Postavljanja advokata po službenoj dužnosti u Beogradu - Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nAco Manojlović Aleksa Aleksić Aleksandar (Borislav) Petrović Aleksandar (Milan) Aleksić Aleksandar A. Milosavljević Aleksandar A. Obradović Aleksandar Andrić Aleksandar Bosić Aleksandar Bosijoković Aleksandar Č. Đorđević Aleksandar Cvejić Aleksandar D. Petrović Aleksandar D. Popović Aleksandar Davidović Aleksandar Dimitrovski Aleksandar Dragićević Aleksandar Đurašinović Aleksandar Đurić Aleksandar Đurković Aleksandar Ilić Aleksandar Ivković Aleksandar Jakšić Aleksandar Janić Aleksandar Krivokapić Aleksandar Krstić Aleksandar Lazić Aleksandar Lisavac Aleksandar Lj. Šestić Aleksandar Lukač Aleksandar Lukačević Aleksandar M. Lazarević Aleksandar M. Petrović Aleksandar Majkić Aleksandar Marković Aleksandar Milić Aleksandar Milićević Aleksandar Momirski Aleksandar N. Đorđević Aleksandar Negić Aleksandar Olenik Aleksandar P. Kovačević Aleksandar Pančevski Aleksandar Pavlović Aleksandar Petković Aleksandar Popara Aleksandar Porubović Aleksandar Ristić Aleksandar S. Đorđević Aleksandar S. Obradović Aleksandar S. Petrović Aleksandar Savinov Aleksandar Stanimirović Aleksandar Stanković Aleksandar Stjelja Aleksandar Veljković Aleksandar Vučetić Aleksandar Zarić Aleksandar Žeželj Aleksandar Žigić Aleksander Kilibarda Aleksandra Andrić Aleksandra Anđelković Aleksandra Blagojević Danilović Aleksandra Đorđević Aleksandra Đuran Aleksandra Jovanović Aleksandra Komlen Vukajlović Aleksandra Luković Aleksandra Minić Pjanović Aleksandra Mladenović Aleksandra Ostojić Aleksandra Petrović Aleksandra Prica Aleksandra Sporea Aleksandra Tomašević-Jocić Aleksandra Vučković Aleksandra Zlatić Alen Mihajlović Ana Biljana Antić Ana Božić Ana Butulija Ana Kaličanin Ana Kostić Ana Mihailović Ana Nestorović Ana Nikšić Ana Popadić Paunović Ana Poskić Ana Stojnić Ana Trkulja Ana Trninić Ana Z. Marković Ana Ž. Stanković Andrej Janković Andrej Kruškić Andrej Nožić Andrej Prekajski Andreja Vukomanović Andreja Zečević Andrija Marković Andrija Milutinović Andrijana Blagojević Andrijana Dimitrijević Andrijana Popović Andrijana Stefanovski Andrijana Vujić Anđelka Dimitrijević Anđelka Simić Anđelka Zatežić Anđelko Ležajić Angelina Andrejev Anica Živanović Anita Vujnović Anja Miletić Ante Bošković Argita Bulatović Arsenije Božović Arsenije Kovačević Avdej Popov Bajo Cmiljanić Bane Janev Berislav Ilić Biljana Dragaš Biljana Kajganić Biljana Kaličanin Biljana Matić Biljana Pejić Biljana Valjarević Biljana Zarić Blagomir Živković Boban Mitrovski Bogdan Milenković Bogoljub Gačević Bogosav Samardžić Bojan Ćakić Bojan Drmončić Bojan Đorđević Bojan Đurić Bojan Grahovac Bojan Perić Bojan Resavac Bojan Stanojlović Bojan Tomić Bojana Ćirić Bojana Čvorović Bojana Drobnjak Bojana Kuč Bojana Maliković Bojana Mickoski Bojana Pavlović-Sarić Bojana Perović Boris Košćal Boris Miljačić Boris Zorko Borislav Borković Borivoje Gačić Borivoje Marković Borivoje Obradović Borivoje Protić Borivoje Spremo Borivoje Strugar Borka Ninković Borko Vasojević Boro Komljenović Bosiljka Đukić Bosiljka Gajić Bosiljka Grković Janković Boško Milić Boško Ražnatović Boško Tampolja Božidar Dingarac Božidar Grubović Božidar Jovović Božidar Kresojević Božidar Špadijer Božidarka Bajić Božidarka Stojaković Božo Prelević Božo Vukčević Božur Laketić Branislav Blažić Branislav Bogdanović Branislav Čubrilo Branislav Ivanović Branislav Maksimović Branislav Milutinović (Pančevo) Branislav Nedić Branislav Radojčić Branislav Rajić Branislav Stošić Branislav Vukosavljević Branislava Furjanović Branislava Jeremić Branislava Stanimirović Branka Đukić Obradović Branka Golubović Branka Marković Branka Slani-Taboroši Branka Stjepanović Brankica Majkić Branko Aleksić Branko Armenko Branko B. Pavlović Branko Babić Branko Božinović Branko Dimić Branko Ilić Branko Jovanović Branko Jovičić Branko Lukić Branko Nedeljković Branko P. Pavlović Branko Panić Branko Popović Branko Rogošić Branko Simić Branko Šiniković Branko Stevanović Branko Stošić Bratislav Marković Čedomir Golubović Dalibor Katančević Dalibor Manojlović Dalibor Strnad Damir Drnda Damir Okanović Damir Petrović Danica Adžić-Avramović Danica Grubišić Daniela Čavlina Daniela Milovančević Daniela Muratović Danijela Bojičić Danijela Koštan Kovačević Danijela Miladinović Danijela Mitrović Danijela Stanković Danijela Stojaković Danijela Stojanović Danijela Vitković Danilo Nikolić Danilo Petrović Danilo Vuksanović Danka Carić Danka Marković Danka Ristanović Danka Zarić Danka Živanović Danko Cvejić Dara Hut Darko Čolević Darko Ćosović Darko Garčević Darko Jašarević Darko Komnenić Darko Kostović Darko Miščević Darko Petričević Davorka Markov Dejan Babić Dejan Bulatović Dejan Ćasić Dejan Dejanović Dejan Dobrosavljević Dejan Dragić Dejan Grujić Dejan Krstić Dejan Lazarević Dejan Martić Dejan N. Kovačević Dejan Nedić Dejan Petrikić Dejan Putniković Dejan Radunović Dejan S. Živković Dejan Simić Dejan Sinadinović Denis Bećirić Desanka Panić Desimir Mrdović Dijana Hajduković-Rosić Dijana Stojanović Dimitrije Milić Dimitrije Vujković Dobrila Stanković Dobrivoje Glavonić Dobrivoje Tasić Dobrivoje Tomić Dragan Avramović Dragan Blažić Dragan Bradić Dragan Čokorilo Dragan Dolamić Dragan Đokić Dragan Grebo Dragan Ivanović Dragan Jakovljević Dragan Jeftić Dragan Klepić Dragan Krstićević Dragan Krunić Dragan Lazarević Dragan Ličina Dragan Maričić Dragan Marković Dragan Mikić Dragan Milić Dragan Palibrk Dragan Plazinić Dragan R. Stojiljković Dragan Radišević Dragan Radojčić Dragan Sikimić Dragan Smiljanić Dragan Stojanović Dragan Stupar Dragan Tošić Dragan Veljović Dragan Vuković Dragana Bojović Dragana Branković Dragana Dinić-Jotić Dragana Domazet Dragana Feher Dragana Ivanović-Radojčić Dragana Jokić Dragana Jovanović (Palilula) Dragana Kušar Dragana Lečić Pajić Dragana Marić Dragana Milićević Dragana Radović Dragana Tasić Dragana Todorović Dragana Veličković Dragana Veselinović Dupor Dragana Vukićević-Adžić Dragi Aranđelović Dragić Radovanović Dragica Vignjević Dragiša Đorđević Dragiša Slijepčević Dragiša Vukašinović Dragoljub Glumac Dragoljub Lakićević Dragoljub M. Milošević Dragoljub Palević Dragoljub Rajević Dragomir Dimitrijević Dragomir Mrdalj Dragomir Živić Dragoš Cukavac Dragoslav Ćetković Dragoslav Glogonjac Dragoslav Jakšić Dragoslav Ljubičanović Dragoslav Milosavljević Dragoslav Otašević Dragoslav Petković Dragoslav Rulić Dragoslav Stanojlović Dragutin Drobnjak Dragutin Ilić Dragutin Pižurica Drakče Dimitrijević Dubravka Šulejić Dušan (Milivoje) Marković Dušan Bratić Dušan Bunjevac Dušan Čkonjević Dušan Danković Dušan Janićijević Dušan Jovanović Dušan Košutić Dušan Lončarević Dušan Mijatović Dušan Milašinović Dušan Miletić Dušan Milić Dušan Paripović (Ub) Dušan Petrović Dušan Popović Dušan Radosavljević Dušan Radošević Dušan Siljanović Dušan Simić Dušan V. Bulatović Dušan Vojinović Dušan Zečević Dušanka Jovanović Šunjara Dušanka Kostadinović Dušanka Macura-Avramović Dušanka Smiljanić Dušica Gavrilović Dušica Krgović Dušica Krnić Dušica Parezanović Dušica Radović Dušica Stojanović Duško Čakić Duško Lapac Duško Lišanin Duško Miljuš Duško Puđa Duško Rašić Džejn Drešević Đorđe A. Nikolić Đorđe Aksić Đorđe Andrović Đorđe Dozet Đorđe Jevtović Đorđe Kalanj Đorđe Komlenski Đorđe Kurdulija Đorđe M. Nikolić Đorđe Mihovilović Đorđe Nedeljković Đorđe Nikić Đorđe Petrović Đorđe Poledica Đorđe Protić Đorđe S. Nikolić Đorđe Sarapa Đorđe Simić Đorđe Stanković Đorđe Trifunović Đorđe Ž. Marković Đorđe Žujović Đurđija Vesović Đurđijana Filimonović Đuro Čepić Đuro Vranješ Đuro Živković Emila Vučićević Feđa Dimović Feđa Ribičić Feđa Živković Filip Mirić Filip Obućina Filip Vladisavljević Gabrijel Laco Gavrilo Perović Gavrilo Rajević Gojko Blagojević Gojko Šarenac Goran Andrić Goran Ašanin Goran Dolović Goran Dulović Goran Đurković Goran Jovandić Goran Jovanović Goran Kujačić Goran Mastilović Goran Miličić Goran Nedeljković Goran Ninić Goran Novaković Goran Panjković Goran Pejić Goran Petronijević Goran Planojević Goran Škero Goran Stajić Goran Stanišić Goran Vračar Goran Vujičić Goran Zečević Gordana (Miloš) Popović Gordana Andrejević Gordana Babić Gordana Božilović-Petrović Gordana Cekić Gordana Đapić Gordana Krivokapić Gordana Laketić Gordana Matić Gordana Milojević Gordana Nešić-Ćetković Gordana Sarić Gordana Spasojević Gordana Stamenić Gordana Vujičić Gordana Živanović Gradimir Đaković Gvozden Otović Igor Bosnić Igor Dodić Igor Janjić Igor Komljenović Igor Oljačić Igor Olujić Igor Paunović Igor Pavlović Igor Rako Igor Šarac Igor Simić Igor Tomić Ilija Ilievski Ilija Kantar Ilija Kovačević (Aranđelovac) Irena B. Knežević Irena Tomić Irena Vojvodić Irena Vujnović Irina Borović Iva Miščević Ivan Belić Ivan Čudomirović Ivan D. Nikolić Ivan Fanka Ivan Ivanković Ivan Janković Ivan Kažić Ivan Kovačić Ivan Leštanin Ivan M. Nikolić Ivan M. Simić Ivan Matić Ivan Micić Ivan Miletić Ivan Nenadović Ivan Petrović Ivan Rakić Ivan Savić Ivan Stanikić Ivan Vesković Ivan Vukasović Ivan Z. Simić Ivana Anđelković Ivana B. Jovanović Ivana B. Maksimović Ivana Branković Ivana Bulatović Ivana C. Jovanović Ivana Grujičić Ivana Hinić Pavić Ivana Ilić Ivana Kajganić Ivana Kesar Ivana Kodžić Ivana M. Ristić Ivana Marićević Ivana Marković Ivana Ognjanović Ivana Portić Ivana Puzović Ivana Radičević Ivana Stančetić Ivana Stojanović Ivana Tomović Ivana Topalov Paunović Ivana Trifunović Ivana Vuković Ivana Vulićević Ivana Živković Ivanka Dragović Ivica Kocić Ivica Vuković Ivo Strujić Ivona Ivanković Ivona Kraktus Jadranka Đelić Jadranka Petrović Jadranko Kecman Jakov Avramović Jakša Peković Janko Berberović Janko Vranić Jasmin Duštinac Jasmina Ajdarpašić Jasmina Belić Jasmina Kojić-Pavlović Jasmina Kujundžić Rončević Jasmina Leković Jasmina Mikić Jasmina Pavlović Jasmina Popović Jasmina Živić Jasminka Kuzović Jasna Stojanović Jasna Vesić Jelena Ćirić Jelena Ćirović Jelena Damljanović Jelena Dovedan Jelena Drecun Jelena Filipović Jelena Ilić Jelena Ilić Zatezalo Jelena Ivanić Jelena Jakovljević Jelena Jelić Jelena Knežević Jelena Kojadinović Jelena Komatina Jelena Kuveljić Dmitrić Jelena Lukačević Jelena Maksić Jelena Maksimović Jelena Marković Rosić Jelena Mijailović Jelena Mijailović-Nikolić Jelena Milić Jelena Milutinović Jelena Paspalj Jelena Stamenković Jelena Videnović Jelena Vojnović Jelena Zaov Mitrović Jelena Žikić Jordan Tanevski Jovan Armić Jovan Dedić Jovan Marinković Jovan Pavlica Jovan Pavlović Jovan Popović Jovan Strižak Jovana Đorđević Jovana Latinović Brkić Jovana Mitić Jovana Panić Stanisavljević Jovana Ralević Jovana Sarić Jovana Todorović Jovanka Jović Trifunović Jovanka Urukalo Jovanka Zečević Anđelković Jovica Manić Jovica Pešić Jovica Radulović Jovica Šošić Jovica Stojaković Jovo Dragičević Jugoslav Ljubisavljević Jugoslava Buzadžija Julijana Dmitrić Katarina Đurđević Katarina Vulović Kosta Nađ Kovinka Rušnov Kristina Muhtić Kristina Pavlović Kristina Todorović Kristina Živković Krsto Bobot Ksenija Bulatović Ksenija Majkić Ksenija Popović Lana Duraković Lazar Krstić Lazar Simeunović Lea Gerasimović Lela Ignjatović Lena Parizov Leposava Živanović Lidija Čović Lidija Dragačevac Lidija Milutinović Lidija Petrović Lidija Stanković Ljilja Krstić Ljiljana Borović Ljiljana Đonić Ljiljana Ivanić Ljiljana Jevtić Ljiljana Konstantinović Ljiljana Milošević Ljiljana Pešterić Ljiljana Radić Ljiljana Spasojević Ljiljana Stanković Ljiljana Vlajković Ljiljana Vujović Ljubica Baskić Ljubica Miljković Ljubica Pavlović-Trgovčević Ljubica Radović Ljubiša Radojičić Ljubiša Valjarević Ljubiša Velišić Ljubiša Vučetić Ljubiša Živković Ljubisav Radosavljević Ljubomir Dragačevac Ljubomir Ivanović Ljubomir Mihailović Luka Ateljević Luka Nikotić Luka Pajčin Luka Žabaljac Magdalena Milčić Maja Atanasković Maja Bulatović Maja Maksimović Maja Pavlović Maja Perović Maja Podunavac Maja Radnić Maja Trkulja Malina Gojaković Mališa Lazarević Mariana Lapadat Marija Čabarkapa Marija Dabić Marija Ećimović Marija Gregović Marija Ivanović Marija Kovačević Marija Lalević Marija M. Petrović Marija Macić Rakočević Marija Mazalica Marija Milanović Marija Minić Marija Novaković Marija Popović Marija Radovanović Pavlović Marija Ristić Marija Simić Marija Spasić Marija Stanković Marija Zdjelar Marija Živković Marijana Kralj Marin Blagojević Marina Aleksić Marina Borković Marina Gavrilović Marina Jovanović-Vukosavljević Marina Kilibarda Marina Klepić Marina Miča Marina Mišić Marina Stefanović Marina Vujin Matković Marinko Cimbaljević Marjan Božilović Marjana Marjanović Marko A. Lazović Marko A. Popović Marko Andrić Marko Anđelković Marko Anđelković-Slijepčević Marko Blanuša Marko Bogdanović Marko Cvetković Marko D. Lazović Marko Daskalović Marko Dimitrijević Marko Đurić Marko Janković Marko Joksić Marko Jovanović Marko Komlenović Marko Lagator Marko Milojević Marko Milovanović Marko Milović Marko Minić Marko Obradović Marko P. Popović Marko Paić Marko Petrović Marko Pontreli Marko Popadić Marko R. Milutinović Marko Radojević Marko Šaponjić Marko Tešić Marko V. Milutinović Marko Vrebac Marko Vukša Marko Zdjelar Maša Bjelogrlić Maša Has Maša Marjanović Mate Antunović Mateja Čajić Mihailo Lakčević Mihailo Spasojević Mihajlo Popović Mihajlo Srdić Mijo Kozomara Mijodrag Ivanić Mila Janković Mila Trifunović Miladin Dabetić Milan Baratović Milan Belić Milan Bijelić Milan Birman Milan Burić Milan Čepić Milan Đurić Milan Ijačić Milan Janićijević Milan Kamperelić Milan Keča Milan Lukić Milan Marić Milan Marković Milan Perković Milan Petković Milan Petrušić Milan R. Savić Milan Ranić Milan Ranković Milan Rašeta Milan S. Janković Milan Sučević Milan Trajković Milan Tucaković Milan Veljković Milan Zečević Milana Mrvaljević Milanče Miladinović Milanka Đorđić Mile Čogurić Mile Ćujić Mile Rankić Milena Banić Milena Bešlić Milena Grandović Milena Ignjatović Milena Janković Milena Matić-Ilić Milena Miljević Milena Rakočević Milena Vulović Milenko Cvijović Milenko Malešević Milenko Perić Mileta Mitrović Mileta Živaljević Milica Colić Milica Jaćimovski Milica Litera Milica Marić Milica Mitrović Milica Nicović Milica Niketić Milica Pejović Milica Spasić Milica Stanković Milica Stevanović Milica Vlahović Milija Trifunović Milinko Bajčeta Milisav Jovanovski Milivoje Sudimac Milja Marić Miljan Milanović Miljan Rajković Miljan Timotijević Miljana Matijašević Miljana Perendija Miljana Radivojević Miljkan Karličić Miljko Dunjić Milka Bošković Milojica Cvijović Milomir Ćirić Milomir Jovanović Milomir Šalić Milomir Sekulić Milorad Bjegović Milorad Đukić Milorad Konstantinović Milorad Matejić Milorad Mićović Milorad Petković Milorad Rogić Milorad Tomić Milorad Vlahović Milorad Vojvodić Miloš Andrić Miloš Atanasković Miloš Brujić Miloš Bubanja Miloš Čakić Miloš Cvijić Miloš D. Pavlović Miloš Ivanković Miloš Jovković Miloš Kapor Miloš Kuzman Miloš Lekić Miloš M. Milošević Miloš Macura Miloš Marković Miloš Milićević Miloš Milojević Miloš Mršović Miloš Obrenović Miloš Paligorić Miloš Protić Miloš Psutka (Smed. Palanka) Miloš R. Pavlović Miloš Radojević Miloš Rajković Miloš Rašković Miloš Šaljić Miloš Vladisavljević Miloš Vlahović Miloš Vučeljić Miloš Zeković Milosav Jeličić Miloslav Ivić Milovan Anočić Milovan Komnenić Milovan Mihajlović Milovan Ružojčić Milun Dragutinović Milutin Janković Milutin Kasabašić Milutin Lalović Milutin Stanojević Minja Blažić Miodrag Đukanović Miodrag Gligorijević Miodrag Ivanić Miodrag Matić Miodrag Pavlović Miodrag Planojević Miodrag Rajković Miodrag Rašić Miodrag Sekulić Miodrag Vujović Miona Delić Mira Tapušković Miraš Tomović Mirela Katić-Babić Mirjana Abdoli Mirjana Berić Ivanov Mirjana Đokić Mirjana Lončar Petrović Mirjana Mitić Mirjana Nestorović Mirjana Popović Radulaški Mirjana Puletić Mirjana Putniković Mirjana Radovanović Mirjana Rašković Mirjana Vagner Mirko D. Đorđević Mirko Jovanović Mirko Milojević Mirko Mirković Mirko Mrkić Mirko Radoja Mirko Ž. Đorđević Miro Orović Miroljub Petrović Miroljub Sekulić Miroslav Ercegovčević Miroslav Graovac Miroslav Jeremić Miroslav Jovanović Miroslav Lazarević Miroslav N. Đorđević Miroslav Potpara Miroslav Ramić Miroslav Reljić Miroslav Rnjaković Miroslav Š. Nikolić Miroslav Šalvarica Miroslav Simonović Miroslav Vasić Miroslav Živković Miša Petrovski Mišo Dobrijević Mišo Rajković Mladen Magdelinić Mladen Milosavljević Mladen Novaković Mladen Vujić Mlađan Beočanin Momčilo Minić Momčilo Perić Momir Kordić Momir Lazović Momir Subotić Momo Botorić Nada Čotra Nada Ćurčić Nada Janković-Jozić Nada Putnik Mladenović Nada Stevanović Nadežda Danilović Nadja Milosavljević Natalija Đorović Nataša Cvetićanin Nataša Dojčinović Nataša Jovičić Nataša Kosanović Nataša Nikolić Nataša Trifunović Nataša Virijević Nataša Vučelić Nebojša Andonović Nebojša Arnautović Nebojša Bogdanović Nebojša Đokić Nebojša Glavaš Nebojša Maraš Nebojša Milosavljević Nebojša Perović Nebojša Petrović Nebojša Radosavljević Nebojša Šarac Nebojša Stanković Nebojša Stojiljković Neda Gajović Nedeljko Jovančević Nedeljko Marković Neđeljko Damjanović Nemanja B. Kovačević Nemanja Berić Nemanja Borisavljević Nemanja Govedarica Nemanja Jekić Nemanja Jolović Nemanja Kozomara Nemanja Lakić Nemanja Lukić Nemanja Mandić Nemanja Milenković Nemanja Milošević Nemanja Savatović Nemanja Srzentić Nemanja Vasiljević Nemanja Vukotić Nemanja Z. Kovačević Nenad B. Ilić Nenad Bulja Nenad Cvjetićanin Nenad Davidović Nenad Filipović Nenad Jovanović Nenad M. Aleksić Nenad Marković Nenad Nenadović Nenad Ninković Nenad Petković Nenad Petrušić Nenad Radojičić Nenad Ranković Nenad S. Ilić Nenad Sajić Nenad Vojnović Nenad Vujić Nenad Vukasović Nenad Zafirović Nenad Živković Nera Krstić Neven Adam Nevena Čupić Nevena Jeličić Nevena Nikolić Nevena Protić Nevena Veselinović Nevena Zindović Nevenka Antić Nevenka Janošević Nevenka Meandžija-Živković Nevenka Stejanić Nikola D. Nikolić Nikola Dumnić Nikola Đugumović Nikola Grčić Nikola Ilić Nikola Janić Nikola Jovanović Nikola Karanović Nikola Netaj Nikola Pacić Nikola Pantić Nikola Premović Nikola Radosavović Nikola Rašić Nikola S. Nikolić Nikola Sekulić Nikola Simić Nikola Stanojević Nikola Todorović Nikola Vavić Nikola Vještica Nikola Vulović Nikola Žarković Noel Đurišić Novak Filipović Novak Nedić Novica Bojović Nuradija Agović Obrad Popovac Obren Dragutinović Ognjen Đurić Ognjen Radić Ognjen Rašuo Ognjen Tarabić Ognjen Zindović Olga Joksimović Olga Turčinović Makević Olga Veselinović Olgica Čupić-Jovanović Oliver Dojčinović Olivera Avramović Olivera Božić-Mitrović Olivera Đorđević Olivera Gazikalović Olivera Pajić Olivera Petrović Olivera Popović Olivera Sagić Orce Lazarevski Ozren Ogrizović Pavle Litričin Pavle Staničić Pavle Vasiljević Petar Bojović Petar Grbac Petar Grozdanović Petar Kastratović Petar M. Stojanović Petar Popović Petar Radonjić Petar Tešić Petar Učajev Petar Vasiljević Petar Vitorović Petra Sarić-Vasiljević Predrag Avramović Predrag Dikić Predrag Erčević Predrag Guberinić Predrag Ilić Predrag Karapandža Predrag Konstantinović Predrag Marić Predrag Nikolić Predrag Popović Predrag S. Jovanović Predrag Šekara Predrag Vasović Predrag Veljić Predrag Vulević Predrag Živić Rada Šakotić Rade Babović Rade Erkić Rade Joksimović Rade Mićunović Radenko Tomašević Radica Kostadinović Radiša Bogdanović Radiša Roskić Radmila Bjeletić Radmila Jovanović Radmila Krstić Radmila Vujičić Radmilo Stojić Radoje Aleksić Radoje Malidžan Radoman Jovović Radomir Bućković Radomir Kojić Radomir Radonjić Radonja Dubljević Radoš Lekić Radoslav Ivanović Radoslav Marinković Radovan Laketa Radovan Šišović Rajko Bogdanović Rajko Jelušić Rajko Ristić Rajna Đurić Ranka Mrdović Ranko Dabetić Ranko Perendija Ratimir Vojvodić Ratko Krnić Ratko Vuković Ratomir Milenković Relja Petrović Renata Mrdović Rodoljub Stepanović Ruža Damnjanović Sandra D. Mitrović Sandra Radojević-Popović Sandra Škugor-Đurić Sandra Tanasković Sanja Ćeriman Sanja Filimonović Sanja Glavonić Sanja Kalčević Sanja Nikolić Sanja Pavlović Sanja Pejović Sanja Radenković Sanja Šarić Saša Babović Saša Lukić Saša Milovanović Saša Minić Saša Mutić Saša Nedović Saša Nikolić Saša Novaković Saša Pavićević Saša Preda Saša Stojanović Sava Đurić Sava Grujičić Sava Kostić Sava Malešević Sava Stojanović Savo Grujić Savo Pilipović Selimir Antonić Selimir Milević Selimir Milunović Sergej Đuretić Sergio Popović Silvia Đurđić Šime Sekulić Simeon Popović Simo Lončar Siniša Ćakić Siniša Milić Siniša Simić Siniša Strugar Slađana Milovanović Slađana Vojvodić Slaven Bilčar Slavenko Dodig Slavica Cimbaljević Slavica Gavrić Slavica Grahovac Slavica Ignjatović-Čokić Slavica Kovačević Slavica Parežanin Slavica Rajić Galić Slavica Raković Slavica Zorić Slavica Zupanc Slaviša Jočić Slaviša Novičić Slaviša Petković Slaviša Stanimirović Slaviša Vukosavljević Slavka Babić Slavko Avramov Slavko Jelovac Slavko Petrić Slavoljub Manojlović Slobodan Andrejević Slobodan Božić Slobodan Bujošević Slobodan Gaćeša Slobodan Grujić Slobodan Ignjatov Slobodan Kačavenda Slobodan Rakić Slobodan Stojanović Slobodan Tirnanić Slobodan Veselinović Slobodan Vojnović Slobodan Vukašinović Slobodan Živković Smiljana Obradović Smiljana Stojiljković Smiljka Ninić Snežana Barbul Snežana Č. Kovačević Snežana Ćirić Snežana Dunjić Snežana Gavrilović Snežana Jelić Snežana M. Milićević Snežana Marić Snežana Marinković Jekić Snežana Matejić Snežana Milanović Josimov Snežana Miletić Snežana Milošević Snežana Mitrović Snežana Pušić Snežana Radenković Snežana Rajković Snežana Rakočević Snežana Sladaković Snežana Sušić Snežana Vlajković Sofija Ilić Sofija Višnjić Sonja Bogosavljević Sonja Bukilić Sonja Lapčević Sonja Lozanić Sonja Milenković Sonja Spasović Spasenija Lazarević Spomenka Bilić Srboljub Stefanović Srđan Arsić Srđan Borković Srđan Dugonjić Srđan Đorđević Srđan Galić Srđan Ivanović Srđan Knežević Srđan Lazarević Srđan Lazić Srđan Mauković Srđan Milinčić Srđan Milovanović Srđan Nešković Srđan Novaković Srđan Spasić Srđan Stanković Srđan Stefanović Srđan Surla Srđan Vlatković Srđana Subotić Ivanović Srećko Dimitrijević Srećko Jovičić Srećko Mitrić Srećko Stanković Sreten Perućica Sretko Ševo Stana Vasović Stanica Novaković Stanislav Ivkov Stanislav Nikolić Stanislava Gajić Laušević Stanko Boras Stanko Vojvodić Stefan Đorđević Stefan Gecić Stefan Goran Blagojević Stefan Radivojević Stefan Stojanović Stevo Zečević Stojan Kukić Stojan Nikić Stojan Radošević Strahinja Begenišić Strahinja Milovanović Strahinja Stojković Sunčica Nikolić Suzana Džabiri Suzana Kreković-Morina Suzana Pavlović Svetislav Bojić Svetislav Rabrenović Svetko Rodić Svetlana Bobić Svetlana Đorđević Svetlana Đurić Svetlana Keča Svetlana Lalatović Svetlana Majstorović Svetlana Marjanović Svetlana Papić Svetlana Pekez Svetlana Radošević Svetlana Šćepanović Markočević Svetlana Stojanac Svetlana Stojković Svetomir Miljković Tamara Aleksić Tamara Dabović Tamara Kasemi Tamara Kovačević Tamara Lakčević Tanja Drobnjak Tanja Marković Tanja Nerandžić-Savić Tanja Nikčević Tanja Ostojić Tanja Stanković Tanja Tanasković Tanja Zeljić Tatijana Raičević Tatjana Bojičić Tatjana Bulja Tatjana Jovanović Tatjana Ljubisavljević Tatjana Milić Počkaj Tatjana Mirković Tatjana Nikolić Tatjana Raičević Tatjana Savić Spasić Tatjana Simović Tatjana Sretković Tatjana Vlahović Kovrlija Tihomir Konstantinović Tihomir Ognjanović Tijana Denda Tijana Kostić Tijana Milić Tijana Nikolić Tijana Novaković Tijana Ristić Tijana Vujović Tina Daljević Todor Pavićević Tomislav Bojković Tomislav Kostić Tomislav Višnjić Toni Čabraja Trifun Ašković Uroš Andrejić Uroš Atanasković Uroš Dabić Uroš Gligorijević Uroš Knežević Uroš Milosavljević Uroš Mišković Uroš Radenković Uroš Siljanović Uroš Tešmanović Uroš Vasiljević Vajra Banić Valentina Krković Valentina Tadić-Popović Vanja Dozet Vanja Gajić Vanja Milošević Vanja Savović Vanja Vidojković Varja Banić Vaskrsije Krivokapić Vaso Ostrolučanin Vaso Simanić Vekomir Repić Velibor Biševac Velibor Čvoro Velibor Eror Velibor Pejčić Velimir Ignjatović Velimir Jakić Velimir Matković Velisav Ilić Veljko Delibašić Veljko Đelić Veljko Raičević Veljko Rakić Veljko Vukotić Vera Đurović Bojović Veran Zečar Verica Čičarević Verica Milićević Veroljub Đukić Veselin Cerović Veselin Damjanović Veselinka Petrić Vesna Bojović Vesna Dimitrijević Vesna Dželetović Vesna Golubović Vesna Janjić Vesna Kovačević Karađozović Vesna Lončar Vesna Mihailović Vesna Momčilović Vesna Mrdović Vesna Nićin Vesna Nikolić Vesna Popadić Vesna Popović Vesna Radojičić Vesna Radosavljević Vesna Staletović Vesna Stanimirović Vesna Vukobradović Vidosav Vidaković Vilijam Paspalovski Violeta Kocić-Mitaček Vitomir Dragić Vlada Kezić Vladan Bogićević Vladan Gotovac Vladan Jovanović Vladan Kaličanin Vladan Nikolić Vladan Petrović Vladan Radojević Vladan Stefanović Vladan Stojiljković Vladan Zlatić Vlade Tomić Vladeta Tomanović Vladimir Belada Vladimir Dragović Vladimir Drecun Vladimir Galjak Vladimir Golubović Vladimir Homan Vladimir Hrle Vladimir Ivić Vladimir J. Savić Vladimir Jovanović Vladimir Lainović Vladimir Lučić Vladimir M. Đorđević Vladimir Marinkov Vladimir Mašković Vladimir Matić Vladimir Milošević Vladimir Mojsilović Vladimir Nenezić Vladimir Ognjanović Vladimir P. Savić Vladimir Pantelić Vladimir Pavlović Vladimir Prijović Vladimir S. Dimitrijević Vladimir Šeleda Vladimir Simić Vladimir Šoškić Vladimir Stamenković Vladimir Stanojević Vladimir Šukletović Vladimir Uršić Vladimir Vidović Vladimir Vignjević Vladimir Žarković Vladislav Todorović Vlado Kilibarda Vlastimir Ognjanović Vojica Avramović Vojin Biljić Vojin Pejin Vojin Popović Vojislav Babić Vojislav Baković Vojislav Jovović Vojislav Šain Vojislav Šoškić Vojislav Vukotić Vojkan Simić Vučić Šćepanović Vuk Ranković Vuk Tufegdžić Žarko Bogdanović Žarko Jeknić Zdravko Đukanović Zdravko Krstić Zdravko Petrović Želimir Čabrilo Želimir Žunjić Željka Kovačević Željko Damjanović Željko Grbović Željko Jotanović Željko Jurić Željko Pavlović Željko Sanković Željko Šćepanović Željko Serdar Željko Simić Živan Stojaković Živko Dedović Živko Marjanović Živojin Stefanović Živorad Nikolić Zlatko Čudić Zlatko Ristović Zora Dobričanin-Nikodinović Zoran Agatonović Zoran Bašanović Zoran Borozan Zoran Bradić Zoran Braković Zoran Branovački Zoran Bulajić Zoran Ćosić Zoran Čukić Zoran Đorđević Zoran Ećimović Zoran Gilić Zoran Ješić Zoran Jevrić Zoran Jevtić Zoran Kačar Zoran Karlović Zoran Kos Zoran Lončar Zoran Maksimović Zoran Mićić Zoran Miljaković Zoran Minić Zoran Panić Zoran Rafailović Zoran Rahman Zoran Sarić Zoran Savkić Zoran Stanojević Zoran Sudarević Zoran Vreljanski Zoran Zorbić Zoran Zvonar Zorica Korenić Zorica Mandić Zorica Moskovlić Zorica Petronijević-Gajić Zorica Terzić Zorka Bisenić Zorka Lazić Zorka Ristić Zvonimir Bašanović Zvonimir Zdravković Zvonko Radovanović\nPrvi osnovni sud u Beogradu Treći osnovni sud u Beogradu Drugi osnovni sud u Beogradu MUP Beograd Osnovni sud u Lazarevcu Osnovni sud u Mladenovcu Osnovni sud u Obrenovcu Viši sud u Beogradu


19:01 Smederevo, 17/10/2019\nSkulptura „Pobednika“ u gorem je stanju nego što se pretpostavljalo, izjavio je vajar Zoran Kuzmanović koji restaurira simbol Beograda.\nZavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda organizovao je medija dan u ateljeu Kuzmanovića, kako bi javnost dobila uvid u rekonstrukciju i restauraciju „Pobednika“.\nSkulptura Pobednika skinuta je prošle nedelje, a u međuvremenu je ustanovljeno da je prekrivena debelim slojevima čađi, na njoj se nalaze rupe od gelera iz Drugog svetskog rata, a mač i orao koje „Pobednik“ drži su se rasklimali.\nPosle restauracije, „Pobednik“ će biti trajniji i kvalitetniji nego što je prvobitno bio, i izdržaće verovatno i 150 godina bez intervencija, zaključio je smederevski vajar.


Vijay Govindarajan Vijay Govindarajan, predavač, publicist, poslovni savjetnik i profesor na Dartmouth College’s Tuck School of Business, jedan od vodećih svjetskih stručnjaka na području strategije i inovacija. Autor je koncepcije „povratnih inovacija” (engl. reverse innovation) koju je časopis Harvard Business Review uvrstio na listu „najvećih inovacija znanosti menadžmenta u 20. stoljeću“. Dugi niz godina član je grupe Thinkers 50 Rankings, vodećih svjetskih mislioca na području liderstva, menadžmenta i organizacijskog razvoja.\nUmijeće ispravnog sagledavanja\nU kontekstu osobnog razvoja vidjeti stvarnost onakvom kakva ona doista jeste - kvaliteta ispravnog sagledavanja - presudno je važno. Gledano kroz povijest, veliki mislioci drevnih kultura i civilizacija redovito su imali sposobnost ispravnog sagledavanja stvarnosti: odlično su uočavali duboke strukture u obrascima funkcioniranja ljudi i prirode koje su istovremeno drugima bile skrivene. A ono što su vidjeli nije bila nikakva čarolija već životna stvarnost, onakva kakva jest. Prema tome, njihovo viđenje nije bilo posebno u smislu sagledavanja vanjštine, već radi dubokih uvida dostupnih samo njima. Veliki majstori bili su posebni radi perceptivnog sagledavanja prožetog uvidima, razumijevanjem i intuicijom koje se umnogome razlikuje od pasivnog sagledavanja površinske dinamike događaja i odnosa. Primjerice, iako su mnogi ljudi prije Newtona vidjeli jabuku kako pada s grane, sâm događaj tek je za njega imao posve drugo značenje koje mu je potom omogućilo da spozna silu gravitacije. Iako svi ljudi uočavaju patnju u sebi i svojem okruženju, za otkrivanje pravog uzroka mizernog stanja (želje) potreban je bio Budin uvid.\nKao ljudska bića, na uobičajenom nivou svijesti kontinuirano pasivno preuzimamo fragmentirane vizualne impresije materijalnih artefakata ili društvenih događaja iz okruženja te pritom nalikujemo siromašnom beskućniku koji sakuplja predmete na cesti iako mu na koncu isti više štete nego koriste. Prema tome, funkcioniranje na uobičajenom nivou svijesti\nniskoenergetska je aktivnost koja nalikuje prikupljanju odbačenih stvari i raznih komadića materijalnog svijeta iz okruženja.\nZa razliku od toga, visokoenergetsko sagledavanje ne odnosi se tek na puko upijanje vidljive površine objektivne stvarnosti već na nešto mnogo više. Istinsko viđenje obavezno uključuje disciplinu istinskog sagledavanja kroz događaje kako bi se spoznale sile i procesi koji tvore njihovu strukturu.\nJednom prilikom tri zen-učitelja hodala su livadom. U jednom trenutku ugledaše odbačenu tkaninu zakačenu za vrh plota. Najmlađi među njima kaže: „Pogledajte kako tkanina treperi! Nije li to sjajno?“ Na to mu se stariji obrati: „Dragi mladiću, zar ne vidiš da vjetar treperi, a ne tkanina?“ Najstariji među njima pomno je pratio razgovor te na koncu reče: „Jednom kada dođete do pravog razumijevanja shvatit ćete da u ovoj situaciji jedino um treperi.“\nSpomenuto umijeće nemaju samo mistici i mudraci. Na njega, naime, nailazimo u svim sferama života – u poslovnom svijetu, politici, znanosti, sportu i religijskim institucijama.


04-08-2020 09:42 Ratni izveštaji Sirija / Irak Svet Planeta\nTeroristička grupa Turkistanska islamska partija, lojalna Turskoj, otpočela je rano jutros napad na položaje Sirijske arapske armije na severu Latakije, u reionu planine DŽabal.\nCilj napada je bio planinski vrh DŽabal Hasan al Rei i pokušaj da se SAA protesra sa ove strateške pozicije.\nSAA je uspela da odbije napad, a onda je izveden kontraudar na grad Kabani koji je u rukama iste terorističke grupe. SAA od jula pokušava da oslobodi Kabani kako bi uništila glavno terorističke uporište u ovom delu Sirije.\nTeroristička grupa Turkistanska islamska partija je sastavljena isključivo od stranih dobrovoljca među kojima velikim delom od boraca iz Kine islamske veroispovesti.


Kraljevina Maroko je najzapadnija država severne Afrike, koju na severu okružuje Sredozemno more, od Evropskog kontinenta razdvaja Gibraltarski moreuz, na zapadu Atlanski okean, na jugu se prostire Sahara, dok na istoku obronci planine Atlas pružaju granicu sa Alžirom i Mauritanijom. Priroda ove zemlje Magreba je puna kontrasta, Maroko odlikuju visoke planine i prostrane plaže, pustinje, ski centri poput onih u Alpima, oaze, vinogradi i cvetna polja izrazitih kolirita. U ovoj afričkoj zemlji danas vlada mladi kralj Mohamed VI po ugledu na moderne evropske monarhije. Carski gradovi Marakeš, Fes, Meknes i prestonica Rabat najveće su blago ove zemlje. U njihovim medinama se vekovima ništa ne menja. Unutar njih, u lavirintu uskih sukova, život sitnih zanatlija i trgovaca odvija u potpuno drugom vrtlogu vremena, a samo nekoliko koraka dalje, nalaze se raskošni bulevari, zgrade moderne arhitekture i luksuzni hoteli.\nMaroko / Maroko - Carski Gradovi / Maroko / Maroko, carski gradovi - AVION\nDana: 9 / Noći: 8\nod 1988 €\n- Putnici će biti smešteni u navedenim ili sličnim hotelima na osnovu raspoloživosti. Agencija zadržava pravo zamene navedenih hotela sličnim hotelima iste kategorizacije. Konačan izbor hotela na turi biće objavljen 7 dana pre polaska na put.\nAdresa: 12 Rue Kamal Mohamed, 20000 Kazablanka, Maroko\nOpis: Oum Palace hotel nalazi se u poslovnom delu Kazablanke na samo nekoliko minuta hoda od Medine. U svom sklpu ima 101 smeštajnu jedinicu koje su standardno opremljene spavaćim delom, WC, TV, stolom i stolicom. U svom sklopu ima i dva a la card restorana marokanske i internacionalne kuhinje dostupnih uz doplatu. Doručak se služi na bazi švedskog stola u hotelskom restoranu. Gostima su na raspolaganju još i hamam, sauna, spa centar sa brojnim tretmanima za odmor i relaksaciju.\nAdresa: 291, Bd Mohamed V and Rue Azilal, 20110 Kazablanka, Maroko\nOpis: Hotel Imperial 4* se nalazi na samo 10 minuta vožnje od stare medine i na 20 minuta od centra grada. U svojoj ponudi ima 105 soba koje su standardno opremljene spavaćim delom, WC, TV, sofom za sedenje. U javnim delovima hotela dostupan je i besplatan WiFi. Doručak se služi na bazi švedskog stola u hotelskom restoranu, a gostima je na raspolaganju i bar uz doplatu.\nAdresa: 76 Boulevard Chefchaouni, 30000 Fes, Maroko\nOpis: Hotel Across nalazi se u Fesu na samo 15tak minuta vožnje od stare medine. U svom sklopu sadrži 70 smeštajnih jedinica koje su standardno opremljene. Svaka soba sadrži spavaći deo, TV sa kablovskom televizijom, WC, klimu. U javnim delovima hotela gostima je dosupan besplatan WiFi, a gostima su na raspolaganju i manji spa centar kao i otvoreni bazen na krovu hotela. Doručak se služi na bazi švedskog stola u hotelskom restoranu.\nAtlas Les Idrissides 4*\nAdresa: Avenue Mohamed VI, L'Hivernage, 40000 Marakeš, Maroko\nOpis: Hotel Atlas Les Idrissides nalazi se na 20 minuta šetnje od trga Džema el Fna. Hotel pripada lancu Atlas i u svom sklopu ima 330 smeštajnih jedinica standardno opremljenih spavaćim delom, WC, TV sa satelitskim programom, minibarom i klima uređajem. U svom sklopu ima i tri a la card restorana marokanske, evropske i internacionalne kuhinje dostupnih uz doplatu. Doručak se služi na bazi švedskog stola u hotelskom restoranu.\nAdresa: 154 Rue Mohamed El Béqual, Gueliz, 40000 Marakeš, Maroko\nOpis: Hotel Meriem u svom sklopu ima 172 smeštajne jedinice stadardno opremljene i moderno uređene spavaćim delom i sopstvenim kupatilom, klimom, TV-om sa satelitskim kanalima, dok je WiFi dostupan u javnim delovima hotela. Doručak se služi na bazi švedskog stola a gostima je na raspolaganju i restoran u kojem se služi internacionalna i marokanska kuhinja uz doplatu. U sklopu hotela se nalazi još i dva bazena na otvorenom, sauna i fitnes centar.\nHotel Zalagh Kasbah Marrakech 4*\nAdresa: Avenue Mohamed VI, Zone Touristique Agdal , Agdal, 40000 Marrakech, Morocco\nOpis: Hotel Zalagh Kasbah u svom sklopu ima 344 standardne sobe moderno dekorisane. Svaka soba sadrži spavaći deo, WC, klimu, TV sa satelitskim programom i mini bar uz doplatu. Hotel se nalazi u prelepom okruženju u blizini Agdal bašte. Gostima su na raspolaganju još i bazen na otvorenom i fitnes centar. Doručak se služi na bazi švedskog stola a gostima je na raspolaganju i restoran u kojem se služi internacionalna i marokanska kuhinja uz doplatu\n* CENA ARANŽMANA PO OSOBI U DVOKREVETNOJ SOBI: 2.999,00 dinara + DEVIZNI DEO IZ TABELE *\nPreuzmite cenovnik - Maroko, carski gradovi - AVION | PDF\n- Avio prevoz na relaciji Beograd-Istanbul-Marakeš-Istanbul-Beograd, kompanijom Turkish Airlines sa dozvoljenih maksimalnih 23 kg prtljaga (1 kofer) i 7kg ručnog prtljaga (1 torba) po osobi. (Svaki višak prtljaga se dodatno naplaćuje prema pravilima i tarifama koje određuje avio prevoznik i na koje organizator putovanja nema uticaja; deca do 2 god-nemaju pravo na besplatan prtljag).\n- Smeštaj u dvokrevetnim sobama smeštajnog tipa prema tabeli, na bazi 2 noćenja u hotelu sa 3* u Istanbulu(1 doručak) I 6 noćenja u Maroku u hotelima sa 4* (polupansion)\n- Transferi prema programu aerodrom - hotel - aerodrom\n- Asistencija lokalnog vodiča/predstavnika u Maroku, na engleskom jeziku (ne podrazumeva svakodnevnu i celodnevnu asistenciju)\n- Aerodromske takse sa YQ taksama i troškovima izdavanja karte :oko 370EUR po osobi. Aerodromske takse su obavezne i podložne promeni, do dana polaska na putovanje.\n- Troškovi fakultativnih izleta i poseta, individualnih razgledanja i obilazaka u Istanbulu I Maroku\n- Turistička taksa – plaća se na licu mesta predstavniku i iznosi oko 20 EUR\n- VIZA - iznosi oko 2.500 RSD\ndinarski deo aranzmana dinarski deo aranzmana: 2999 RSD\naerodromska taksa aerodromska taksa: 370 EUR\nDolazak putnika na aerodrom "Nikola Tesla", najkasnije dva sata pre poletanja aviona. Individualna prijava za let i predaja prtljaga. Pasoške i carinske formalnosti. Planirano vreme poletanje aviona za Istanbul je u 20h20 časova (let TK 1084, avio prevoznik Turkish Airlines). Planirano vreme dolaska u Istanbulje u 23h05-lokalno vreme. Planirano noćenje u hotelu od 3*, koji obezbeđuje aviokompanija Turkish Airlines.Transfer i noćenje.\n2. dan ISTANBUL - MARAKEŠ\nTransfer od hotela do aerodroma. Čekiranje I individualna prijava za let. Pasoške i carinske formalnosti. Planirano vreme poletanje aviona za Maroko je u 11h30 časova (let TK 619, avio prevoznik Turkish Airlines).\nPlanirano vreme dolaska u Marakeš je u 14h30 časova - lokalno vreme. Transfer do hotela. Smeštaj u sobe odmah po dolasku. Slobodno vreme. Večera. Noćenje.\n3.dan MARAKEŠ - KAZABLANKA\nNakon doručka polazak za Kazablanku.Kazablanka je osnovana kao luka jošu 10-tom veku, pod imenom, Anfa, a ime Kazablanka ili "bela kuća" dobija u 18-tom veku.U ovaj grad najviše su ulagale francuske kolonijalne vlasti, građevine su dekorisane francuskom verzijom arapskih elemenata. Današnja Kazablanka, je spoj modernog i tradicionalnog, ali je I najprogresivniji grad Maroka.Po dolasku u Kazablanku sledi poseta džamije Hasana II koja je najveca džamija u Maroku, a peta po veličiniu svetu. Nakon džamije nastavljamo do Trga Mohameda V, koji se nalazi u centralnom delu grada, trg Ujedinjenih nacija, kraljevsku palatu.Transfer do hotela. Večera I noćenje.\n4.dan KAZABLANKA - RABAT - MEKNES - FES\nDoručak i odjava iz hotela. Vožnja do Rabata (85 km). Po dolasku u prestonicu Maroka sledi panoramsko razgledanje grada sa šetnjom I obilascima lokaliteta: Mauzolej Muhameda V koji predstavlja remek delo arhitekture sa bogato ukrašenom fasadom i zelenim krovom, kula Hasan visine 40m koja je danas jedini deo istoimene džamije, gradska kapija Bab Udaja iz 12. veka odakle put vodi unutar same kazbe Udaja ka centralnom delu grada koji je danas pod zaštitom UNESCO-a. Nastavak putovanja prema Meknesu (150km), drevnog carskog grada Maroka. Usput sledi obilazak arheološkog lokaliteta Volubilis, antičkog rimskog grada nadomak Meknesa iz prvog veka nove ere. Ove ruševine smatraju se najbolje očuvanim rimskim spomenicima u ovom delu Afrike I one su pod zaštitom UNESCO-a. Nadomak Volubilisa nalazi se i grad Mulaj Idris koji predstavlja izuzetno važan grad za stanovnike Maroka kako je tadašnji vladar Mulaj Idris I 789 godine primio Islam i osnovao novu dinastiju vladara Alauita koji i danas vladaju zemljom, započeo je i gradnju Fesa koju je kasnije završio njegov sin.\nSlobodno vreme za šetnju i individualne aktivnosti. Nastavak putovanja prema Meknesu. Impresivan carski grad karakteriše špansko-mavarska arhitektura sa brojnim džamijama, palatama, skladištima, sarajima i ostalim građevinama koje govore o bogatstvu marokanskih vladara. Razgledanje po dolasku i šetnja u pratnji lokalnog vodiča: gradske zidine, veliki rezervoar, glavni trg El Hedim, kraljevska ergela i ambari Dar el Ma, najveća i najlepša gradska kapija Bab al Mansur. Slobodno vreme za odmor i kupovinu suvenira ili individualna razgledanja i šetnju. U popodnevnim satima polazak za Fes (65km). Smeštaj u hotel, večera i noćenje.\nDoručak. Celodnevno razgledanje medine Fesa, takozvane ''meke zapada'' koja je pod zaštitom UNESCO-a. Grad je osnovan 790 godine, a njegov kulturni i verski značaj i danas imaju izuzetnu važnost. Grad je osnovao prvi vladar i osnivač dinastije Alauita, Mulaj Idris I, ali kako je njegov sin Mulaj Idris II završio izgradnju samog grada i uticao na značaj koji danas Fes ima, smatra se osnivačem grada. Fes je i najstariji carski grad, njegova uloga kroz istoriju Maroka je izuzetna pa ono što ovaj grad ima da ponudi svakako je jedinstveno. Najstariji univerzitet na svetu osnovan je upravo u Fesu. Glavna atrakcija ovog grada je stara medina koja je naseljena još od 10. veka i predstavlja najveću urbanu zonu bez automobila na svetu i naravno pod zaštitom je UNESCO-a. Obilazak uključuje srednjovekovnu medinu sa svojim zidinama i velelepnom kapijom koja vodi u sam centar utvrđenja, medrese, džamiju Kairauine koja je do izgradnje džamije Hasana II u Kazablanci bila najveća džamija u Maroku, a svojim dizajnom i arhitekturom podseća na onu u Kordobi, fontanu Nezarin i čuvenu radionicu u kojoj se obrađuje koža. Sledi slobodno vreme za individualne aktivnosti nakon čega se obilazak nastavlja posetom tradicionalne arapske kuće gde ćete imati priliku da se upoznate sa različitim tehnikama rada raznih majstora. Povratak u hotel na večeru. Noćenje.\n6 .dan FES-BENI MELAL - MARAKEŠ\nDoručak. Napuštanje hotela i polazak prema Marakešu koji se nalazi u podnožju planinskog venca Atlas i predstavlja drugi po veličini grad u Maroku. Putovanje preko planinskog venca Srednjeg Atlasa sa usputnim zadržavanjima radi odmora. Prolazak kroz gradove Ifran-grad koji zasenjuje svojim izgledom, jer arhitekturom podseća na evropska zimovališta, ovaj grad nalazi na 1.655m nadmorske visine Ifran je veliki zimski centar Severne Afrike, Azru-sledeći grad na putu ka Marakešu totalna je suprotnost Ifranu, iznenadiće vas majmuni koji se slobodno šetaju po gradu i predivne šume koje ga okružuju, Beni Melal-grad koji se nalazi na velikoj raskrsnici puteva i spaja Fes, Marakeš i Kazablanku važan je trgovački centar Maroka. U večernjim satima dolazak u Marakeš. Smeštaj u hotel, večera i noćenje.\nDoručak. Celodnevni obilazak Marakeša ili tzv,''crvenog grada'', autobusom i šetnja kroz Medinu koja je pod zaštitom UNESCO-a.Marakeš je dugo bio kulturni, verski, politički i ekonomski centar Maroka. Prelepom arhitekturom u kojoj se mešaju radovi umetnika iz Kordobe imao je veliki uticaj na izglede gradova Evrope, naročito na regiju Andaluzija u Španiji. Prelepe đamije, palate, kupatila, medrese, mauzoleji savršeni su primeri bogatog kulturnog i istorijskog nasleđa ovog grada. Obilazi se grobnica dinastije Sa'adi i palatu Bahija na čijem su ukrašavanju radili najbolji majstori i umetnici Maroka i Menara vrtove sa prelepim letnjim paviljonom.Slobodno vreme za individualne aktivnosti. Potom se u dogovoreno vreme nastavlja obilazak grada posetom najpoznatijeg trga u Maroku, Džema el Fna. Ovde možete naići na brojne tržnice začina, urmi, smokvi ali I na proročice, gutače vatre, razne muzičare i plesače, Na trg Džema el Fna se nadovezuju lavirinti uskih ulica sa brojnim prodavnicama suvenira, lokalnih proizvoda i tvorevina, srebra, garderobe i nakita.U večernjim satima povratak u hotel, večera i noćenje.\n8.dan MARAKEŠ - ISTANBUL\nDoručak. Slobodno vreme do polaska transfera na aerodrom. Let avio kompanijom TK 620, avio prevoznik Turkish Airlines u 15h25 minuta. Planirano vreme sletanja Istanbul u 22h05 minuta.Transfer do hotela I noćenje.\n9.dan ISTANBUL - BEOGRAD\nDoručak. Slobodno vreme do polaska transfera na aerodrom. Let avio kompanijom TK 1083, avio prevoznik Turkish Airlines u 18h45 minuta. Planirano vreme sletanja u Beograd u 19h25 minuta-lokalno vreme. Kraj usluge.\n•\t60% prilikom rezervacije, a ostatak od 40% u jednakim mesečnim ratama, čekovima građana (obavezna je doplata od 1,5% po mesecu, na deo koji se plaća odloženo) do 15.06.2019.\nod momenta rezervacije i ugovaranja aranžmana do 34 dana pre početka putovanja, zadržava se iznos od 60%ukupne cene aranžmana, na ime troškova izdavanja avio karte i/ili troškova smeštaja.\n- Cena aranžmana za decu od 2 do 12 godina se dobija na upit.\n- Smeštaj dece do 12 godina je u zajedničkom ležaju sa dve odrasle osobe. Pomoćni ležaj za odraslu osobu ili dete je postojeći ili pomoćni ležaj - manji je od standardnog (na rasklapanje, metalne ili drvene konstrukcije ili fotelja/sofa na rasklapanje).\n- Voda iz slavina nije za piće, preporuka je konzumacija flaširane vode (doplata). Organizator putovanja ne snosi odgovornost ukoliko jedan ili više sadržaja u hotelu nisu u funkciji usled objektivnih okolnosti, renoviranja i slično. Buka u objektima oko hotela, regulisana je lokalnim zakonima i propisima; nadležnost lokalnih inspekcijskih organa.\n- U hotelima kategorije 3*, 4* ili 5* obaveza je pridržavanja hotelskih pravila i propisa koji, između ostalog, nalažu formalan način oblačenja za vreme obroka. Obavezan je "dress code" za vreme obroka u restoranima svih hotela (zabrana ulaska u kupaćim kostimima, šorcu, kratkim pantalonama, bez obuće) Organizator putovanja ne može biti odgovoran, ukoliko putnik prekrši zabranu pušenja u smeštajnim jedinicama i smeštajnom objektu.\n- Za realizaciju aranžmana je potrebno minimum 2 putnika.\n- Broj telefona lokalnog vodiča u Maroku će biti dostupan putnicima u momentu izdavanja putne dokumentacije, a najkasnije pre otpočinjanja ugovorenog putovanja.\n- Građanima Republike Srbije za putovanje u Kraljevinu Maroko potrebna je ulazna viza. Putnici su u obavezi da se upoznaju sa viznim režimom države u koju putuju. Agencija ne garantuje dobijanje vize i nije ovlašćena da utvrđuje validnost dokumenata. U slučaju nedobijanja vize agencija ne snosi odgovornost. Putnici koji ne poseduju nove biometrijske pasoše Republike Srbije dužni su da se sami upoznaju sa viznim režimom države u koju putuju i da sami obezbede vize za putovanje. U procesu pribavljanja vize za putovanje agencija ima isključivo informativno savetodavnu ulogu i putnici su u obavezi da sami apliciraju. Cena vize po osobi iznosi oko 2.500,00 rsd.\n- Potrebna dokumenta za pribavljanje marokanske vize: •\tpasoš i kopija prve strane •\tfotografija (3x4cm - kao za ličnu kartu), ne starija od 6 meseci •\tza zaposlene: potvrda o zaposlenju sa navedenim primanjima •\tza nezaposlene: overena potvrda o izdržavanju ili potvrda iz banke, kao dokaz o novčanim sredstvima na računu •\tstudente: potvrda o studiranju i overena potvrda o izdržavanju ili potvrda iz banke, kao dokaz o novčanim sredstvima na računu •\tpenzionere: poslednji penzioni ček •\trezervacija avio karte •\trezervacija smeštaja\n- Putnici sami odgovaraju za ispravnost svojih dokumenata. Organizator putovanja ne može biti odgovoran u slučaju neispravne putne dokumentacije.\n- Putno osiguranje nije obavezno ali je preporučljivo.\n- Poželjno je poneti i osnove putne apoteke (aktivni ugalj, probiotik, lek protiv bolova, flaster... ) kao i repellent za komarce, kremu za zaštitu od sunca, adapter za struju (u većini hotela je moguće dobiti ga na recepciji i na mnogim mestima se uklapaju utikači od 220v, jer je kod njih struja 220-240v)\n- Cenovnik, Maroko ( 2019), br.1 od 31.10.2018.


Evo gdje će se u Podgorici mjeriti zagađenje vazduha od saobraćaja - Vijesti.me\nEvo gdje će se u Podgorici mjeriti zagađenje vazduha od saobraćaja\nIz Glavnog grada su kazali da jedan od posebno značajnih segmenata djelovanja zaštite životne sredine predstavljaju aktivnosti u pravcu očuvanja i unaprijjeđenja kvaliteta vazduha, što je posebno važno kada su u pitanju gradske cjeline Edit\nDelta, Podgorica (Foto: Arhiva "Vijesti")\nMINA 28. mart 2018, 17:56 ažurirano 31. januar 2019, 12:08\nCentar za ekotoksikološka ispitivanja Podgorice mjeriće zagađenja vazduha od saobraćaja u gradskom području i pratiti njegov kvalitet na jednoj lokaciji koja je izvan direktnog uticaja vozila, kako bi se sagledao uticaj korišćenja ogrijevnog drveta u domaćinstvima na životnu sredinu.\nIz Biroa za odnose s javnošću Glavnog grada je saopšteno će se kvalitet vazduha mjeriti kod tržnog centra Delta city, stadiona Budućnosti, odnosno raskrsnica Bulevara Ivana Crnojevića i ulice 19. Decembar i ulice Kralja Nikole i Crnogorskih serdara.\nProgramom monitorga biće obuhvaćen i centar gradskih opština Tuzi i Golubovci i naselje Zagorič, između Piperske ulice i brijega Morače.\n“Prema strukturi mreže mjernih mjesta, program se odnosi na mjerenje zagađenja koje potiče od saobraćaja u gradskom području i praćenje kvaliteta vazduha na jednoj lokaciji koja je izvan direktnog uticaja saobraćaja, kako bi se sagledao uticaj korišćenja ogrijevnog drveta u domaćinstvima na dati segment životne sredine”, navodi se u saopštenju.\nIz Glavnog grada su kazali da jedan od posebno značajnih segmenata djelovanja zaštite životne sredine predstavljaju aktivnosti u pravcu očuvanja i unaprijjeđenja kvaliteta vazduha, što je posebno važno kada su u pitanju gradske cjeline.\n“Kontrola kvaliteta vazduha radi se zbog utvrđivanja nivoa zagađenosti i ocjene uticaja zagađenog vazduha na zdravlje ljudi, životnu sredinu i klimu, kako bi se preduzele potrebne mjere u cilju zaštite životne sredine, zdravlja ljudi i materijalnih dobara”, dodaje se u saopštenju.\nGlavni grad, kako su kazali, kontinuirano prati kvalitet vazduha na odabranim lokacijama od 2014. godine i za te svrhe je izdvojio 25 hiljada eura.\nCentar za ekotoksikološka istraživnja


Modeli naplate sadržaja u mobilnim paketskim mrežama | Nacionalni repozitorij disertacija i znanstvenih magistarskih radova\nZagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, 2002. urn:nbn:hr:168:603320\nŠikić, M. (2002). Modeli naplate sadržaja u mobilnim paketskim mrežama (Magistarski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:603320\nŠikić, Mile. "Modeli naplate sadržaja u mobilnim paketskim mrežama." Magistarski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, 2002. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:603320\nŠikić, M. (2002). 'Modeli naplate sadržaja u mobilnim paketskim mrežama', Magistarski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, citirano: 28.09.2021., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:603320\nŠikić M. Modeli naplate sadržaja u mobilnim paketskim mrežama [Magistarski rad]. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva; 2002 [pristupljeno 28.09.2021.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:603320\nM. Šikić, "Modeli naplate sadržaja u mobilnim paketskim mrežama", Magistarski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet elektrotehnike i računarstva, Zagreb, 2002. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:603320\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:603320\nNaslov Modeli naplate sadržaja u mobilnim paketskim mrežama\nNaslov (engleski) Content charging models in mobile packet networks\nAutor Mile Šikić\nDatum i država obrane 2002-09-19, Hrvatska\nDatum i vrijeme pohrane 2019-04-30 06:41:17


Svinjska posla ;) — Coolinarika\nZabackrabac slika 16.09.2013.\nSvinjska posla ;)\nEvo zasto me nije bilo, druzila sam se sa prascima\nJedna od tortica za sestrin bizmis...cokoladna torta sa lesnicima od ivannne Pravljena po merama iz rcp ali ne u 24-orci nego u 28-ici, tako da sam dobila dve kore umesto tri, a umesto trece kore uskocio je ganache ( 200g milka noisette, 50g tamne cokolade, 50 g maslaca i 250ml slatke pavlake)... pa trebaju prasici da se brckaju u necemu Kore nisam mogla da probam, ali mogu da kazem da se bez problema prave, lepo seku i divne su na dodir Dok sam sav fil sastrugala sa serpe Preteran! Jako ukusan, taman sladak, iako ima dosta cokolade oseti se lepo lesnik...i na moju radost-rum! Ova ce tortica ubrzo morati na probu, ovako za kucnu uzivanciju\nZabackrabac 23.09.13.14:20 64\nHvala vam puno , drago mi je da vam se svidjaju prasci\nivannna 24.09.13.19:27 65\nGenijalno izgleda, super mi je ova dekoracija\nivannna 24.09.13.19:28 66\np.s. mislim da ću ti ukrasti ovu ideju sa štapićima okolo\nZabackrabac 24.09.13.20:57 67\nHvala puno Ivana Ja se jos uvek secam tvoje prelepe prezentacije ovih prasica za sekin rodj tkdj ako se ne varam\nSamo ti kradi, drago mi je da ti se svidja\nJa cu ovu tortu praviti uskoro ponovo za kucnu varijantu pa cu onda pisati utiske tamo kod rcp, bilo mi glupavo jer je nisam probala celu nego samo fil, nadam se da ne zameras sto to sad nisam uradila\nPlisko 01.10.14.20:12 68\nZabac, da li je ova navedena mera za ganache dovoljna za tortu vel.28, da ovako izgleda kao na slici? Pretpostavjam da bude tanji sloj, ali dovoljan...?\nZabackrabac 07.10.14.10:03 69\nDovoljna je Plisko, ne bude cak ni tanak sloj, onako taman ;)\nPlisko 08.10.14.21:54 70\nZabac, hvala na svakom savetu u vezi sa ovom dekoracijom! Napravila sam je na Visnjastoj caroliji i bila je . Stavila sam 260ml biljne pavlake,120gr crne cokolade i 100gr mlecne, bez maslaca, i bilo je taman.Meni je, inace ,ganache bauk jer mi se 2 puta na istom kolacu nije stegao . Iduci put obavezno pravim onu tvoju sa nutelom.\nZabackrabac 10.10.14.12:31 71\nJeijeijeijeijei bas mi je drago sto je uspela Videla sam malopre slike, napravila si prasice lepse nego ja, stvarno su preslatki bili ! Svaka cast Visnjasta carolija mora da je bila pun pogodak za rodjus i cokolada i vocke u jednom Bitno da je tebi uspela i tortica i ganache i dekoracija kakvu si zamislila, sigurna sam da su i klinci i odrasli bili odusevljeni Poz te puno\nPlisko 10.10.14.17:44 72\nOko prasica je pripomogao muz . Tebi jos jednom hvala na sugestijama, a kao sto rekoh, sledeca mi je na tapetu tvoja nutela cizika. Sa ovom sam probila led i razbila predrasude oko ganacea i sirastih slatkisa ( nisu mi bili bas omiljeni ), a ako nekoga zanima, koristila sam imlekov sitan sir, onaj u kantici od 500gr, skroz je kao krem sir.\nZabackrabac 10.10.14.19:06 73\nHehe, onda ti njega nemoj menjati , nek on mesi ukrase za torte ide to njemu Ma nema na cemu, drago mi je da sam pomogla\nUuuu, e mene ovo zanima jer jos njega nisam probala Joj ja ti sireve obozavam, sveeee A ganache i ja smo u ljubavi odavno...bas mi je drago sto si promenila misljenje po tom pitanju Poz te


TotalCar.rs » Upoznajte Mercedes Concept IAA koncept\nUpoznajte Mercedes Concept IAA koncept\nEko, hibrid, koncept, Mercedes-Benz, novo, TOP\nMercedes-Benz je predstavio svoj novi Concept IAA na Internacionalnom salonu automobila u Frankfurtu.\nReč je o prikazu naredne generacije luksuznih modela ovog nemačkog proizvođača, uključujući narednu S-Klasu, kao i CLS. Dizajn je usmeren na aerodinamiku, što rezultuje koeficijentom otpora vazduha od samo 0.19, što je Mercedes istakao još u teaser kampanji. Ova brojka postignuta je zahvaljujući eletričnim aero panelima spreda i pozadi, što je dovelo do toga da ovo vozilo bude duže za 390 mm.\nUnutrašnjost Intelligent Aerodynamic Car-a takođe odlikuje inovativnost, sa četiri odvojena sedišta i poznatom konfiguracijom instrument table, u čijem se centru nalaze vazdušni ventili i veliki displej. Tu su i kontrole na dodir, kao i dva dodatna ekrana – jedan koji izveštava o stanju motora, a drugi za klimu.\nIAA pokreće benzinsko-električni hibridni sistem koji generiše 274 konjske snage. To je dovoljno za maksimalno ubrzanje do 250 km/h, dok emisija CO2 iznosi samo 28 g/km u najštedljivijem modu vožnje. Rang kretanja na isključivo električni pogon iznosi do 32 km.\n„Ferari“ jači nego ikada\nRenderi: BMW MZ8


5 koraka do sreće: Ovo su tajne ljudi zadovoljnih svojim životom!\nKad osetite potrebu da na nešto žalite, stanite, duboko udahnite i izdahnite, razmislite o problemu i nastavite dan prema svom planu\nZanimljivosti 11.04.2018. - 13:25h Autor: Zadovoljna.hr\nJeste li se danas na nekoga ili nešto naljutili? Na vozača autobusa, nedostatak parking mesta u gradu, toplo vreme ili gomilu posla na primer?\nRetko ko može da se odupre porivu da se požali na neki negativni aspekt u životu. Drugi ipak zadovoljavaju tu potrebu i više nego što bi trebalo. Osećate li da negativne emocije troše previše vašeg vremena i energije, evo šta možete da preuzmete u vezi sa tim.\n1. Shvatite da se previše žalite\nZnate li šta je to kukanje? Fokusiranje svog dragocenog vremena i energije na negativne stvari u životu, što dovodi do stresa, poteškoća i ljutnje. Zapišite svaku sitnicu na koju ste se požalili u jednom danu. Preispitajte kako se osećate nakon što se na nešto žalite. Razmislite o tome kako takav način ponašanja utiče na vaše raspoloženje.\nPogledajte se u ogledalo s vremena na vreme. Ljudi nekada zadrže svoju potrebu da se požale jer ne žele da budu oni koji stalno kukaju, ali njihov položaj tela i facijalne ekspresije otkrivaju da rade stvari koje im nisu po volji.\n2. Pronađite određeno vreme za "izbacivanje negativne energije"\nNa poslu proživljavate mobing ili imate ozbiljnih porodičnih problema? U nekim slučajevima postoji opravdan razlog za ljutnju i brigu. U tim situacijama nije lako kontrolisati svoje emocije. Upravo zato važno je da prepoznate svoja osećanja i dopustiti određeno vreme u danu za izbacivanje negativne energije.\n3. Dajte sebi zadatak: danas se uopšte neću žaliti\nVežbajte svoje strpljenje. Jednom nedeljno dajte sebi zadatak da se ceo dan nećete ni na šta požaliti. Opažajte stvari oko sebe, a ako naiđete na neki negativni aspekt, pustite da prođe bez ikakvih komentara. Kad osetite potrebu da na nešto žalite, stanite, duboko udahnite i izdahnite, razmislite o problemu i nastavite dan prema svom planu.\nVećina malih pritužbi u životu započinje s rečenicama: kako sam umorna, kako sam gladna i slično. Umesto da širite listu svojih pritužbi, promenite stvari na bolje. Ako ste umorni, odspavajte pola sata. Ako ste gladni, pripremite sebi zdravi obrok.\nVećina životnih pritužbi odnose se na stvari koje nisu neki veliki problem. One zapravo maskiraju potrebu da korenski promenimo neke druge aspekte života na koje nismo spremni, tvrdi psihijatar Kristofer Strambl, direktor digitalne klinike Renew TeleHealth.\nRešavajte stvari koje možete i budite otvoreni za ulazak novih stvari u svoj život.\nZahvalnost je najvažniji kvaliteta na koji morate da se fokusirate kada želite da poboljšate svoj život. Ako napravite spisak stvari na kojima ste zahvalni, tada smanjujete šansu za širenje negativnih stvari u svojem životu. Ne budite prestrogi prema sebi, to nije lagan zadatak.\nNekad ćete se osećati odlično, drugih dana želećete da se žalite na sve oko sebe. Dajte sebi vremena da se prilagodite na nov način razmišljanja. Koncentrišite se na svoje ciljeve, pokušajte stvari da sagledavate na pozitivan način i odjednom ćete primetiti da se žalite sve manje i manje.


„Ljubav je u kanti za smeće“: Uništena Benksijeva slika prodata kao novo umetničko delo - Sputnjik Srbija\n10:36 20 Oktobar 2020\n14:10 13.10.2018 Preuzmite kraći link\nAukcijska kuća „Sotebi“ našla je originalno rešenje i prodala sliku uličnog umetnika Benksija „Devojka sa balonom“ za 1,5 miliona dolara, javlja Si-En-En.\nNovo delo prodato je kao remek-delo „instant-umetnosti“, a slika je dobila ime „Ljubav je u kanti za smeće“.\nKupac je žena-kolekcionar iz jedne evropske države koja je i prošli put bila pobednik na aukciji. Ona je potvrdila svoju odluku da kupi „novo delo“ koje je „stvoreno te večeri“.\nPrethodno je „Devojka sa balonom“ prodata za 1,04 miliona funti na aukciji u Londonu. Odmah posle trećeg udara čekića, aktivirao se mehanizam ugrađen u okvir koji je isekao platno na tanke trake pred očima iznenađene publike.\nSotebi, Benksi, London


Rimac: Nevera dobila EU certifikat, kreću isporuke kupcima | SEEbiz.eu\nRimac: Nevera dobila EU certifikat, kreću isporuke kupcima\nObjavljeno: 06.06.2022 / 12:41\nZAGREB - Brojni crash testovi, rad na homologaciji, tisuće testova i ostalih prepreka – sve to savladali su u Rimac Automobilima i uspjeli, nakon homologacije, dobiti i posljednji “papir” potreban za početak prodaje svoje Nevere kupcima.\nTaj dokument naziva se “EU certifikat tipa”, dug je 899 stranica, i posljednji je dokaz da Rimac može Neveru početi isporučivati krajnjim kupcima na području Europske unije. Isti tip dokumenta za tržište SAD-a trebao bi stići u narednih nekoliko mjeseci, objavio je Mate Rimac ove nedjelje na Facebooku.\nOva velika vijest dolazi samo koji dan nakon objave da je Rimac Grupa zatvorila novu rundu financiranja, u kojoj je prikupila čak 500 milijuna eura od ulagača kao što su Goldman Sachs i Softbank. U ovoj je rundi Rimac Grupa dobila više investicijskog kapitala nego u svim rundama ukupno do sada, a osim spomenutih, svoje su ulaganje “podebljali” i postojeći ulagači, Porsche i InvestIndustrial.\nU istoj je objavi Rimac priznao da su s predstavljanjem automobila “požurili”, tj. da je predstavljanje u Ženevi 2018. godine bilo prerano. Isto tako, napomenuo je da su naivno mislili da mogu automobil isporučiti 2020. godine, no ipak su uspjeli doći do tog cilja dvije godine kasnije. Danas su kompanija s 1.500 zaposlenika (tada ih je bilo tek 200), a imaju mnogo više iskustva (i sijedih u kosi).\nPodijelio je i nekoliko stranica službenog dokumenta koji je, kako kaže, još jedna prekretnica u njihovom poslovanju. “Za drage sugrađane: ima i pečat”, poručio je na kraju onima koji možda i dalje sumnjaju u njega.\nTagovi: Rimac Automobili, Rimac Nevera, Goldman Sachs, Softbank, Hyundai, Porsche, Mate Rimac, Kia Motors


Zavod za intelektualnu svojinu obeležio 101. rođendan – Krstarica\nZavod za intelektualnu svojinu obeležio 101. rođendan\nTanjug 16. novembra 2021. 11:24\nBEOGRAD – Zavod za intelektualnu svojinu Srbije obeležio je svoju 101. godišnjicu dodelom nagrada pobednicima takmičenja Svetske organizacije za intelektualnu svojinu (WIPO) za 2021. godinu u pet kategorija.\nDirektor Zavoda Vladimir Marić istakao je da „u svetu modernih tehnologija, digitalizacije i interneta, uloga intelektualne svojine nije više ista kao pre“, u ponedeljak u svom obraćanju prisutnima u Klubu poslenika u Beogradu.\n„U takvim okolnostima i nacionalni zavodi moraće da koriguju svoju tradicionalnu ulogu organa koji registruju prava industrijske svojine, i da preuzmu veću odgovornost u oblikovanju sistema intelektualne svojine svojih zemalja. Naš zavod već uveliko nosi karakteristike zavoda budućnosti”, naveo je Marić.\nPomoćnik ministra privrede Dušan Vučković u svom obraćanju je naglasio da su u Zavodu za intelektualnu svojinu „toliko profesionalni i stručni, da je pravo zadovoljstvo raditi i na zakonima i u svim drugim oblastima gde se dodiruju nadležnosti i delokrug Ministarstva i Zavoda“.\n„Kada su u pitanju evropske integracije i poglavlja 6 i 7 koja su u resoru i nadležnosti Ministarstva privrede i Zavoda, a to su prava intelektualne svojine i prava privrednih društava, poslednji izveštaj za ovu godinu ukazuje da su ta poglavlja najbolje ocenjena od strane Evropske komisije”, istakao je Vučković.\nZavod je saopštio da je nagrada „WIPO Medal for Inventors“ za patent registrovan u inostranstvu koji ima konkretnu primenu dodeljena je Milošu Stankoviću, rukovodiocu Inovacionog centra na Visokoj školi za menadžment i ekonomiju u Kragujevcu za pronalazak „Uređaj za uništavanje korova“.\nNagrada „WIPO IP Enterprise Trophy“ za domaća pravna lica za komercijalnu primenu međunarodno registrovanog industrijskog dizajna pripala je kompaniji Bahus doo Striža iz Paraćina za industrijski dizajn novog rešenja boce od 60 mililitara za dodatke ishrani i drugih bezalkoholnih pića.\nNagradu je primio glumac Nikola Kojo, kao zaštitno lice kompanije.\nKako je navedeno, nagrada „WIPO Medal for Creativity“ za autora monografskog dela/studijske izložbe sa katalogom u oblasti društveno humanističkih nauka uručena je Milanu Popadiću, vanrednom profesoru Filozofskog fakulteta u Beogradu za knjigu „Diskretni šum peščanika-baština i njene nauke“.\nNagrada „WIPO Sćoolćildren’s Trophy“, u kategoriji učenika srednje škole za pronalazak dodeljena je Mari Raičković, učenici trećeg razreda Osme beogradske gimnazije za pronalazak „Ekološki značaj in vitro razmnožavanja odabranih vrsta pečuraka: studija slučaja ekstracelularnih metabolita“.\n„Maja Bađin Georgijević, menadžer korporativnih komunikacija Mlekare Šabac, u ime kompanije primila je nagradu za domaće pravno lice sa najvećim intenzitetom korišćenja međunarodnog sistema registracije žigova tokom 2021. godine ‘WIPO Users’ Trophy'“, saopštio je Zavod.\nU Beogradu svečano otvorena druga Kosmos knjižara


ПРАВОСЛАВЉЕ: Srpska umetnost od kraja XIII veka do bitke na Marici 1371. Svetozar Radojčić\nSrpska umetnost od kraja XIII veka do bitke na Marici 1371. Svetozar Radojčić


Izvor: Kurir.rs/TV Prva/Lokalne novine | Obrenovac, 06.04.2022.\nStručnjak otkriva gde se sve krije prostitucija\nU velikoj akciji beogradske policije uhapšeno je 29 osoba koje se sumnjiče za podvođenja i prostituciju, a u trenutku kada se sprovodila policijska akcija, objavljeno je da nepoznati muškarac u Zrenjaninu delio letke učenicama škole obećavajući im brzu i laku zaradu kroz posao poslovne pratnje.\nU našoj zemlji prostitucija je zakonom zabranjena, a stručnjak za bezbednost dece na interentu, Katarina Jonev je rekla je da oskudno odevena devojka na Instagramu ne znači da se bavi prostitucijom. Međutim, ne može se osporiti da je prostitucija prisutna na društvenim mrežama kroz "skriveniji oblik".\n"Ovo je samo jedna od mnogobrojnih afera u kojoj povezujemo takozvane starlete, prostituciju i društvene mreže. Još 2014. i 2015. godine bila je velika akcija skretanja pažnje da na Fejsbuku i drugim društvenim mrežama devojke nude svoje telo u zamenu za novac. Mi do dana današnjeg mi nismo uspeli da suzbijemo ovu pojavu. Mene mnogo više brine što u Srbiji postoji jedan vid organizovanog kriminala koji vode deca i plasiraju deca", rekla je ona za TV Prva i dodala:\n"Reč je o devojčicama od 11, 12 i 13 godina koje se snimaju tokom seksualnih odnosa i same snimaju fotografije, dakle nije u pitanju osvetnička pornografija, i to prodaju ljudima koji su zainteresovani da tako nešto kupe. Cena video klipa je od 1.500 do 2.000 dinara. To treba da nam bude mnogo veći alarm, nego takozvane starlete", rekla je Jonev.\nOna je na svom Instagram profilu skrenula pažnju na slučaj nepoznatnog muškarca koji je u srednjoj školi u Zrenjaninu delio letke devojčicama uz obećanje dobre zarade ako pristanu da rade kao poslovna pratnja.\n"Iza toga se najverovatnije krije prostitucija ili da devojke budu uvučene u lanac prostitucije, ili bilo koja vrsta zloupotrebe. Roditelji su se odmah pobunili jer su devojčice im prijavile šta se desilo i tužilaštvo će pokrenuti slučaj. Kao što postoji opasnost u stvarnom svetu, tako i na internetu. Trgovina ljudima je jedan od najtežih i najgorih, ali i najisplativijih zločina na svetu. Devojčice i dečaci jesu meta" rekla je Katarina Jonev.\nNaglasila da postoji plejada devojaka koje žive u nemaštini koje ne znaju za bolje, a žele da drugačiji život.\n"Devojčice misle da ne mogu to da dostignu, i upuštaju se ili u prodavanje tela ili snimaka i fotografija. OnlyFens je trenutno najzastupljenija društvena mreža na svetu na kojima veliki broj devojaka prodaje svoje fotografije i klipove, i time se hvale starlete", zaključila je Jonev.


Cilj nam je da budemo spona između onih koji nude, i onih koji traže, bilo da je reč o uslugama ili proizvodima. Ako imate svoju firmu, i želite da je predstavite velikom broju korisnika interneta, ovo je pravi način da se Vaš glas čuje.\nPortal je baza aktivnih poslovnih subjekata, razvrstanih po kategorijama delatnosti koje obavljaju..\nNa portalu se predstavljaju mala i srednja preduzeća koje žele da se prošire tržište i povećaju svoj promet.\nPozicioniranje na portal ima višestruku funkciju:\n• Upoznavanje potencijalnih kupaca sa ponudom svih proizvoda ili usluga\n• Laka dostupnost i informativnost\n• Transparentnost i jednostavna reklama Vašeg poslovanja.\n• Izgradnja online reputacije\nNavedene stavke predstavljaju prvi i jedan od najbitnijih koraka ka sklapanju eventualnog posla Vaše kompanije sa potencijalnim klijentima.\nPosetioci do portala vojvodinaweb.com najčešce dolaze ciljanom pretragom pretraživača poput Google-a, čime opravdano postaju potencijalni kupci robe i usluga ili poslovni partneri svim klijentima koji svoje poslovanje predstavljaju na ovom portalu. Laku dostupnost i informativnost smo postigli Google optimizacijom našeg web sadržaja, odnosno pozicioniranjem svih ključnih reči koje se odnose na poslovanje naših klijenata.\nPravila koriscenja sajta\nVlasnici sajta vojvodinaweb.com ne odgovaraju za bilo kakvu štetu, nameru ili ponudu od strane drugih osoba nastalu usled objavljivanja podataka iz oglasa oglasivača. Sajt je namenjen punoletnim licima i ne snosi nikakvu odgovornost za bilo koje postupke nastale usled korišćenja istog.\nSadržaj objavljen na našim stranicama, isključiva su odgovornost osobe koja je taj sadržaj objavila. Sajt vojvodinaweb.com ne daje nikakve garancije u pogledu tačnosti, potpunosti i istinitosti oglasa ili bilo kog njegovog dela, kao ni za kvalitet, sigurnost i legalnost ponudjenih proizvoda i usluga, ali se obavezuje da podatke korisnika neće davati, pokazivati, iznajmljivati niti prodavati trećim licima.\nSvi eventualni sporovi nastali iz odnosa korisnika i oglasivača rešavaju se isključivo izmedju korisnika i oglasivača. Sajt vojvodinaweb.com nije odgovoran za štetu bilo koje vrste nastalu kao posledica takvih odnosa.\nPrilikom korišćenja stranica sajta vojvodinaweb.com dužni ste da obezbedite istinitost podataka u oglasima koje postavljate i prihvatate odgovornost za istinitost podataka koje ste postavili na stranama sajta vojvodinaweb.com


Otvoren konkurs za domaću radinost | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Izdvojena vest > Otvoren konkurs za domaću radinost\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Uprava za agrarna plaćanja, raspisalo je Konkurs o uslovima i načinu za ostvarivanje prava na podsticaje za unapređenje ekonomskih aktivnosti na selu kroz podršku nepoljoprivrednim aktivnostima u 2019. godini.\nPodsticaji za unapređenje ekonomskih aktivnosti na selu se odnose na podršku nepoljoprivrednim aktivnostima, i obuhvataju investicije u sektoru ruralnog turizma u kojem su prihvatljive investicije: ulaganje u izgradnju, dogradnju, adaptaciju, investiciono i tekuće održavanje, u cilju privođenja nameni, kao i nabavke opreme, a radi pružanja ugostiteljskih usluga u autentičnim ugostiteljskim objektima u domaćoj radinosti ili seoskom turističkom domaćinstvu, u smislu propisa kojim se uređuje turizam, odnosno ugostiteljstvo. Takođe i u sektoru umetničkih zanata, odnosno domaće radinosti u kojem su prihvatljive investicije, ulaganja u nabavku opreme i alata za obavljanje poslova koji se smatraju starim i umetničkim zanatima, odnosno poslovima domaće radinosti, u skladu sa propisima kojima se uređuju određivanja poslova koji se smatraju starim i umetničkim zanatima, odnosno poslovima domaće radinosti, načinu sertifikovanja istih i vođenju posebne evidencije izdatih sertifikata.\nPravo na korišćenje podsticaja, u skladu sa zakonom kojim se uređuju podsticaji u poljoprivredi i ruralnom razvoju i ovim pravilnikom imaju fizička lica, nosioci registrovanog komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, preduzetnici, privredna društva (mikro i malo pravno lice) i zemljoradničke zadruge.\nPodsticaji se utvrđuju u iznosu od 50 procenata od vrednosti realizovane prihvatljive investicije umanjene za iznos sredstava na ime PDV-a, odnosno u iznosu od 65 procenata od ove vrednosti ukoliko je investicija realizovana u području sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi.\nMaksimalni iznos podsticaja po korisniku za investicije u sektoru ruralnog turizma je 3.000.000 dinara. Maksimalni iznos podsticaja po korisniku za investicije u sektoru starih i umetničkih zanata, odnosno domaće radinosti je 500.000 dinara. Maksimalni iznos podsticaja po korisniku za investicije u okviru oba sektora je 3.000.000 dinara.


Zamenik gradonačelnika Goran Vesić najavio je na konferenciji za novinare manifestaciju „Beogradska zima”, koja će trajati do 31. januara 2022. Osim njega, o programu gradskog dočeka Nove godine govorili su i zamenica predsednika Skupštine grada Andrea Radulović, zatim umetničko-programski direktor Dečjeg kulturnog centra Beograda Leontina Vukomanović, predsednik opštine Stari grad Radoslav Marjanović i direktor CEBEF-a Damir Handanović.\nnova beograd tanjug oksana toskic\nVesić je na početku izrazio zadovoljstvo što će Beograd biti jedan od retkih gradova u Evropi koji će imati organizovan doček Nove godine. Zato se, dodao je Vesić, očekuje dosta turista, posebno iz regiona.\n– Program je u velikoj meri namenjen deci, od „Trga bajki”, od 10. do 30. decembra na trgu ispred Opštine Zvezdara, preko „Novogodišnjeg dečjeg karavana” u okviru kojeg će prvi put dečji program biti na 25 lokacija, do „Trga otvorenog srca” i „Dečjeg novogodišnjeg karnevala”, kao i koncerta na istoj lokaciji 16. decembra. „Starogradska zima” biće organizovana u Parku vojvode Vuka, klizališta od 25. decembra pa naredna dva meseca na Trgu republike i drugim lokacijama u gradu, te tradicionalni koncert na Kolarcu „Otmeno” za ljubitelje klasične muzike. Tradicionalna je i „Ulica otvorenog srca” 1. januara, koja postoji više od šezdeset godina duž Svetosavske i Makedonske, ali i u drugim gradskim opštinama, kao i dva rok koncerta 29. i 30. decembra na Trgu Nikole Pašića. Uz kreativne radionice, literarne konkurse i drugo, ovo će zaista biti odličan doček. Kad je reč o epidemiološkim merama, kakve budu na snazi, tako ćemo se i ponašati i poštovaćemo ih, ali od dočeka nećemo odustati. Važno je da normalno živimo i da štitimo javno zdravlje – kazao je Vesić.\nOn je dodao da će u okviru Beograda na vodi 31. decembra biti osvetljena Kula „Beograd” i organizovan koncert Gorana Bregovića, dok će ispred Doma Narodne skupštine nastupati, između ostalih, Jelene Karleuša, Marija Šerifović i Sara.\n– Program je u celini veoma raznovrstan i svako će moći da čuje ono što želi – istakao je Vesić.\nVesić je zahvalio svim učesnicima i organizatorima – Sekretarijatu za kulturu i sekretaru Ivanu Karlu, predsednici Organizacionog odbora Andrei Radulović, CEBEF-u, Dečjem kulturnom centru, Domu omladine Beograda, Turističkoj organizaciji Beograda, Dadovu, Opštini Stari grad i drugim opštinama i ustanovama.\nZamenik gradonačelnika je na kraju najavio da će sva beogradska obdaništa dobiti jelku s busenom, koju će samostalno okititi, te da će posle biti organizovana sadnja u dvorištima ili na najbližim lokacijama., navodi se u saopštenju Sekretarijata za informisanje.\n14 glavnih događaja\nAndrea Radulović ocenila je da će ove godine biti jedan od najboljih novogodišnjih i božićnih programa, sa četrnaest glavnih događaja.\n– Trudili smo se da kvalitetnim odabirom kulturnih sadržaja zadovoljimo ukus svih uzrasta. Slogan ove godine je „Uvek Beograd”, jer je on uvek otvorenog srca za sve Beograđane i posetioce, uvek je mesto topline i poželjno i najlepše mesto za doček, uvek postojan, siguran, šarmantan, bezbedan, romantičan – istakla je Andrea Radulović.\nOna je takođe zahvalila svim organizatorima jer su, kako je ocenila, izabrali najbolje za Beograd i pozvala sve da dođu na neki od brojnih događaja u gradu.\n"Novogodišnja čarolija" kreće od 13. decembra\nLeontina Vukomanović je istakla da je velika čast što je Dečji kulturni centar dobio prvi put priliku da organizuje kompletnu novogodišnju dečju zimu, i to ne samo u centru već i po rubnim delovima grada. Ona je navela da „novogodišnja čarolija” kreće već od 13. decembra, kada je i prvi „Novogodišnji karavan”, i da će najmlađim sugrađanima biti ponuđeni raznovrsni kulturni i muzički sadržaji.\n– Pored predstave Dečjeg kulturnog centra „Trapavi Deda Mraz”, na repertoaru će biti i predstave Pozorišta „Pinokio” i svi programi će biti na otvorenom. U muzičkom delu karavana učestvovaće solisti Tijana Dapčević, Ivana Peters, Zoe Kida i moja malenkost, uz pratnju školskih horova – rekla je Vukomanovićeva.\nOna je istakla da će se „Novogodišnji karneval” i veliki dečiji koncert održati 16. decembra, uz napomenu da će u 11.30 časova krenuti karnevalska povorka, a da će koncert biti održan u 12 sati. Izvođači na ovom koncertu biće Sergej Ćetković, Svetislav Bule Goncić, Andrija Milošević, Tijana Dapčević, Ivana Peters, Predrag Vuković Peđolino, Unca, Unca bend, Hor Dečijeg kulturnog centra i Hor „Čarolija”.\nDamir Handanović je istakao da je CEBEF priredio raznovrstan novogodišnji program uz nesebičnu podršku Grada i zamenika gradonačelnika Gorana Vesića.\nKlizalište na trgu i rok koncerti\n– CEBEF je ove godine organizovao raznovrstan program poput klizališta na Trgu republike, a svi oni koji vole rok muziku moći će da uživaju u izvođenju rok grupa 29. i 30. decembra. Biće ukupno 10 izvođača, a nastupi će počinjati u 17 časova – rekao je Handanović.\nRadoslav Marjanović je rekao da će od 17. decembra do 23. januara 2022. godine biti na programu različite radionice u Parku vojvode Vuka, gde će biti održano i 10 koncerata. Pored dečjih horova, nastupaće i Leksington bend, YU grupa, „Balkanika”, dok se 24. decembra očekuje koncert iznenađenja.\nNova godina Beograd Novogodišnji program Koncerti Predstave


Težak sudar u Grabovici kod Mostara - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nU mjestu Grabovica, na potezu između Jablanice i Mostara, danas se dogodila teža saobraćajna nesreća u kojoj su učestvovala dva putnička automobila.\n– Uviđaj je još u toku i za sada nemamo informacija o eventualno povrijeđenima – rekli su nam u Operativnom centru MUP-a HNK.\nPrema nezvaničnim informacijama, u sudaru su povrijeđene dvije osobe, a stepen njihovih povreda za sada nije poznat.\nSaobraćaj je na ovoj dionici otežan i odvija se jednom trakom naizmjenično.\nOznačeno: grabovica, sudar\nOdređen pritvor profesoru Fuadu Isabegoviću, koji je macolom napao direktoricu i pedagogicu škole\nProfesoru engleskog jezika u Tuzli Fuadu Isabegoviću, koji je osumnjičen za pokušaj ubistva dviju kolegica, danas je određen jednomjesečni pritvor. S druge strane, on je od ranije poznat policiji zbog nanošenja teških tjelesnih povreda službenici BH Telecoma u Tuzli. Kako je za Klix.ba potvrđeno u Tužilaštvu Tuzlanskog kantona, protiv Isabegovića se vodi još jedan predmet […]


Dejan Đorđević optužio novinarku Danasa da je lažirala njegovu izjavu - Izazov\nNovi magazin 4. decembra 2019. 11:36\nVršilac dužnosti rektora Megatrend univerziteta Dejan Đorđević optužio je danas novinarku dnevnika „Danas“ Zoricu Miladinović da je lažirala njegovu izjavu koju je iskoristila za pisanje teksta „Ko je biznismen Dejan Đorđević, čiji je konzorcijum kupio Megatrend“ objavljenog u izdanju tog lista za vikend.\nOn je u otvorenom pismu zatražio od glavnog i odgovornog urednika „Danasa“ Dragoljuba Petrovića da objavi njegov odgovor na taj tekst, za koji kaže da je „po dobro uigranoj šemi, koje se ne bi postideli ni svetski mediji kao najbolji spin majstori iz 90-tih godina“ prvo objavljen u „Danasu“, a zatim više puta ponovljen u emisijama televizije N1.\n„Najpre je potrebno postaviti pitanje, zašto i za čiji račun je malo poznata novinarka iz Niša Zorica Miladinović nabavila telefon i karticu, lažno upisala na kupljenom telefonu ime Dejan Đorđević i zatim se sa tog telefona, čije je broj zatamnjen, dopisivala sa drugim svojim telefonom, kako bi podmetnula uredništvu lista da je kontaktirala lice o kome piše“, naveo je Đorđević.\nĐorđević je istakao da novinarka Zorica Miladinović, koju je u pismu nazivao „blogerkom“, nema istinita saznanja o transakciji i njegovim ulaganjima u Megatrend, „niti je dala priliku stranama u tom poslu da za javnost daju izjave o izvršenoj transakciji“.\n„Kome list ‘Danas’ i televizija N1 čine uslugu plasirajući javnosti lažne vesti? Čemu gaženje po investiciji značajnog iznosa kapitala, čije je poreklo iz EU, u visoko obrazovanje Srbije? Svakom informisanom čoveku jasno je da je reč o neprofitnom sektoru u koji se ulaže ne da bi se sticao profit, već zbog ideje da za dve do tri godine nakon velikog rada i ulaganja, Megatrend, kao prvi privatni univerzitet u Srbiji bude na šangajskoj listi među 500 najboljih svetskih univerziteta“, dodao je Đorđević.\nKako je objasnio, „plasiranjem neistina i kreiranjem afera“ o prodaji te institucije „proizvodi se nenadoknadiva šteta, pre svega marljivim studentima Univerziteta kao i zaposlenima u Megatrendu“.


The Economist: Beč najbolji po kvalitetu života | Biznis i Finansije\n/ Posle 5 / The Economist: Beč najbolji po kvalitetu života\nNa godišnjoj rang-listi koju pravi renomirani britanski časopis „The Economist“ Beč je prvi put posle sedam godina sa trona najboljeg grada za život na svetu skinuo australijski grad Melburn.\nThis post has already been read 6695 times!\nStudija „Economist Intelligence Unit Global Survey“ tog ekonomskog časopisa uporedila je 140 gradova na osnovu faktora kao što su politička stabilnost, socijalna bezbednost, dostupnost zdravstvenog sistema i obrazovanje.\nbeč kvalitet-života najbolji gradovi the economist


U Srbiji će, tokom takmičenja, ugostiti preko 600 boksera iz preko 100 zemalja sveta, i još jednom dokazati da je naša zemlja sa razlogom zemlja koju prepoznaju po sportu i sjajnom gostoprimstvu.\n- Srbiji je pripala velika čast da u narednim danima ugosti najbolje svetske boksere i sve koji vole ovu plemenitu veštinu. Ogromno je priznanje za našu zemlju poverenje koje smo dobili od Međunarodne bokserske federacije koja je našu zemlju prepoznala kao odličnog domaćina i poverila nam organizaciju najveće planetarne bokserske smotre. Beograd je pre 43 godine bio centar svetskog boksa, čime danas postaje jedini grad u svetu u kome je dva puta upriličeno Svetsko prvenstvo u boksu. Siguran sam da ćemo i ovog puta pokazati vrhunsko gostoprimstvo, po kome smo čuveni, i nivo organizacije najvećih međunarodnih takmičenja još jednom podići za još jednu lestvicu. Svim učesnicima želim dobrodošlicu u Srbiju, zemlju sporta i velikih šampiona, zemlju u kojoj se obaraju rekordi i u kojoj se za sport živi i slavi. U ringovima će pobediti najbolji, a svi uživajte u ispisivanju istorije boksa i sportskoj energiji koja je jedinstvena i prisutna uvek i svuda u našoj Srbiji - istakao je ministar Udovičić.\nBOKSERI LAŽNE DRŽAVE KOSOVO KUKAJU: Dva puta smo pokušali da uđemo u Srbiju i nisu nas pustili\n24. 10. 2021. u 13:22\nVanja Udovičić Ministarstvo omladine i sporta Svetsko prvenstvo u boksu


Subaru Impreza 2.0R AWD vs Volvo S40 2.0 - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Subaru Impreza 2.0R AWD vs Volvo S40 2.0\nImpreza 2.0R AWD\nTežina vozila 1269 kg\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i limuzina sa 4 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Mali porodični automobil' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (4 x 4 koji implementira Subaru, odnosno prednji kada je u pitanju Volvo). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Subaru, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 162ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 145ks koji potpisuje Mazda.\nČinjenica da je Volvo dostavljen na Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranje, za razliku od konkurenta, moramo posmatrati kao ogromnu prednost, jer tih 5 zvezdica za bezbednost mogu da spasu nečiji život. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, japanski automobil nudi marginalnu razliku od 2% više metala.\nSubaru je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.7 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 210 kilometara na čas, baš kao što to čini i konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti pobednik je svakako švedski automobil, trošeći u proseku 7.4 litara goriva na 100 kilometara (38 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. Ne možemo ignorisati razliku od 22% više goriva koje potroši japanski automobil.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, švedski automobil ostavlja protivnika daleko iza sebe po pitanju bezbednosti, čime se nameće kao jedini izbor čak i bez razmatranja drugih aspekata ovog duela. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Subaru nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Volvo. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


PANČEVO: Članice ŽMIG na sastanku sa stručnim službama srednjih škola | 013 info\nPANČEVO: Članice ŽMIG na sastanku sa stručnim službama srednjih škola\nŽMIG\tSre, 31/10/2018 - 09:05\nZa uspešno sprovođenje omladinskog rada u lokalnoj zajednici potrebna je volja, međusobna podrška i razvijena komunikacija sa institucijama, slažu se učesnice sastanka koji je 29. oktobra 2018. godine u 10.30. časova održan u Tehničkoj školi ,,23. maj’’. Ovaj sastanak, na koji su pozvane stručne službe deset pančevačkih srednjih škola, sazvan je sa ciljem da se odgovornim i delatnim licima u sektoru obrazovanja približi i predstavi rad Ženske mirovne grupe iz Pančeva, koja se već godinama bavi omladinskim radom, te pruža podršku svima, ali naročito mladima iz osetljivih grupa. Pored psihološkinje zaposlene u Tehničkoj školi, pozivu su se odazvale i stručne saradnice iz još tri pančevačke srednje škole: Poljoprivredne, Elektrotehničke i Medicinske. Sledimo dobre primere omladinskog rada O samoj organizaciji Ženska mirovna grupa (ŽMIG), njenom dosadašnjem radu, projektima i ciljevima govorile su članice ove nevladine organizacije Dragana Vrška, Marijana Jović i Nataša Milojević. Na samom početku, predstavnice stručnih službi srednjih škola upoznate su sa omladinskim radom kao osmišljenim i dobro organizovanim procesom koji poštuje standarde kvaliteta rada, te teži međusektorskoj saradnji sa institucijama. Primer takve vrste rada jeste projekat ,,Omladinski rad za novi grad’’, koji u našoj lokalnoj zajednici sprovodi Ženska mirovna grupa, a čiji je glavni osnivač i pokretač zapravo Nacionalna asocijacija praktičara/ki omladinskog rada (NAPOR). - Sastanak na koji smo Vas danas pozvale, zapravo je druga faza realizacije ovog projekta, dok se prva sastojala iz promocije i kampanje na društvenim mrežama i u lokalnim medijima. Kroz ovaj projekat NAPOR nastoji da u okviru više lokalnih zajednica razvije sistemsku brigu o mladima, objasnila je Dragana Vrška.\nJoš jedan od primera kvalitetnog omladinskog rada u lokalnoj zajednici jeste i projekat ,,Nulta tolerancija na rodno zasnovano nasilje’’, nastao iz saradnje Ženske mirovne grupe i Autonomnog ženskog centra. Kroz ovaj projekat prošla je nekolicina mladih iz Pančeva. Njegov cilj bio je da se ispitaju stavovi mladih o nasilju i nasilnicima, da se o tome diskutuje i naročito podigne svest o učestalosti i vrstama nasilja, kao i načinima na koje se protiv toga mogu boriti. Kampanja ,,Mogu da neću’’ takođe je na ovom sastanku istaknuta kao izuzetno važna. U okviru nje, Ženska mirovna grupa gostovala je u dve pančevačke srednje škole i skrenula pažnju omladini na vrste nasilja, načine njihovog prepoznavanja i prijavljivanja uz pomoć reklamnog materijala i crtanjem ,,stensila’’, odnosno logoa kampanje u tim dvema školama. Ono što Ženska mirovna grupa nudi mladima iz osetljivih grupa jeste pažljivo sagledavanje njihovih želja i potreba, te praćenje razvitka i menjanja tih potreba kroz vreme, rečeno je na sastanku. - Naša organizacija godinama osmišljava i organizuje spontane aktivnosti za sve mlade, u koje se spontano uključuju i mladi sa smetnjama u razvoju. Tako oni postaju ravnopravni učesnici u svim aktivnostima koje interesuju njihove vršnjake, te kroz njih dobijaju potrebnu podršku i ohrabrenje da se bave onim što ih zanima i pokreće. Ciljevi ovakvih aktivnosti jesu: razvijanje komunikacije, podrška i uključivanje mladih iz osetljivih grupa na kvalitetan i aktivan način, kaže Nataša Milojević.\nOna je dodala da na seminarima, obukama i radionicama svi mladi zajednički uče kako da samostalno donose odluke, poboljšaju samouverenost i procene šta im je zaista potrebno i šta žele. Podrška LGBT mladima Članica Ženske mirovne grupe Marijana Jović, uputila je prisutne na sastanku u još jedno polje delovanja organizacije, a to je podrška mladim pripadnicima i pripadnicama LGBT populacije. Ona je govorila o ključnim mehanizmima homofobije, te najčešćim problemima sa kojima se susreću mladi koji se deklarišu kao pripadnici ove osetljive grupe. Teme u okviru kojih mladi ljudi najčešće traže podršku jesu: prihvatanje svog identiteta, razgovor o tome sa najbližom okolinom, zaštita od nasilja i podrška u ličnom rastu i razvoju, istakla je Jovićeva. Nedostatak prostora i vremena glavni problemi u sprovođenju omladinskog rada u školama Nakon predstavljanja organizacije i njenog rada, na sastanku se, među članicama Ženske mirovne grupe i prisutnim stručnim osobljem srednjih škola razvila diskusija o (ne)mogućnostima sprovođenja omladinskog rada u svakoj od škola. Došlo se do zaključka da je potrebno raditi mnogo više, te da povremene radionice i gostovanja nevladinih organizacija nisu dovoljna. Potrebno je konstantno razgovarati o različitosti i nasilju koje eskalira dotle da su ugroženi svi, a ne samo mladi iz osetljivih grupa. To se može samo kroz sistemski rad u okviru formalnog obrazovanja. Vreme koje se tim temama posvećuje na časovima Građanskog vaspitanja ili na časovima odeljenskog starešine nije dovoljno da se postignu vidljivi rezultati. Kao dominanatan problem u radu sa mladima sa smetnjama u razvoju prepoznat je veliki broj učenika koji rade po Individualnom obrazovnom programu u okviru jednog odeljenja. Nedostatak vremena jeste ono što koči formiranje timova za rad sa mladima iz osetljivih grupa, slažu se učesnice sastanka. Stručni kadar srednjih škola istakao je da se nalazi pred problemom i kada im se učenici obrate za pomoć jer žele da pristupe nekoj nevladinoj organizaciji i uključe se u rad zajednice kroz volontiranje. Nejasno je gde treba uputiti mlade ljude u tom slučaju, jer organizacije nemaju svoj prostor, a samim tim ni redovna okupljanja. Snažnija podrška od strane nadležnih institucija u gradu bila bi od vitalnog značaja za sprovođenje omladinskog rada i dobijanje boljih njegovih rezultata. Razgovor sa stručnim službama srednjih škola važan je korak ka uspostavljanju kvalitetnije i dugoročnije saradnje sa obrazovnim institucijama, iz čega bi najviše koristi imala upravo omladina našeg grada.\nPančevo ZMIG škola sastanak


Rekordni rezultati AIR Srbije u januaru | Kamatica\nPočetna > pr-sadrzaj > Rekordni rezultati AIR Srbije u januaru\nRekordni rezultati AIR Srbije u januaru\nTekst objavljen: 08.02.2020 9:00\nAir Srbija je zabeležila rekordan broj prevezenih putnika u januaru, nastavivši trend rasta iz prethodne godine\nTokom prvog meseca ove godine ukupno je prevezeno 168.856 putnika sa beogradskog aerodroma, što je za gotovo 36 hiljada, odnosno 27 odsto, više u odnosu na isti period prošle godine. To ujedno predstavlja i najbolji rezultat za januar od pokretanja Er Srbije 2013. godine. Istovremeno, popunjenost kapaciteta za prevoz putnika (Load Factor) na letovima iz Beograda povećana je za 7 procentnih poena u odnosu na januar 2019. Pored toga, broj destinacija Er Srbije iz sprske prestonice porastao je sa 34 na 41, dok je prodaja sve popularnijih dodatnih usluga povećana za 44 odsto, u poređenju sa istim mesecom prosle godine.\n„Zadovoljni smo što novu godinu počinjemo postavljanjem novih rekorda i što beležimo dobre rezultate već u januaru koji, kada je reč o broju putnika, tradicionalno važi za slabiji mesec u avio-industriji. Prethodna godina je, po broju prevezenih putnika i novih destinacija, bila najuspešnija za Air Srbiju do sada i raduje nas što postavljamo čvrste temelje za dalji rast u 2020. godini“, izjavio je Jirži Marek, direktor za komercijalu i strategiju Air Srbije.\nNacionalna avio-kompanija je u 2019. godini, uvođenjem 23 nove linije i uspostavljanjem operacija sa još dva aerodroma u Srbiji, zabeležila najsnažniju ekspanziju od kada posluje kao Air Srbija. Prevezeno je rekordnih 2,81 miliona putnika, a dobri rezultati ostvareni su i u vansezonskom periodu, kada je prevezeno gotovo 25 odsto više putnika u odnosu na isti period 2018. godine. Krajem oktobra prošle godine, nacionalni avio-prevoznik je dočekao i jubilarnog 15-milionitog putnika za šest godina poslovanja.\ner srbija air srbija pr sadržaj rekordan rezultat


Žena stiže na čelo vlade Slovenije: Podržaće Bratušek da se riješe Janše - Vijesti.me\nŽena stiže na čelo vlade Slovenije: Podržaće Bratušek da se riješe Janše\nU srijedu izglasavanje nepovjerenja slovenačkom premijeru, prvi put će na čelu vlade biti žena Edit\nDanka Vraneš Redžić 22. februar 2013, 20:32 ažurirano 22. februar 2019, 05:04\nNajveća slovenačka opoziciona partija pozvala je da se iduće nedjelje održi „konstruktivno izglasavanje nepovjerenja“ kojim bi bio smijenjen konzervativni lider Janez Janša, čija se parlamentarna većina osipa pošto je više partija napustilo vladajuću koaliciju.\nPartija lijevog centra Pozitivna Slovenija (PS), koja je ranije imenovala svoju kandidatkinju za premijersko mjesto, eksperta za finansije Alenku Bratušek, pokrenula je inicijativu da se glasanje održi na vanrednoj sjednici parlamenta u srijedu.\nTo bi omogućilo da se u jednom glasanju smijeni premijer i izglasa njegov zamjenik, naveo je Rojters.\nPraktično je sigurno da će Bratušek biti izabrana, pošto je PS već obezbijedila podršku ostalih opozicionih partija.\nJanša, čija je reputacija poljuljana korupcionaškim skandalom, izgubio je juče drugog koalicionog partnera pošto ga je zvanično napustila Demokratska stranka penzionera (Desus).\nMinistar spoljnih poslova Slovenije i predsjednik Desusa, Karel Erjavec i ministar zdravlja Tomaž Gantar podnijeli su juče ostavke.\n„Izjave o ostavkama su već napisane i Janša će sa njima biti i zvanično upoznat“, rekao je Erjavec na konferenciji za novinare.\nVladu je ranije napustila Građanska lista, a to je najavila i Narodna stranka čija će dva ministra podnijeti ostavke u ponedjeljak.\nPoslije povlačenja tri stranke iz petočlane koalicije, Janšina vlada će imati podršku samo 30 od 90 poslanika u skupštini, što joj neće dozvoljavati da učinkovito vlada.\nOpozicione partije su se dogovorile da Bratušek pozove na glasanje o povjerenju pošto provede godinu na premijerskom mjestu, što bi parlamentu omogućilo da je smijeni i pokrene prijevremene izbore. Redovni izbori bi trebalo da se održe krajem 2015.\n„Postoji mogućnost da Bratušek bude izglasana jer stranke prosto žele da se oslobode Janše“, kazala je Rojtersu analitičarka Meta Roglič.\nDesus, Socijaldemokratska partija lijevog centra i Građanska lista iz redova desnog centra potvrdili su ranije juče da će podržati Alenku Bratušek, pošto je lider PS-a Zoran Janković, za koga se takođe vezuje korupcionaški skandal, obećao da će podnijeti ostavku na mjesto šefa partije kada se izglasa vlada Bratušekove.\nOve četiri partije imaju 49 poslanika u parlamentu, a za izglasavanje vlade im je potrebno 46.\nUkoliko bude izabrana, Bratušek (42), koja je šest godina prije ulaska u parlament u decembru 2011. nadgledala budžet u ministarstvu finansija, biće prva žena na čelu slovenačke vlade. Imaće 15 dana da predloži svoj kabinet za koji će takođe biti potrebna podrška parlamentarne većine.\nNova vlada će morati da reformiše bankarski sistem, koji se bori sa sve većim brojem loših kredita, da poveća fleksibilnost tržišta rada, privatizuje neka državna preduzeća i vjerovatno podigne PDV kako bi smanjila budžetski jaz.\n„Ovo (imenovanje nove premijerke) predstavlja korak naprijed u izbjegavanju traženja paketa spasa iz eurozone, ali će nova vlada uskoro morati da preduzme nove korake da bi prevazišla krizu“, ocijenila je Roglič.


"Dovlatov", sa našim Milanom Marićem u glavnoj ulozi, publika će moći besplatno da vidi u subotu od 20h u okviru Zemunskog otvorenog festivala, a od sledeće nedelje biće na repertoaru Bioskopa “Fontana”.\nOve godine je u užem izboru Evropske filmske akademije 49 filmova iz 35 zemalja među kojima i "Muškarci ne plaču" Alena Drljevića, takođe sniman u srpskoj manjinskoj koprodukciji.\nU narednom periodu 3.500 članova Evropske filmske akademije glasaće za nominacije u svim kategorijama (podsetimo, "Druga strana svega" Mile Turajlić je u širem izboru za dokumentarni film) koje će biti objavljene 10. novembra tokom Festivala evropskog filma u Sevilji. U ovom španskom gradu biće i dodeljen 31. evropski Oskar 15. decembra.\n“Dovlatov” je premijerno prikazan je u glavnom takmičarskom programu ovogodišnjeg Berlinskog filmskog festivala, kada je naišao na pozitivne ocene filmske kritike. Film je za prva četiri dana u bioskopima Rusije pogledalo više od 300.000 hiljada gledalaca.\nRadnja filma je smeštena u Lenjingrad (Sankt Peterburg), novembra 1971. godine. Zvanični mediji redovno odbijaju ironične tekstove pisca Sergeja Dovlatova (Milan Marić), jer njegov pogled na stvari i ljude nije poželjan. I njegove kolege imaju slične probleme, među njima i Josif Brodski koji beži iz zemlje. Sergej odlučuje da ostane i vodi normalan život sa surpugom i ćerkom. Želi da piše o otkrivanju realnosti: životu radnika na brodogradilištu ili telima tridesetoro dece ubijenih za vreme Drugog svetskog rata koja su otkrivena prilikom izgradnje metroa.\nSergej German Mlađi