pre mesec dana smo odobrili takozvani “Paket solidarnosti“. To je bio početak. Sada ćemo ići na naš Upravni odbor da to tri puta povećamo“, kaže Hargitai.\nKroz ubrzane procedure, odobravaće se krediti za obrtna sredstva za mala i srednja preuzeća ali isto tako i za velike firme, za finansiranje trgovine, odnosno izvoza i uvoza…\nPrema poslednjim podacima, ni jedan veliki klijent EBRD-a nije tražio „servisiranje“ duga prema komercijalnim banakama jer za sada, kaže Hargitai, mogu da izdrže ovaj period.\nS obzirom na to da u mnogim državama, građani imaju otežan pristup šalterima, iako imaju novac da tekuće račune izmire, nivo uplata na račune javnih preduzeća se umanjio.\nZato, iako to nije praksa EBRD-a, Hargitai navodi da se ta banka odlučila da omogući i državnim preduzećima da dođu do novca ukoliko ima zatreba.\nIznos koji će EBRD odobriti nešto je veći nego prošlogodišnji ali će barem jedna trećina ići kao odgovor na krizu nastalu usled pandemije.\nU godinama za nama EBRD je izdvajao oko 150 miliona u Srbiji za kreditnu podršku i dodatno oko 100 miliona evra za finansiranje uvoza i izvoza.\n„Ove godine očekujemo da će biti 300 do 350 miliona evra. Očekuem da ćemo potpisati prve ugovore prve nedelje maja ove godine“.\nVelike kompanije aplicirale su do sada za oko 50 miliona evra za obrtna sredstva.\n„Razgovara se i o tome da li trebaju sredstva za javna preduzeća a paket bi bio između 100 i 200 miliona evra za takve svrhe“, objašnjava Hargitai.\nPodseća da je prošle nedelje EBRD pokrenuo projekat savetodavnih usluga za gradove u Srbiji jer se bliži revizija godišnjih budžeta, a kako bi gradovi i opštine mogli da preusmere novac u borbu protiv korone.\n„Imamo već konsultante koji bi mogli raditi, na primer, sa šest gradova u Srbiji da im pomognu“.\nHargitai objašnjava da su gotovo svi investitori kojima je EBRD obezbedio podršku za ulaganje u Srbiji nastavili sa realizacijom investicija u ovoj godini, osim jedne investicije stranog ulagača koji će nastaviti kada se aktuelna kriza umiri.\nGrupa evroposlanika: Dozvoliti izvoz opreme i na Zapadni Balkan\nPregovara se, kaže, i finansiranje sektora za upravljanje čvrstim otpadom pa EBRD nudi državi da prva tanša kredita bude usmerena na lokalna komunalna preduzeća.\nNa pitanje Tanjuga, kakve su nove prognoze po pitanju funkcionisanja privrede u Evropi i na Zapadnom Balkanu, Hargitai kaže da će 13. maja EBRD objaviti analizu za region i zemlje u kojima ta banka posluje.\nSve države sveta bore se sa krizom i to je, kako je navela, prirodna uloga svake država da „uzme kormilo i da pokušava da se bori sa ovom krizom, da ublaži uticaj Covid 19 na ekonomiju“.\nCilj je održati poslovanje i radna mesta, a Hargitai primećuje da kada je reč o daljim prognozama, „svi gledaju u kristalne kugle“, te egzaktan i tačan odgovor kakva će biti situacija sa pojedinačnim ekonomijama nakon krize, nije moguće trenutno dati.\nU državama Evropske unije i na Zapadnom Balkanu prognoze EBRD-a su bile pad BDP-a od minus 3 do minus 5 ali to sve zavisi, napominje, kako će biti sprovedene ekonomske mere koje je preduzela EU za vlastite zemlje, a Srbija za svoju privredu i građane.\n„Ako sam bila pesimista pre dve sedmice i pričali smo o minus 5 posto BDP rasta, sad je moguće da pričamo o minus 3, zato što će se od ovog ponedeljka primenjivati sve mere koje je vlada usvojila“, navodi Hargitai.\nDirektorka EBRD-a za Zapadni Balkan kaže da su mere koje je Srbija usvojila važne kako bi mikro, mala i srednja preduzeća, koja su najosetljivija, imala mogućnost da prežive.\nPodsetila je i na mere koje je donela Narodna banka Srbije kako bi se podržao ceo privredni sektor u zemlji.\nKaže da u ovom momentu nije moguće tačno reći kakva će situacija biti na kraju krize i koliko će biti nenaplativih, „loših kredita“, odnosno NPL-ova.\n„Šta će biti na kraju krize, i koliko loših kredita – NPL, to će se videti na kraju, zato treba pomoći i bankama da se bore sa posledicama sadašnje krize“, rekla je Hargitai i navela da EBRD može zajedno sa Vladom Srbije da radi na odobravanju sredstava kroz garantnu šemu.\n5.000 € za el. auto, 3.000 za hibride: Kako do subvencija za električna vozila


Sutra protest zbog Alumine: Iz Pavgorda pismo predsjedniku Banjaluka.com\nZa rješenje krize u “Alumini” vlasnik “Pavgorda” Gordan Pavlović ponudio je nagodbu predsjedniku Republike.\nPoslao je pismo Miloradu Dodiku u kom nudi deblokadu računa i smanjenje iznosa potraživanja od „Birča“, pod uslovom da ih stečajni upravnik prizna, i pretvori u kapital. Pravnom timu “Pavgorda” jasno je da potraživanja po zakonu ne može da im prizna Milorad Dodik, ali su ipak htjeli da se u cijeli problem uključe najvažnije institucije u Srpskoj.\n“Nije ni traženo da se prizna potraživanje samo je iskazana namjera društva “Pavgord” u smislu da on želi da pregovara. “Pavgord” je spreman da se odrekne tog razlučnog prava, s druge strane spreman je da pregovara o visini potraživanja koja bi bil priznata s obzirom da je on otkupio ukupna potraživanja Ukio banke od 150 miliona KM”, kaže Nataša Krejić, pravni zastupnik “Pavgorda”.\nKrizu u Alumini pokušao je da riješi ministar industrije, ali nakon posjete Petra Đokića sve je ostalo isto. Sastao se samo sa upravom “Alumine” i pozvao sud da odblokira račun na osnovu presude Okružnog prevrednog suda iz Banjaluke iz 2013. Problemi su iz sata u sat sve veći pa ministar i uprava traže hitnu reakciju.\n“U ovom trenutku očekujem da se hitno djeluje da Osnovni sud u Zvorniku provede stav Okružnog privrednog suda iz Banjaluke, jer blokada računa nanosi veliku štetu i već je do danas proizvela višemilionske štete “Alumini”, ističe Đokić.\n“Suština je da se priča kako mi vršimo pritisak na sud, a de fakto pravo stanje jeste da sud vrši pritisak na nas tako što neće da nam deblokira račun. Neće da se oglasi da li je nadležan ili nenadležan za ovaj slučaj i uopšte se ne oglašava već deseti dan”, rekao je Milorad Motika, predsjednik uprave “Alumine”.\n“Ako danas u toku dana ne bude deblokiran račun, mi nemamo drugog izlaza da damo do znanja da nismo ni ludi niti imamo pravo da se pravimo ludi. Mi smo najavili proteste za sutra u 9. Kreće ispred fabrike pa u 10 smo ispred zgrade Suda u Zvorniku”, kaže Radenko Smiljanić, sindikat radnika “Alumine”.\nNa proteste dolazi i oko dvije hiljada radnika Boksita iz Milića, poručuje predsjednik kompanije Rajko Dukić. Drvlje i kamenje osuo je po gradonačelniku Zvornika koga je prijavio i policiji za prijetnje. I danas tvrdi da Zoran Stevanović stoji iza blokade, a naljutila ga je i vijest da je “Pavgrod” pisao predsjedniku Republike. Dukić ne namjerava da zove Milorada Dodika.\n“Ne možete politički. Ne može niko Zoranu Pavloviću niti bilo kom Zoranu dogovoriti u Banjaluci da njemu daju neka prava. On je meni pričao, a ne mogu to da pričam šta mu je sve ko obećavao, da će dobiti za svojih 13-14 miliona će ući u fabriku postati većinski vlasnik. Na jedanput sad on nije taj nego je neki “Pavgord””, rekao je Dukić.\nZoran Stevanović danas se na telefon nije javljao, a juče je poručio da se do daljnjeg neće oglašavati. Ranije je pojasnio da je sva njegova uloga u tome što je predložio vlasniku “Pavgord”a da za 12 miliona maraka otkupi 160 miliona potraživanja Ukio banke, svjestan da će jednog dana doći do blokade i uvjeren da će u tom slućaju Pavlović imati razumjevanja.\nTagovi: radniciZvornik\tPrijavi grešku


Vlast i mediji (3): TVSA - televizija čiji rad građani plaćaju tri puta | MC_ONLINE\nUkupan prihod od marketinga TVSA u 2014. godini je iznosio 652.384 KM i činio je manje od 20% ukupnih prihoda TVSA. Prema analizi koju je provela Regulatorna agencija za komunikacije, procenat prihoda od marketinga 2012. godine za TVSA je iznosio nešto manje od 16%, a od svih 12 javnih televizija, samo su dvije imale slabiji rezultat – Prijedor i Rudo\nOd svih lokalnih javnih televizija u Bosni i Hercegovini, Televizija Kantona Sarajevo dobija najviše sredstava za rad. Svake godine, TVSA iz budžeta Kantona dobija skoro 3,5 miliona KM, što je u 2014. godini, kako stoji u Izvještaju o radu i poslovanju ovog medija, iznosilo više od 80% ukupnih prihoda ove televizije.\nOsnovna djelatnost finansira se prvenstveno iz sredstava koja obezbjeđuje Javno preduzeće, te iz sredstava osnivača, sa budžetske pozicije - razdjel “Informisanje”, stoji u članu 13. Odluke o osnivanju JP TV Kantona Sarajevo, objavljenoj u Službenim novinama KS, broj 7/98, 13.04.1998.\nUprkos odstupanju prakse finansiranja od odredbi osnivačkog akta, finansiranje ove televizije iz budžeta se ne završava.\n"Tokom 2013. i 2014., Grad Sarajevo je zaključio Ugovor o poslovno - tehničkoj saradnji s TVSA, čija je ukupna vrijednost iznosila 46.800 sa PDV-om (2013. g – 23.400,00 KM sa PDV-om; 2014.g. - 23.400,00 KM sa PDV-om. Ugovorom je usaglašeno praćenje i promoviranje aktivnosti i projekata Grada Sarajeva koristeći komunikacione alate: prilozi o aktuelnim projektima Grada i aktivnostima gradskih dužnosnika, prilozi sa press konferencija, gostovanje predstavnika Grada Sarajeva u programu ove medijske kuće (Dnevnik, Jutarnji program, Dobre vibracije, Kafa sa...)", stoji u odgovoru na zahtjev Žurnala za pristup informacijama.\nTri marke po domaćinstvu\nVeć spomenuti Izvještaj o radu i poslovanju javnog preduzeća TVSA za 2014. godinu, kojeg je Vlada Kantona usvojila sredinom januara ove godine, daje nešto drugačije podatke od onih koje nam je dostavio Grad. Prihodi od Grada Sarajeva su 2013. godine iznosili 19.090 KM, a naredne godine 30.530,00 KM.\nUgovorom sa Gradom Sarajevo, TVSA se obavezala i na direktne prijenose svečanih sjednica održanih povodom 6. aprila, Dana grada Sarajeva i 25. novembra, Dana državnosti BiH, “te sa istih obezbijediti video zapis za arhivu Grada Sarajeva. Također, u svom programu je objavljivala čestitke povodom državnih, vjerskih i novogodišnjih praznika”.\nPored toga, TVSA je 2013. i 2014. godine imala prihode i od “nekih gradskih općina sa kojima imaju dugogodišnju uspješnu saradnju”:\nUkupno, od Grada i šest općina na teritoriji Kantona Sarajevo, TVSA je naplatila više od 160 hiljada KM u 2013. godini, dok je taj iznos naredne godine premašio 175 hiljada KM.\nOvi podaci potvrđuju koliko se netransparentno troše budžetska sredstva. Žurnal je, kopajući po izvještajima o izvršenju budžeta, uspio doći do iznosa od 120 hiljada KM kojih je pet općina uplatilo na račun TVSA u 2013., odnosno 90.000 uplaćenih naredne godine. Jedna sarajevska općina u izvještajima o izvršenju budžeta uopšte nije prikazala uplate za TVSA, dok su pojedine općine prikazivale manje iznose od onih koje je objavila TVSA.\nNa ovaj način, građani Sarajeva kantonalnu televiziju zapravo plaćaju tri puta: jednom kroz budžet KS, jednom iz budžeta Grada Sarajeva i jednom iz budžeta općine u kojoj žive. Kada se saberu svi iznosi koje TVSA dobija iz različitih budžeta, ispada da jedno domaćinstvo na području KS plaća mjesečno tri marke za rad TVSA.\nPrihodi javnog medija iz budžeta Grada i općina navedeni su kao prihod od marketinga, što predstavlja dodatni problem – prema Kodeksu o komercijalnim komunikacijama, “komercijalne komunikacije će odmah biti prepoznatljive kao takve”, pri čemu ovaj Kodeks definiše komercijalne komunikacije na televiziji kao “vizuelne prikaze sa ili bez zvuka koji imaju za cilj da promovišu, direktno ili indirektno, proizvode, usluge ili imidž fizičkog ili pravnog lica koje se bavi ekonomskom aktivnošću. Takvi vizuelni prikazi prate ili su uključeni u program u zamjenu za novčanu nadoknadu ili sličnu protuuslugu ili u svrhu samopromocije. Oblici audiovizuelnih komercijalnih komunikacija uključuju, između ostalog, televizijsko oglašavanje, sponzorstvo, teletrgovinu i plasman proizvoda”.\nIz odgovora koji smo dobili od Grada Sarajevo znamo da su plaćeni prilozi “o aktuelnim projektima Grada i aktivnostima gradskih dužnosnika, prilozi sa press konferencija, gostovanje predstavnika Grada u programu ove medijske kuće”. Barem dio ovih usluga, Grad dobija i od drugih komercijalnih ili javnih medija, ali za njihovu uslugu – ne plaća.\nIz pojedinih izvještaja o izvršenjima budžeta općina, znamo da su plaćene takozvane “hronike aktuelnosti” - prilozi o dešavanjima u općinama koji se emituju u emisiji Sarajevska hronika. Ova se emisija emituje subotom u terminu od 13:50. Čine je plaćeni sadržaji, ali suprotno Kodeksu o komercijalnom komuniciraju, ne nose oznaku “plaćeni program”. Godišnje se proizvede 17 sati ove emisije, a reprizira 31 sat.\n"Danas smo došli u situaciju da je informacija komercijalna roba. Mi informacije smatramo komercijalnim sredstvom sa kojim se barata kao da je to jedna vrsta nove valute. Ta se valuta vrlo lako pretvara u našu klasičnu valutu. Javni emiteri to ne bi trebali raditi tako. Ako postoji interes mene kao stanovnice neke sarajevske općine da dobijem informaciju o tome koji dio ceste je napravljen, onda je televizija obavezna da mi pruži takvu informaciju", smatra profesorica Lejla Turčilo sa Fakulteta političkih nauka u Sarajevu i dodaje da je ono što je razlika između te informacije kada je televizija pravi, a ne naplaćuje, i onda kada je naplaćuje, jeste pristup.\nLejla Turčilo, profesorica na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu / Foto: Adi Kebo, Zurnal.ba\n"To je ono što je sporno – ne da li ste vi uzeli novac za objavljivanje neke informacije, nego što se podrazumijeva da ste, kada ste uzeli novac, potpisali neku vrstu odanosti onome koji plaća za objavljivanje da će ta informacija biti predstavljena u njegovom interesu. To je suština marketinških ugovora, da će ono što ste vi platili biti objavljeno onako kako će biti vama u interesu. Međutim, ono što bi građani morali znati, jeste da li je ta informacija plaćena ili nije. Svaki taj sadržaj koji je emitovan, a naplaćen je na takav način, bi morao biti obilježen da bismo mi građani znali da je to plaćeno i da se to na taj način emitira", tvrdi profesorica Turčilo.\nSkupe marketinške usluge\nMario Nenadić, ministar pravde i uprave u čijem se resoru nalazi TVSA, kaže za Žurnal da Vlada KS i njegovo ministarstvo znaju da TVSA sklapa ugovore sa Gradom i općinama.\n"Znamo da se u jednom dijelu zaključuju ugovori sa općinama. Ne ulazeći dublje u analizu tog stanja, mi smo zaključili da je to odnos ponude i potražnje, odnosno da je to jedan obostrani interes, gdje se kupuje određeni proizvod ili usluga", kaže ministar Nenadić za Žurnal.\nMinistar nije znao da li TVSA ove sadržaje označava kao plaćeni program i smatra da je ovo pitanje za Regulatornu agenciju za komunikacije.\n"Ministarstvo pravde i uprave nema pravo ni osnov da na taj način ulazi u sadržaj i emitovanje programa", kaže Nenadić. Ministarstvo je, kaže, odgovorno za onaj dio budžetskih sredstava koja su im dodijeljena.\n"U tom smislu tražimo informaciju o utrošku tih sredstava. Smatramo da Ministarstvo nije to koje treba da vrši kontrolu ove vrste pitanja. Mi smo zainteresovani za to da nam se pravdaju sredstva koja smo mi odobrili", kaže Nenadić.\nMario Nenadić, ministar pravde i uprave Kantona Sarajevo\nNa Žurnalov upit RAK-u da li ovi sadržaji koji se emituju na TVSA trebaju nositi oznaku plaćenog sadržaja, dobili smo sljedeći odgovor:\n"Naročito skrećemo pažnju na sponzorstvo koje je Kodeksom definisano kao 'učešće javnog ili privatnog pravnog ili fizičkog lica koje se ne bavi pružanjem audiovizuelnih medijskih usluga ili medijskih usluga radija, odnosno proizvodnjom audio ili audiovizuelnih djela, u finansiranju audiovizuelnih medijskih usluga ili medijskih usluga radija, odnosno programa sa ciljem promovisanja svog imena, robne marke, imidža, aktivnosti ili proizvoda'".\nIz RAK-a su naglasili da je jedna od osnovnih obaveza je osigurati prepoznatljivost komercijalnih komunikacija u odnosu na ostali, urednički sadržaj. U slučaju oglašavanja, to se postiže razdvajanjem optičkim, akustičkim ili prostornim sredstvima, dok je u slučaju sponzorstva ili plasmana proizvoda takvu vrstu komercijalnih komunikacija potrebno jasno označiti, na način propisan Kodeksom, kako bi gledaoci bili upoznati sa postojanjem komercijalnog ugovora.\n"Agencija naglašava da ne može davati generalna mišljenja o nekom programskom sadržaju. U skladu sa svojim mandatom, Agencija u postupku utvrđuje da li je emitovanjem određenog sadržaja došlo do kršenja primjenjivih pravila i propisa, isključivo na osnovu pregleda konkretnog programskog sadržaja i eventualnih ostalih relevantnih činjenica, kao što je dokumentacija koja dokazuje prirodu komercijalnog dogovora i slično.\nUkupan prihod od marketinga TVSA u 2014. godini je iznosio 652.384 KM i činio je manje od 20% ukupnih prihoda TVSA. Prema analizi koju je provela RAK, procenat prihoda od marketinga 2012. godine za TVSA je iznosio nešto manje od 16%, a od svih 12 javnih televizija, samo su dvije imale slabiji rezultat – Prijedor i Rudo.\nSlužba marketinga TVSA je u Izvještaju za 2014. godinu navela da su “određena ograničenja administrativno-pravne prirode, pozicija TVSA kao lokalnog medija i odredbe RAK-a u značajnoj mjeri otežavala rad službe i direktno utjecala na izvor vlastitih prihoda od marketinga i usluga”.\nU njihovom se izvještaju dalje navodi da program TVSA nema dovoljno marketinški atraktivnih programskih sadržaja, te da su usluge marketinga TVSA u odnosu na konkurenciju – znatno skuplje.\nTVSA nije uključena u sistem praćenja gledanosti, tako da se ne zna koliko gledalaca zaista imaju. Razlog je, navodno, previsoka cijena usluge praćenja gledanosti, te zastarjeli piplmetri. Prema izvještaju o radu portala TVSA, njihova je stranica 2013. godine imala između 50 i 70 hiljada posjeta mjesečno, dok na svom Facebook profilu imaju 11.000 like-ova.\nU cijelom Izvještaju koji je TVSA uputila Vladi KS, nigdje se brojem ne navodi ni pretpostavka koliko gledalaca ima ova TV stanica, iako se za pojedine emisije tvrdi da su “najgledanije” i “kultne”. Služba marketinga je, kroz direktne kontakte sa klijentima i gledaocima došla do podatka da su najgledanije emisije “Sarajevsko jutro”, “Dobre vibracije” i emisije zabavno-muzičkog karaktera, te da je prime time pred početak Dnevnika u 18:30.\nSlužba marketinga u svom godišnjem izvještaju nije štedjela kolege iz redakcija:\n"I dalje je u značajnoj mjeri prisutan neugledan vizuelni imidž voditelja, novinara i izvještača, praćen neprofesionalnim i neadekvatnim nastupima", stoji u Izvještaju koji je usvojila Vlada KS.\n"Ovakva kakva je, Kantonalna TV ne ispunjava svoju funkciju i ne opravdava uložena budžetska sredstva. Je li rješenje u ukidanju ili privatizaciji, nisam siguran i ne razmišljam mnogo o tome. Rad na toj televiziji i način na koji sam smijenjen, želio bih što prije zaboraviti", kaže za Žurnal Konstantin Jovanović, nekadašnji direktor TVSA.\nI pored svih budžetskih sredstava koja se svake godine “upumpavaju” u ovo javno preduzeće, TVSA je svoju poslovnu 2014. godinu završila sa dobitkom od oko 8.000 KM.\nTekst prenosimo uz dozvolu autorice.\nVlast i mediji (2): Pritisci, odmazde, strah i autocenzura


Inicijativa 'Ne damo niški aerodrom': Ukida se linija sa najvećim brojem putnika\nInicijativa "Ne damo niški aerodom" je povodom ukidanja avio linije Niš-Malme danas od niškog aerodroma zatražila da obavesti javnost o uzrocima gašenja te linije na kojoj leti mađarski Viz er, a koja ima najveći broj putnika.\n"Od Vlade Republike Srbije i Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture zahtevamo da pod hitno prekinu sve negativne radnje u odnosu na niški aerodrom, predstave planove razvoja aerodroma i iznos sredstava koji je predvidjen u budžetu Srbije za ovu i narednu godinu, a koji je obećan prilikom otimanja aerodroma od lokalne samouprave", navedeno je u saopštenju.\nViz er juče je i zvanično potvrdio da od 7. januara naredne godine ukida letove Niš-Malme. U toj kompaniji su kazali da će putnicima pogođenim ukidanjem linije ponuditi neku alternativnu liniju, celokupan povraćaj cene karte ili povraćaj od 120 odsto u vidu kredita za rezervacije karata.\n"Kao što je uobičajena praksa u vaduhopolovnoj industriji, Viz er stalno prati učinak svojih avio-linija kako bi najpopularnije destinacije bile dostupne po najnižim cenama karata. Blagovremeno ćemo objaviti sve novosti vezane za moguće nove linije", istakli su u Viz eru.\nNiš: Protest protiv poklanjanja aerodroma


LSV | Vojvođanski budžet nije razvojni i LSV ga neće podržati\nVojvođanski budžet nije razvojni i LSV ga neće podržati\nDogađaji | Petak, 20. 12. 2019. | Komentara: 0\nNOVI SAD – Šef poslaničke grupe Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini AP Vojvodine Branislav Bogaroški izjavio je danas da poslanici LSV neće podržati predloženi budžet za 2020. godinu jer on nije razvojni, ne iznosi sedam procenata budžeta Srbije i nije ispoštovana Ustavna obaveza da tri sedmine vojvođanskog budžeta budu kapitalne investicije.\nJedina kapitalna investicija – Žeželjev most\nBogaroški je tokom rasprave o budžetu AP Vojvodine za sledeću godinu pozdravio povećanje poreskih prihoda koje dolaze od poreza na zarade i poreza na dobit pravnih lica. On je istakao da je naknada od rudne rente smešno mala jer iznosi 173 miliona dinara, što je posledica zakonskih rešenja. Prema njegovim rečima, predviđena sredstva od dobiti javnih preduzeća su precenjena. Zamerio je i što su sredstva od zakupa držanvog poljoprivrednog zemljišta ponovo smanjena, što je postao konstantan problem od donošenja Zakona o poljoprivrednom zemljištu.\n- Ova sredstva su najbitnija za Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, jer su u pitanju namenska sredstva koja se direktno poljoprivredi i vraćaju. Ukoliko imate manji prihod po ovom osnovu, imate manje ulaganje u poljoprivredu i ulazite u krug – naglasio je Bogaroški.\nKao interesantnu stavku Bogaroški je označio novac za rekonstrukciju i dogradnju zgrade pozorišta u Subotici u vrednosti 400 miliona dinara.\n- Ovaj projekat se finansirao iz pokrajinskog budžeta, pa se finansirao tako što su transferi upućivani iz republičkog budžeta za taj projekatu Subotici, pa prošle godine direktno je finansirala Republika, sad opet u pokrajinskom budžetu, tako što će protrčati republičke pare kroz njega. To je način da se sa 400 miliona dinara fiktivno digne pokrajinski budžet, kao što je to slučaj sa novcem za Žeželjev most, sa novcem za plate u obrazovanju, sa novcem za finansiranja programa RTV. Od kapitalnih transfera, kao što sam već rekao, tu je samo novac za Žeželjev most - 400 miliona dinara – kazao je Bogaroški.\nS računa na račun\nŠef poslaničke grupe LSV je zamerio i što su se pojavila neutrošena sredstva iz ranijih godina, 2,43 milijarde dinara, pa se to prenosi u budžet za 2020. godinu i time se ponovo računa isti novac. Ali, kako kaže, ove godine je iznos neutrošenih sredstava manji nego prethodnih.\nKada se pogleda struktura prihoda budžeta za sledeću godinu, Bogaroški ističe da na transferna sredstva odlazi 61% ukupnog budžeta.\n- Što se tiče onih sredstava kojima zapravo raspolažemo, svega 32% ili 25 milijardi gde je ono pitanje šta će da bude sa naknadama i u kom procentu će one da se ostvare. Dakle, transferi i dalje dominiraju, s tim da u ovoj godini, za razliku od ranijih, transferi kapitalnog karaktera su svega 0,8% budžeta. Klasični tekući transferi su 99,02% su. I ovaj jedan koji imamo kapitalni, za Žeželjev most, je pitanje koliko je to ulaganje Autonomne Pokrajine Vojvodine, jer imate situaciju da Republika Srbija nama prebacuje pare da prebacimo javnom preduzeću kome je osnivač Republika Srbija. Naše učešće, naša kreacija u toj investicija je samo u tom prebacivanju – istakao je on.\nNepoštovanje Ustava, ponovo\nBogaroški je naglasio da budžet APV nije u skladu sa Ustavnim odredbama i odredbama koje definišu finansiranje Vojvodine. Kako je rekao, u svim sekretarijatima, izuzev u Sekretarijatu za poljoprivredu i Sekretarijatu za obrazovanje, primetno je umanjenje iznosa sredstava. Poljoprivredni sekretarijat je dobio više novca zaduživanju i očekivanim vodnim naknadama, a obrazovanje jer su povećane zarade. Naročito upada u oči smanjenje kod Uprave za kapitalna ulaganja - 2,5 milijarde manje nego prošle godine.\n- Pokrajinska vlada pomirila se sa nesposobnošću Uprave da u većem procentu utroši sredstva koja joj se daju na raspolaganje. Jer, Uprava je upravo ta najslabija karika koja stvara ta neutrošena sredstva koja se prebacuju svake godine u naredni budžet – kazao je on i dodao da će na kapitalne izdatke naredne godine otići 17,8 milijardi, odnosno 23 procenata pokrajinskog budžeta.\n- Po Ustavu Republike Srbije predviđena je obaveza da tri sedmine budžeta APV ili 43,8% moraju da se usmere u kapitalne rashode. Predsednik Pokrajinske vlade je rekao da je ideal da ¼ budžeta bude usmerena u kapitalne reashode, dakle 25%. Ja ne znam šta je ideal, znam šta je Ustavna obaveza. Do Ustavne obaveze fali 15 milijardi. Znači, 15 milijardi manje nego što smo po Ustavu dužni da uložimo u kapitalne rashode. I uopšte, ako se porede republički i pokrajinski budžet, nismo ni na sedam odsto – 6,83% iznosi pokrajinski budžet u odnosu na republički – naglasio je Bogaroški.\nOn je ponovio da je rešenje donošenje Zakona o finansiranju nadležnosti AP Vojvodine, što je pokrajinski premijer prilikom zbog izbora na tu funkciju i sam govorio, insistirajući na izvorima finansiranja, ali je 2018. godine o tome prestao da priča. Kada je u pitanju rast budžeta, Bogaroški je istakao da je to tako, ali...\n- Unazad deset godina, mi smo od 60 milijardi došli na 77 milijardi. Grad Beograd je sa 70 milijardi došao na 143 milijarde. Tamo ima 1.600.000 građana Republike Srbije, ovde 1.800.000. Znam da je ono lokalna samourpava, da nismo isti nivo vlasti, ali vidi se rast budžeta Grada Beograda, a vidi se kakva su kretanja kod nas u APV. Tako da, pričati o razvojnom budžetu u ovom slučaju o budžetu za 2020. godinu ne stoji i to je razlog zašto ovaj budžet ne možemo da podržimo – zaključio je Bogaroški.


Laz ili istina - Karike.com blogovi\nnapravljeno: Ponedeljak, 11. Jun 2018 Vreme 06:22.\nizmenjeno: Nedelja, 01. Jul 2018 Vreme 00:07.\nLjudi imaju pricu da je istina mocnija i jaca od lazi.\nPa da vidimo da li je to tako.\nPolaz nece biti romanticna ili wannabe zudnja sta bi kao u snovima hteli, a cak ni u realu to ne zelimo\nPolaz ce biti jednostavna klackalica, da li smo danas vise ponosni i vredni na onome sto zelimo da radimo ili smo uplaseni...\nAko su ljudi vise uplaseni, onda je laz jaca i to mnogostruko u odnosu na istinu..\nPa zato sto kad uplasena osoba cuje laz , ona pretpostavi da je to istini ako se plasi toga...Uvek je na oprezu i zato svaka izjava koja dirne strah i okolinu straha dobija dejstvo istine dok se osoba ne uveri ili tacnije debelo ne uveri da to nije istina..\nCak i kad se uveri, ostane oprez...\nKad i ne ostane oprez, ostane secanje kako se iscimala oko lazi, pa shvata moc lazi koji je veci od moci istine kod nje same, samim tim se priklanja nacinu sagledavanja laz je mocnija od istine, i kasnije je nesvesni borac za tu agendu.\nOni koji rade u zivotu ono sto vole....\nOni uvek imaju zadovoljstvo svog rada, samim tim ako to donosi novac imaju i egzistencijalnu sigurnost., koliko toliko..\nTo ih malo odvaja od zavisnosti od misljenja i stavova drugih, te imaju utisak da se od lazi mogu odbraniti istinom.\nCak i da nije to tacno , wannabe ce uciniti da oni veruju da je u 50% slucajeva tacno..\nI oni su borci za istina pobedjuje laz...\nZvanicno svi to tvrde, ali borci izmedju sebe se itekako razlikuju.\nOni koji su borci za laz, iako svim srcem tvrde da su borci za istinu , ustvari su borci za svoj imidz i svoju verziju javne price o sebi ili o drugima, ono sto oni emituju.\nOni koji su borci za istinu, isto tvrde da je istina snaznija, ali oni to gledaju kroz to da iako malo truda ulazu, nekako uvek ispadne da ono sto jesu i nije tako kaznjeno koliko bi moglo...\nIz tog prividnog pesimizma oni crpe energiju za svoj stvarni optimizam...\nNista nije tako lose, kako bi mogli da zamislimo zato mi kao optimisti mislimo da nam je dobro...\nDrustvo se savija po brojnosti boraca jednih ili drugih...bukvalno se savija..\nZato je nezvanicno svaki borac kao brojka bitan, iako vam niko nikad to nece reci nego ce vam reci , borac na dobroj i uticajnoj ili medijski uticajnoj poziciji je vazniji od onog koji tu poziciju nema..\nNa zalost to nije istina....neko bi rekao na srecu to nije istina, jer odgovorno drustvo onda bira koga stavlja na mocne pozicije..\nJa i dalje ostajem pri na zalost to nije istina.\nVecina ljudi misli da su borci za istinu, ali precute ono svoju istinu....ustvari su borci za laz.\nCilj teksta nije da vas menja, niti da vas osvesti...\nOvo menjanje ili osvescavanje moze biti jako opasno , zato i napomena, sta god mislili o sebi vrlo pazljivo ako mislite to da menjate , bar u smislu laz ili istina..\nNe zaboravite milioni su u pitanju, niste presudni.Samo ako ste zreli za promenu, bilo iz lazi u istinu ili iz istine u laz, to ucinite...obe promene su opasne ukoliko niste spremni i upoznati...\nprosečna ocena: 20 | pregleda: 122\nU osnovi lazi je ,,strah od istine'' a u osnovi istine je ,,strah od lazi''. I jedno i drugo je samo povrsna percepcija ljudskog uma .\n#2, 30.06.2018 - 17:20\nSuprotnost laži ne mora uvek da bude istina, može da bude i laž, kao i kod suprotnosti istini, koja može takođe biti istina. Naše je ono što ćemo izabrati. Istina to smo mi, kao i naši izbori. Drugo je pitanje da li smo zadovoljni sopstvenim izborima ili postajemo svesni tek shvatanjem povoda. Zato ne osuđuj drugoga da ne bi presuđivali tebi.Može se samo prosuđivati i gledati da se iskoristi ukazana šansa.\n#1, 12.06.2018 - 09:12


Geotermalni potencijal | Općina Babina Greda\nIstraživanje i eksploatacija geotermalnog potencijala na području Vukovarsko-srijemske županije\nProjekt “Istraživanje i eksploatacija geotermalnog potencijala na području Vukovarsko-srijemske županije” je, zbog svoje važnosti i mogućeg značajnog utjecaja na gospodarski razvoj, otvaranje novih radnih mjesta, privlačenja ulaganja i općenito podizanje životnog standarda, određen kao strateški projekt Vukovarsko-srijemske županije. Temelji se na istraživanjima INA-e d.d. koja je početkom 80-ih godina provodila istražne radove na području općine Babina Greda u cilju otkrivanja ugljikovodika, do čega nije došlo, ali je indiciran značajan geotermalni potencijal.\nKako u to vrijeme korištenje geotermalne vode nije bilo od interesa za INA-u, nije se išlo u detaljnije istražne radove i eksploataciju. Vukovarsko-srijemska županija i Općina Babina Greda su prepoznale razvojni potencijal geotermalnog ležišta te je, uz osnivanje zajedničke tvrtke koja će operativno provoditi aktivnosti istraživanja i eksploatacije, temeljem rezultata provedenih istraživanja, prikupljanjem i interpretacijom svih drugih relevantnih podataka izrađena Studija geotermalnog potencijala na području općine Babina Greda koja je po prvi puta objedinjeno i detaljno pokazala o kako značajnom potencijalu se radi.\nSlijedeća faza je pokretanje raspisivanja natječaja Ministarstva zaštite okoliša i energetike za stjecanjem prava na istražni prostor unutar kojega bi se provodili istražni radovi. U tu svrhu, sukladno Zakonu, izrađen je i program istražnih radova (detaljan, po godinama) i popis potrebne dokumentacije kako bi se u konačnici došlo do eksploatacije geotermalne vode. Dio potrebne dokumentacije se radi odmah po stjecanju prava na istražni prostor, a dio nakon izgradnje istražnih bušotina – minimalno jedne proizvodne i jedne utisne – (npr. kemijska analiza vode koja se ne može raditi dok se ne “izvuče” voda iz ležišta.) Navedena dokumentacija čini cjelinu potrebne dokumentacije za eksploataciju geotermalne vode.\nDobivena geotermalna voda se planira koristiti u gospodarskoj zoni, koja se nalazi neposredno uz predviđene lokacije bušotina, i to u različite svrhe, ovisno o temperaturi i količini vode: od izgradnje geotermalne elektrane i proizvodnje električne energije iz obnovljivog i čistog izvora, sušenja, hlađenja, akvakulture, balneološke svrhe, prerađivačke industrije i dr. Za mogućnosti korištenja geotermalne vode u gospodarske svrhe također postoje izrađene studije.\nVrijednost projekta 2.130.000 kuna - 1.810.500 EU sufinanciranje\nProjekt Izgradnja zgrade Općine Babina Greda Projekt ZAŽELI I


Lajkovacs - Moja Srbija\nEuroprom: Podrška najugroženijima\n24 децембра, 2020 Ostavite komentar\nEuroprom: Podrška najugroženijima U susret predstojećim praznicima kompanija „Europrom” je donela odluku da donira 1.150 prehrambeno-hemijskih paketa pomoći socijalno najugroženijim pojedincima i porodicama. Donacija će biti upućena socijalno i ekonomski ugroženima u Valjevu, Lajkovcu, Mionici, Osečini, Krupnju, Kosjeriću i Loznici. Akcija se sprovodi u saradnji sa Crvenim krstom svake opštine. „Verujemo da će akcija biti završena uspešno i da ćemo […]\nTags: Donacije, Europrom, Kosjerić, Krupanj, Lajkovac, Loznica, Mionica, Osečina, Valjevo


PANEL-DISKUSIJA O DISKRIMINACIJI ROMA U NOVOM SADU „UPOZNAJ, NE SUDI“ - SUP - Strukovno udruženje policije\nPredsednik Glavnog odbora, Boban Pavlović, je 8.9.2020. godine prisustvovao panel-diskusiji na temu diskriminacije Roma na području Grada Novog Sada, pod nazivom “Upoznaj, ne sudi” koja je održana u prostorijama RTV Vojvodina u Novom Sadu, uz podršku aplikacije “Google meeting”.\nPanelisti su bili Petar Antić ispred Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju GIZ, Zoran Pavlović – pokrajinski ombudsman, Ljiljana Mihajlović – predstavnica Grada Novog Sada i Nenad Vladisavljev predstavnik Alijanse protiv diskriminacije Roma koji su pričali na temu: Diskriminacija i netolerancija.\nUdruženje građana “Ternipe” realizuje ovaj projekat u saradnji sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, a uz podršku GIZ-a kroz projekat „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa“, pa je u okviru toga realizovana ova diskusija u Novom Sadu.\nSvi učesnici diskusije, kao i govornici, usaglasili su se oko toga da zbog nepoznavanja svojih prava, pripadnici romske zajednice mogu da budu predmet neke diskriminacije u postupcima javnih institucija, ali i drugih subjekata društva.\nO potrebi da se Romi upoznaju sa mehanizmima protiv diskriminacije svedoči i novo istraživanje „Percepcija Roma o diskriminaciji“, koje je na inicijativu Poverenika za zaštitu ravnopravnosti podržala Nemačka razvojna saradnja koju implementira GIZ. Prema tom istraživanju 52 odsto Roma ne poznaje mehanizme protiv diskriminacije, a veliki broj njih nije čuo za institucije koje im mogu pomoći. Drugo istraživanje „Percepcija građana o diskriminaciji“, pokazalo je da postoji sve veći broj građana koji se ne bi obratio nijednoj instituciji za zaštitu od diskriminacije.\nPokrajinski ombudsman prof. dr Zoran Pavlović ukazao je na to da je za prevazilaženje bilo kog oblika diskriminacije prema manjinama potrebno da građani stiču poverenje u institucije i istovremeno da institucije, kao organi javne vlasti, budu svesne da su one tu upravo zbog građana i građanki.\nInformisanost i znanje o pravima, mehanizmima podrške, pomoći koju pružaju institucije i poverenje u njih ključni su za prevazilaženje i suzbijanje diskriminacije prema pripadnicima nacionalnih manjina, zaključili su učesnici panel-diskusije.